NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
UREDBA VIJEĆA (EU) br. 390/2014
od 14. travnja 2014.
o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014.-2020.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 352.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje odbora regija (2),
u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
U skladu s člancima 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji, svaki građanin ima pravo sudjelovanja u demokratskom životu Unije, a institucije Unije bi građanima i predstavničkim udrugama trebale pružiti priliku da obznane i javno razmijene svoja stajališta u svim područjima djelovanja Unije, kao i da održavaju otvoren, transparentan i redovan dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom.
(2)
Putem Komunikacije Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljene „Europa 2020 - Strategija za pametan, održiv i uključiv rast”, cilj Unije i država članica je ostvarivanje rasta, zapošljavanja, produktivnosti i socijalne kohezije u nadolazećem desetljeću.
(3)
Dok biti građanin Unije sa stečenim pravima ima određenu dodanu vrijednost, Unija ne ističe uvijek na učinkovit način vezu između rješenja širokog raspona gospodarskih i socijalnih problema te politika Unije. Stoga impresivna postignuća u smislu mira i stabilnosti u Europi, dugoročnog održivog rasta, stabilnih cijena, učinkovite zaštite potrošača i okoliša te promicanja temeljnih prava ne dovode uvijek do snažnog osjećaja kod građana o pripadanju Uniji.
(4)
Kako bi se Europa približila svojim građanima i kako bi im se omogućilo da u potpunosti sudjeluju u izgradnji sve uže povezane Europe, potreban je niz djelovanja i koordiniranih napora kroz aktivnosti na transnacionalnoj razini i na razini Unije. Europska građanska inicijativa pruža jedinstvenu priliku kojom se građanima omogućuje izravno sudjelovanje u oblikovanju razvoja zakonodavstva EU-a (3).
(5)
Odlukom br. 1904/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) uspostavljen je program djelovanja koji je potvrdio potrebu za promicanjem održivog dijaloga s organizacijama civilnog društva i općinama te za podrškom aktivne uključenosti građana.
(6)
Privremeno izvješće o procjeni programa Europa za građane (2007.-2013.), zajedno s javnim savjetovanjem putem interneta i dva uzastopna savjetodavna sastanka s dionicima, potvrdili su da i organizacije civilnog društva i uključeni pojedinci smatraju novi program „Europa za građane” relevantnim. Također je procijenjeno da bi ga trebalo uspostaviti kako bi imao učinak na organizacijskoj razini u smislu izgradnje kapaciteta, kao i na osobnoj razini u smislu pojačanog zanimanja za pitanja Unije. Ovom bi se Uredbom stoga trebao uspostaviti program „Europa za građane” za razdoblje od 2014. do 2020 (Program).
(7)
S obzirom na teme projekata, njihovu ugradnju u lokalni i regionalni kontekst te sastav dionika, trebale bi postojati važne sinergije s drugim programima Unije osobito u područjima obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i mladeži, sporta, kulture i audiovizualnog sektora, temeljnih prava i sloboda, socijalne uključenosti, jednakosti među spolovima, suzbijanja diskriminacije, istraživanja i inovacija, informatičkog društva, proširenja i vanjskog djelovanja Unije.
(8)
Program bi trebao obuhvatiti široki spektar različitih djelovanja, uključujući sastanke građana, kontakte i rasprave o pitanjima građanstva, događanja na razini Unije, inicijative za podizanje svijesti i promicanje razmišljanja o ključnim trenucima u europskoj povijesti, inicijative za osvješćivanje građana Europe, posebno mladih, u pogledu povijesti Unije i funkcioniranja institucija Unije te rasprave o pitanjima europske politike s ciljem oživljavanja svih aspekata javnog života.
(9)
Rezolucija Europskog parlamenta od 2. travnja 2009. o europskoj savjesti i totalitarizmu i Zaključci Vijeća od 9. - 10. lipnja 2011. o sjećanju na zločine totalitarnih režima u Europi ističu važnost očuvanja sjećanja na prošlost kao načina prevladavanja prošlosti i izgradnje budućnosti te ističu vrijednost uloge Unije u olakšavanju, dijeljenju i poticanju kolektivnog sjećanja na te zločine. Stoga bi se trebala uzeti u obzir i važnost povijesnih, kulturalnih i međukulturalnih aspekata kao i postojeće veze između sjećanja i europskog identiteta.
(10)
Horizontalna dimenzija Programa trebala bi osigurati vrednovanje i prenosivost rezultata za poboljšani učinak i dugoročnu održivost. U tu svrhu, pokrenute aktivnosti trebale bi biti povezane s političkim planom Unije i trebale bi se na odgovarajući način priopćavati.
(11)
Trebalo bi obratiti posebnu pozornost na uravnoteženu integraciju i sudjelovanje građana i organizacija civilnog društva iz svih država članica u transnacionalnim projektima i aktivnostima, uzimajući u obzir višejezičnu narav Unije i potrebu za uključenjem podzastupljenih skupina.
(12)
Države pristupnice, države kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje koje koriste pretpristupnu strategiju s jedne strane i države EFTA-e koje su potpisnice Sporazuma o EGP-u s druge strane, priznate su kao potencijalni sudionici u programima Unije, u skladu sa sporazumima sklopljenim s tim državama. Nadalje, u skladu s. Odlukom Vijeća 2001/822/EZ (5), prekomorske zemlje i područja imaju pravo sudjelovati u Programu.
(13)
Uspostavljanje snažne i održive demokracije i razvoj uspješnog civilnog društva trebali bi biti zajednički ciljevi Programa i Uredbe (EU) br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Unija nudi povlašteni odnos, oslanjajući se na uzajamnu posvećenost zajedničkim vrijednostima i načelima, zemljama koje su obuhvaćene Europskim instrumentom za susjedstvo.
(14)
Sredstva odobrena za komunikacijske aktivnosti iz ove Uredbe trebala bi također doprinijeti institucionalnoj komunikaciji o političkim prioritetima Unije ako su oni povezani s općim ciljevima ove Uredbe.
(15)
Program bi trebalo redovito pratiti i neovisno ocjenjivati u suradnji s Komisijom i državama članicama kako bi se omogućile prilagodbe koje su potrebne za pravilnu provedbu mjera.
(16)
Financijski interesi Unije tijekom cijelog ciklusa rashoda trebali bi se štititi proporcionalnim mjerama, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, krivo isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, po potrebi, administrativne i novčane kazne u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (7) (dalje u tekstu „Financijska uredba”) i Delegiranom Uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. (8).
(17)
Prednost bi trebalo dati bespovratnim sredstvima za projekte bez obzira na veličinu, ali sa snažnim učinkom, posebice onima koji su izravno povezani s politikama Unije s ciljem sudjelovanja u oblikovanju političkog plana Unije. Nadalje, slijedeći načelo dobrog financijskog upravljanja, provedba Programa trebala bi se dodatno pojednostavniti korištenjem paušalnih iznosa, paušalnim financiranjem i primjenom financiranja po troškovima jedinice.
(18)
Kako bi se osigurao kontinuitet financijskih potpora obuhvaćenih Programom, ova Uredba trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2014. Zbog hitnosti ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave.
(19)
Kako ciljeve ove Uredbe, to jest doprinos razumijevanju Unije od strane građana, njezine povijesti i raznolikosti te poticanje europskog građanstva i poboljšanje uvjeta za građansko i demokratsko sudjelovanje, države članice ne mogu dostatno ostvariti, te se oni, zbog transnacionalne i multilateralne naravi Programa, mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenom u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenom u tome članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(20)
Financijski referentni iznos za Program, u smislu točke 18. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim stvarima i o dobrom financijskom upravljanju (9) sadržan je u ovoj Uredbi za čitavo trajanje Programa, a da se time ne utječe na proračunske ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća, kako su određene u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.
(21)
Ovom bi se Uredbom trebalo predvidjeti prijelazne mjere za praćenje djelovanja koja su započela prije 31. prosinca 2013. temeljem Odluke br. 1904/2006.
(22)
Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u okviru područja primjene i ciljeva Programa. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10),
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom uspostavlja program „Europa za građane” za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. (dalje u tekstu „Program”).
2. U skladu sa sveukupnim ciljem približavanja Unije građanima, opći ciljevi programa su sljedeći:
(a)
doprinos građanskom razumijevanju Unije, njezine povijesti i raznolikosti;
(b)
poticanje europskog građanstva i poboljšanje uvjeta za građansko i demokratsko sudjelovanje na razini Unije.
Članak 2.
Posebni ciljevi Programa
Program ima sljedeće posebne ciljeve koji se provode kroz djelovanja na transnacionalnoj razini ili s europskom dimenzijom:
(a)
osvješćivanje u pogledu sjećanja, zajedničke povijesti i vrijednosti Unije i cilja Unije, to jest promicanje mira, vrijednosti Unije i dobrobiti njezinih naroda, poticanjem rasprava, promišljanja i razvoja mreža;
(b)
poticanje demokratskog i građanskog sudjelovanja na razini Unije, razvojem građanskog razumijevanja procesa donošenja politika u Uniji i promicanje prilika za društveni i međukulturalni angažman i volontiranje na razini Unije.
Članak 3.
Struktura Programa i podržana djelovanja
1. Program je, uz istodobno poticanje europskog građanstva u skladu s općim ciljevima navedenima u članku 1. stavku 2., podijeljen u sljedeća dva potprograma:
(a)
„Europsko sjećanje”
(b)
„Demokratski angažman i građansko sudjelovanje”.
Dva potprograma nadopunjena su horizontalnim djelovanjima za analizu, širenje i korištenje rezultata projekta (djelovanja „Vrednovanja”).
2. Kako bi ostvario svoje ciljeve, Program, inter alia, financira sljedeće vrste djelovanja koja se provode na transnacionalnoj razini ili s europskom dimenzijom:
(a)
Aktivnosti uzajamnog učenja i suradnje kao što su:
-
sastanci građana, bratimljenja gradova, mreže pobratimljenih gradova;
-
projekti koji se provode putem transnacionalnih partnerstava uključujući različite vrste dionika navedenih u članku 6.;
-
projekti sjećanja s europskom dimenzijom;
-
razmjene na temelju, inter alia, korištenja informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) i/ili društvenih medija;
(b)
Strukturalna potpora za organizacije kao što su:
-
tijela koja za svoj cilj imaju opći interes Unije kako je definirano u članku 177. Uredbe (EU) br. 1268/2012;
-
kontaktne točke programa Europa za građane;
(c)
Analitičke aktivnosti na razini Unije kao što su:
-
studije usredotočene na pitanja povezana s ciljevima Programa;
(d)
Aktivnosti podizanja i širenja svijesti čija je namjena korištenje i dodatno vrednovanje rezultata podržanih inicijativa te isticanje dobrih praksi, kao što su:
-
događanja na razini Unije poput konferencija, komemoracija i svečanosti dodjela nagrada;
-
stručne revizije, stručni sastanci i seminari.
3. Inicijative povezane s djelovanjima navedenima u stavku 2. opisane su u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 4.
Mjere Unije
1. Mjere Unije mogu biti u obliku bespovratnih sredstava ili ugovora o javnoj nabavi:
2. Bespovratna sredstva Unije mogu se pružiti putem bespovratnih sredstava za poslovanje ili bespovratnih sredstava za djelovanje.
3. Ugovori o javnoj nabavi pokrivaju troškove usluga, kao što su organiziranje događanja, studije i istraživanja, alati informiranja i širenja informacija, praćenje i evaluacija.
Članak 5.
Sudjelovanje u Programu
Program je otvoren za sudjelovanje sljedećim zemljama:
(a)
državama članicama;
(b)
državama pristupnicama, državama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatkinjama za pristup u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja navedenih država u programima Unije uspostavljenima u okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim sporazumima;
(c)
državama EFTA-e koje su stranke Sporazuma o EGP-u u skladu s tim Sporazumom.
Članak 6.
Pristup Programu
Program je otvoren svim dionicima koji promiču europsko građanstvo i integraciju, a posebno lokalnim i regionalnim vlastima i organizacijama, odborima za bratimljenje, organizacijama za istraživanje europskih javnih politika (think-tanks), organizacijama civilnog društva (uključujući udruge žrtava) te kulturalnim organizacijama, organizacijama mladeži, obrazovnim i istraživačkim organizacijama.
Članak 7.
Suradnja s međunarodnim organizacijama
Program može podupirati zajedničke aktivnosti u području koje pokriva s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Vijeće Europe i Unesco, na temelju zajedničkih doprinosa i u skladu s Financijskom uredbom.
Članak 8.
Provedba Programa
1. Komisija provodi Program u skladu s Financijskom uredbom.
2. Kako bi se proveo Program, Komisija provedbenim aktima donosi godišnje programe rada u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 9. stavka 2. Godišnjim se programima rada utvrđuju postavljeni ciljevi, očekivani rezultati, metoda provedbe i ukupan iznos plana financiranja. Oni također sadrže opis mjera koje treba financirati, naznaku iznosa koji se dodjeljuje za svako djelovanje i okvirni raspored provedbe. U vezi s bespovratnim sredstvima, godišnji programi rada uključuju prioritete, temeljne kriterije vrednovanja i maksimalnu stopu sufinanciranja.
Članak 9.
Odbor
1. Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 10.
Savjetovanje s dionicima
Komisija redovno održava dijalog s korisnicima Programa te relevantnim partnerima i stručnjacima.
Članak 11.
Usklađenost s drugim instrumentima Unije
Komisija osigurava dosljednost i komplementarnost između Programa i instrumenata u drugim područjima djelovanja Unije, posebno u područjima obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i mladeži, sporta, kulture i audiovizualnog sektora, temeljnih prava i sloboda, socijalne uključenosti, jednakosti među spolovima, suzbijanja diskriminacije, istraživanja i inovacija, informatičkog društva, proširenja i vanjskog djelovanja Unije.
Članak 12.
Proračun
1. Financijski referentni iznos za provedbu Programa za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. iznosi 186 468 000 EUR.
2. Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće unutar granica višegodišnjeg financijskog okvira.
3. Sredstva odobrena za komunikacijska djelovanja iz ove Uredbe mogu se i proporcionalno koristiti za institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije ako su oni povezani s općim ciljevima ove Uredbe.
Članak 13.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija osigurava da su, kada se provode djelovanja koja se financiraju temeljem ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni uz primjenu preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo koje druge protuzakonite radnje, učinkovitim provjerama i, ako se uoče nepravilnosti, povratom nepravilno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim kaznama.
2. Komisija ili njezini predstavnici te Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije u okviru Programa.
3. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere na terenu i inspekcije gospodarskih sudionika na koje se ovakvo financiranje izravno ili neizravno odnosi, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (11)i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (12) kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo kojeg drugog nezakonitog djelovanja koje utječe na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji se financira u okviru Programa.
4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori, sporazumi o bespovratnim sredstvima i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava koji su posljedica provedbe ove Uredbe sadrže odredbe kojima se Komisiji, Revizorskom sudu i OLAF-u daje izričita ovlast za provođenje takvih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.
Članak 14.
Komunikacija
Komisija državama članicama pruža informacije o projektima koji su dobili financijsku potporu Unije tako što šalje odluke o odabiru u roku od dva tjedna od njihovog donošenja.
Članak 15.
Praćenje i procjena
1. Komisija osigurava da se ciljevi Programa redovito prate pomoću pokazatelja povezanih s uspješnošću. Rezultati procesa praćenja i procjene koriste se u provedbi Programa. Praćenje osobito uključuje izradu izvješća koja su navedena u stavku 4. točkama (a) i (c).
Ako je potrebno, pokazatelji se raščlanjuju prema spolu i dobi.
2. U pogledu posebnih ciljeva navedenih u članku 2., napredak se vrednuje putem pokazatelja utvrđenih u Prilogu ovoj Uredbi.
3. Komisija osigurava redovnu, vanjsku i neovisnu procjenu Programa i redovno izvješćuje Europski parlament.
4. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi sljedeće:
(a)
do 31. prosinca 2017., privremeno izvješće o procjeni dobivenih rezultata i kvalitativnih i kvantitativnih aspekata provedbe Programa;
(b)
do 31. prosinca 2018., komunikaciju o nastavku Programa;
(c)
do 1. srpnja 2023., izvješće o naknadnoj procjeni.
Članak 16.
Prijelazne odredbe
Odluka br. 1904/2006/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Djelovanja započeta prije 31. prosinca 2013. na temelju Odluke 2006/1904/EZ i dalje uređuje ta odluka, do njihova dovršetka.
Kako je predviđeno u članku 21. Financijske uredbe, Programu se mogu odobriti sredstva koja odgovaraju namjenskim prihodima koji proizlaze iz vraćanja nepropisno plaćenih iznosa na temelju Odluke br. 1904/2006/EZ.
Članak 17.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 14. travnja 2014.