NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 43/2014
ze dne 20. ledna 2014,
kterým se pro rok 2014 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Č. 43 odst. 3 Smlouvy stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (1) mají být na základě dostupných vědeckých, technických a hospodářských doporučení, včetně případně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijata opatření pro zachování zdrojů.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci ryb nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(4)
Celkový přípustný odlov (TAC) by měl být stanoven na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a současně by měl všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(5)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci štikozubce novozélandského a humra severského, jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu, platýse evropského a jazyka rodu Solea v Severním moři, sledě obecného západně od Skotska, tresky obecné v Kattegatu, v oblasti západně od Skotska, v Irském moři, Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu a tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízeních Rady (ES) č. 2166/2005 (2), (ES) č. 509/2007 (3); nařízením Rady (ES) č. 676/2007 (4), (ES) č. 1300/2008 (5), (ES) č. 1342/2008 (6) („plán pro tresku obecnou“) a (ES) č. 302/2009 (7).
Pokud však jde o populaci štikozubce severního (nařízení Rady (ES) č. 811/2004 (8)) a jazyka (rodu Solea) v Biskajském zálivu (nařízení Rady (ES) č. 388/2006 (9)), minimálních cílů příslušných plánů obnovy a řízení již bylo dosaženo, a proto je vhodné řídit se poskytnutým vědeckým doporučením, aby TAC dosáhly úrovní maximálního udržitelného výnosu nebo aby případně byly na těchto úrovních udržovány.
(6)
Opatření pro řízení a úrovně TAC populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by se měly řídit přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, jak jej stanoví čl. 4 odst. 1 bod 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a úvahy týkající se smíšených lovišť.
(7)
Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (10) je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
V případech, kdy se TAC určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné tento členský stát v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit, aby určil úroveň tohoto odlovu. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky.
(9)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2014, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) 754/2009 (11).
(10)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(11)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(12)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, jimiž disponují plavidla Unie, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (12), zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, které se týkají zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tedy nezbytné, aby členské státy, pokud zasílají Komisi údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení, uváděly kódy, které mají při zasílání údajů používat.
(13)
U některých TAC by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, v jehož rámci by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím i pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci selektivity úlovků získaných jejich rybolovnými činnostmi. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení takovýchto dodatečných kvót členskými státy by proto měly zahrnovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (13).
(14)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(15)
V listopadu roku 2013 VTHVR pozitivně vyhodnotil plán řízení navržený Regionálním poradním sborem pro pelagické populace (PELRAC) a zaměřený na obnovu populace sledě obecného v oblastech ICES VIaS, VIIb a VIIc. Oblast rozšíření této populace sledě obecného se překrývá se sousední severně položenou oblastí rozšíření populace tohoto druhu ve smíšené oblasti nacházející se mezi 56° s. š. a 57° 30′ s. š. v rámci oblasti ICES VIa. Aby se zajistilo správné posouzení stavu těchto dvou populací z hlediska jejich zachování a kontrolovala úmrtnost způsobená rybolovem u každé z těchto populací, je nezbytné vyloučit všechny odlovy provedené ve smíšené oblasti.
(16)
Na základě doporučení ICES je vhodné zachovat a zrevidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV. Vzhledem k tomu, že vědecká doporučení ICES mají být k dispozici až v únoru roku 2014, je vhodné, aby až do zveřejnění těchto doporučení byly TAC a kvóty prozatímně stanoveny na nulovou hodnotu.
(17)
Jelikož není vědecky prokázáno, že oblasti TAC pro tresku sajdu odpovídají rozdílným biologickým populacím a že se tento druh vyskytuje souvisle v oblasti rozkládající se od severu Britských ostrovů až po jih Iberského poloostrova, je v zájmu zajištění úplného využití rybolovných práv vhodné umožnit zavedení flexibilního uspořádání mezi některými z těchto oblastí TAC. Stejně tak je vhodné umožnit vyšší míru flexibilního uspořádání mezi některými oblastmi řízení pro určité populace, které se vyskytují v několika oblastech řízení a představují stejné biologické populace.
(18)
V souladu s postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (14), Faerskými ostrovy (15) a Islandem (16) vedla Unie s těmito partnery konzultace o rybolovných právech. Konzultace s Norskem a Faerskými ostrovy o ujednáních na rok 2014 nebyly dosud dokončeny. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná flexibilita umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2014, je vhodné, aby byla na prozatímním základě stanovena rybolovná práva pro populace, která jsou předmětem uvedených ujednání. Konzultace s Islandem ohledně ujednání v oblasti rybolovu na rok 2014 se dosud nepodařilo uzavřít. V souladu s postupem stanoveným v dohodě a protokolu o vztazích v oblasti rybolovu s Grónskem (17) stanovil smíšený výbor konkrétní úroveň rybolovných práv, která jsou Unii k dispozici ve vodách Grónska v roce 2014.
(19)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém výročním zasedání v roce 2013 přijala roční prodloužení platnosti stávajícího TAC a kvót pro tuňáka obecného a pro období let 2014 až 2016 potvrdila stávající úroveň TAC a kvót pro mečouna obecného v severním Atlantiku, mečouna obecného v jižním Atlantiku a tuňáka křídlatého v severním Atlantiku. V důsledku toho zůstávají kvóty Unie pro tyto populace stejné jako v roce 2013. Ačkoliv TAC tuňáka křídlatého v jižním Atlantiku byl pro období let 2014 až 2016 rovněž zachován na stávající úrovni, jednotlivé kvóty přidělené smluvním stranám, včetně Unie, byly mírně sníženy, aby mohla být kvóta přidělena další smluvní straně. Všechna tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(20)
Vzhledem k tomu, že v červenci 2013 přistoupila Chorvatská republika k Evropské unii, jsou do tohoto nařízení zahrnuta ustanovení o rybolovných právech pro Chorvatsko.
(21)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2013 přijaly omezení odlovů cílových druhů i druhů ulovených jako vedlejší úlovek. Uvedená opatření by měla být provedena v právu Unie.
(22)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2013 přijala usnesení o ochraně žraloka dlouhoploutvého použitelné pro rybářská plavidla uvedená v rejstříku oprávněných plavidel IOTC, kterým se jako dočasné pilotní opatření ukládá zákaz uchovávat na palubě, překládat, vykládat nebo skladovat upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo jakoukoli jejich část. Usnesení zavádí výjimku pro drobný rybolov, zejména pro rybářská plavidla zapojená pouze do rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož vlajkou plují.
(23)
Druhé výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat ve dnech 27. až 31. ledna 2014. Je vhodné, aby až do tohoto výročního zasedání zůstala současná opatření prozatímně zachována a aby byl TAC kranase Murphyho v oblasti úmluvy SPRFMO prozatímně stanoven na stejné úrovni jako v roce 2013.
(24)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 84. výročním zasedání v roce 2013 rozhodla o zachování opatření na ochranu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC rovněž ponechala v platnosti usnesení o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by se měla nadále provádět v právu Unie.
(25)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) přijala na svém výročním zasedání v roce 2013 doporučení ohledně nových dvouletých TAC pro ledovku patagonskou a kraba hlubokomořského na roky 2014 a 2015, přičemž platnost stávajících TAC pro červenici obecnou a pilonoše rodu Beryx na roky 2013 a 2014, jež byly dohodnuty na jejím výročním zasedání v roce 2012, zůstala zachována. Stávající platná opatření týkající se přidělení rybolovných práv přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(26)
Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) na svém 10. výročním zasedání v roce 2013 změnila svá opatření týkající se rybolovných práv stanovením celkového počtu dní, během nichž je možno provozovat rybolov na volném moři, a úpravou uzavření oblasti týkajícího se rybolovu pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Revize opatření týkajícího se daného druhu rybolovu vyžaduje, aby se Unie jakožto smluvní strana WCPFC rozhodla pro jednu ze dvou dostupných možností, a to buď potvrdit stávající délku období uzavření oblasti pro daný druh rybolovu, nebo snížit počet zařízení, jež jsou pro daný druh rybolovu používána. Než bude toto rozhodnutí přijato, stávající platné uzavření oblasti přijaté WCFPC by mělo být i nadále prováděno v právu Unie.
(27)
Smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře na svém výročním zasedání v roce 2013 nezměnily opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(28)
Na svém 35. výročním zasedání v roce 2013 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) řadu rybolovných práv pro rok 2014 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO postup pro zvýšení TAC mníkovce bělavého v subdivizi NAFO 3NO stanovenou pro rok 2014, pokud budou splněny některé podmínky vztahující se ke stavu této populace. Smluvní strana NAFO může oznámit výkonnému tajemníkovi NAFO, že v subdivizi NAFO 3NO zaznamenala u populace mníkovce bělavého větší odlov vztažený na jednotku než obvykle. Pokud bude v roce 2014 zvýšení TAC potvrzeno hlasováním v rámci NAFO, mělo by být provedeno do právních předpisů Unie a kvóty pro členské státy by se měly zvýšit.
(29)
Některá mezinárodní opatření, kterými se vytváří či omezují rybolovná práva Unie, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR probíhá od 1. prosince do 30. listopadu a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2013, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(30)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele o udělení rybolovných práv ve vodách Unie rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (18) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách Unie.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(32)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za trvalé ukončení rybolovných činností a k posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů pro shromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (19).
(33)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistil se výdělek rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2014, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2014, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(34)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2014 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2015;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2014 do 31. ledna 2015;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2013 do 30. listopadu 2014 pro některé populace v oblasti úmluvy CCAMLR;
d)
rybolovná práva na období stanovená v článku 32 pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC pro rok 2014 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2015.
3. Toto nařízení rovněž stanoví prozatímní rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných dohod o rybolovu uzavřených s Norskem a Faerskými ostrovy, dokud nebudou uzavřeny konzultace o těchto ujednáních na rok 2014.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla Unie;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách Unie.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem Unie“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami Unie“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
e)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
f)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii nebo členskému státu;
g)
„analytickým posouzením“ kvantitativní posouzení trendů dané populace založené na údajích o biologii a využívání této populace, které má podle vědeckého přezkumu dostatečnou kvalitu, aby z něj vycházela vědecká doporučení o možnostech budoucích úlovků;
h)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008 (20);
i)
„rejstříkem rybářského loďstva Unie“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013;
j)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (21);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„funkční jednotkou 16 podoblasti ICES VII“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š., 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š., 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š., 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ zeměpisná oblast divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
„oblastmi CECAF“ (Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 (22);
g)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 (23);
h)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (24);
i)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (25);
j)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (26);
k)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (dále jen „Antigujská úmluva“) (27);
l)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (28);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (29) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (30);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře;
p)
„oblastí překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC“ zeměpisná oblast vymezená těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 130° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° j. š.,
-
zeměpisnou šířkou 50° j. š.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA UNIE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla Unie ve vodách Unie nebo v některých vodách mimo Unii, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla Unie jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (31) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Pro účely zvláštní podmínky stanovené v příloze IA pro populace smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa, IIIa a IV se použijí oblasti řízení vymezené v příloze IID.
Článek 6
TAC, které určí členské státy
1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. TAC, které určí členský stát musí:
a)
být v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména se zásadou udržitelného využívání populací, a
b)
vést:
i)
s co největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015, jsou-li k dispozici analytická posouzení;
ii)
k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, nejsou-li analytická posouzení k dispozici nebo jsou-li neúplná.
3. Do 15. března 2014 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace:
a)
přijaté TAC;
b)
údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž přijaté TAC vycházejí;
c)
údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2014 do 31. ledna 2015 se uplatňují tato omezení intenzity rybolovu:
a)
omezení stanovená v příloze IIA pro řízení některých populací tresky obecné, jazyka rodu Solea a platýse evropského v oblastech Kattegat, Skagerrak, v částech oblastí ICES IIIa, které nepatří do Skagerraku nebo Kattegatu, v podoblasti ICES IV a oblastech ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách Unie oblasti ICES IIa a Vb;
b)
omezení stanovená v příloze IIB na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
omezení stanovená v příloze IIC pro řízení populací jazyka (rodu Solea) v oblasti ICES VIIe.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (32), kterým se zavádí požadavek na uchovávání hlubinných druhů na palubě, se použije v případě platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami danými uvedeným článkem.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2014 úroveň 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při výjezdech, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
přerozdělení provedená podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
d)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
f)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009;
g)
převody a výměny kvót podle článku 20 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použije na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2014 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: treska obecná, pakambala (rodu Lepidorhombus), ďasovití, treska jednoskvrnná, treska bezvousá, štikozubec obecný, humr severský, platýs evropský, treska sajda, treska tmavá, rejnokovití, jazyk obecný, mníkovec bělolemý, mník modrý, mník mořský a ostroun obecný.
Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39 600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53 830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07 500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38 800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
Odchylně od prvního pododstavce se plavidlům, která mají na palubě druhy stanovené v uvedeném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. V oblastech ICES IIa, IIIa a ICES podoblasti IV je od 1. ledna do 31. března 2014 a od 1. srpna do 31. prosince 2014 zakázán obchodní rybolov smačků rodu Ammodytes vlečnou sítí pro lov při dně, nevody a podobnými vlečnými zařízeními o velikosti ok menší než 16 mm.
Zákaz stanovený v prvním pododstavci platí i pro plavidla třetích zemí s oprávněním k rybolovu smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblasti ICES IV, není-li stanoveno jinak.
Článek 12
Zákazy
1. Plavidla Unie mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li stanoveno jinak v příloze IA;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie;
d)
soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, IX a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Dodatečné kvóty přidělené plavidlům účastnícím se zkoušek řádně dokumentovaného rybolovu
Článek 14
Dodatečné kvóty
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové limity stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené danému členskému státu.
Článek 15
Podmínky pro přidělení dodatečných kvót
1. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 14 musí splňovat tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhnou žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před započetím účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98 (33), se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle článku 14;
d)
jakmile plavidlo plně využije individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že tím nedojde ke zvýšení výmětů produkovaných plavidly, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu.
2. Bez ohledu na odst. 1 písm. b) bod i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný druh plavidla je nižší než 10 %;
b)
zařazení tohoto typu plavidla je významné pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely;
c)
není překročen celkový limit 75 % odhadovaných výmětů populace ze všech plavidel, které se účastní zkoušek.
3. Členské státy před přidělením dodatečných kvót podle článku 14 předloží Komisi tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, typ a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2013 plavidly, které se účastní zkoušek.
Článek 16
Zpracovávání osobních údajů
Záznamy získané v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) se zpracovávají v souladu se směrnicí 95/46/ES do té míry, do jaké se na tyto údaje uvedená směrnice vztahuje.
Článek 17
Odejmutí dodatečných kvót
Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v článku 15, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2014 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
Článek 18
Vědecký přezkum míry výmětů
Komise si může vyžádat od jakéhokoli členského státu, který používá tuto kapitolu, aby předložil své posouzení výmětů z jednotlivých typů plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby mohla sledovat provádění požadavků podle čl. 15 odst. 1 písm. b) bodu i). V případě neexistence posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá příslušná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o nich Komisi.
KAPITOLA III
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 19
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA IV
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 20
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s příslušnou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a příslušná smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od příslušné smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za kvóty přidělené dotčenému členskému státu nebo odečtené od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s příslušnou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 21
Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel Unie, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 22
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jejich upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (vyjma druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 24
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení vedlejších úlovků uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 25
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které v roce 2014 nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2014.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků pro jednotlivé podoblasti a divize a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) v rámci jednotlivých podoblastí a divizí stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí v takovém zeměpisném rozsahu a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 26
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2014/2015
1. Během rybářské sezóny 2014/2015 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí nejpozději 1. června 2014 sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi za použití formuláře uvedeného v příloze V části C tohoto nařízení svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou, nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, u nichž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 27
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 1.
2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 28
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo jakoukoli část upravených těl žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus), kromě plavidel kratších než 24 metrů provádějících rybolov pouze ve výlučné hospodářské zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že jejich úlovky jsou určeny výhradně k místní spotřebě.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 a 2 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 29
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2014 v této oblasti celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 600 hrubé prostornosti.
Článek 30
TAC pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 29, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Rybolovná práva stanovená v příloze IJ mohou být využita pouze pod podmínkou, že členské státy zašlou Komisi seznam plavidel aktivně provozujících rybolov nebo podílejících se na překládkách v oblasti úmluvy, záznamy ze systémů sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, i údaje o zastávkách v přístavech, a to nejpozději pátý den následujícího měsíce, aby je Komise mohla dále předat sekretariátu SPRFMO.
Článek 31
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 32
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2014, nebo od 18. listopadu 2014 do 18. ledna 2015 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2014 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2014, pro které období zákazu uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 5 poraněn. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2014.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 33
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus),
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 34
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby počet dnů rybolovu přidělený plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nepřekročil 403 dnů.
2. Plavidla Unie nesmí v oblasti úmluvy WCPFC položené jižně od 20° j. š. lovit tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga).
Článek 35
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2014 00:00 hodin do 31. října 2014 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo nikdy:
a)
nepoužilo ani neobsluhovalo FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádělo rybolov za použití FAD v hejnech ryb.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 36
Oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC
1. Plavidla uvedená výhradně v rejstříku vedeném komisí WCPFC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. p) opatření stanovená v článcích 34 až 37.
2. Plavidla uvedená jak v rejstříku komise WCPFC, tak v rejstříku komise IATTC a plavidla uvedená výhradně v rejstříku IATTC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. p) opatření stanovená v čl. 32 odst. 1 písm. a) a v čl. 32 odst. 2 až 6.
Článek 37
Omezení počtu plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 38
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky pestré (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH UNIE
Článek 39
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Unie v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 40
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách Unie je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vykládány pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 41
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách Unie;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie;
c)
soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, IX a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách Unie;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách Unie.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (EU) č. 1380/2013. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 43
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2014.
Ustanovení článků 24, 25 a 26 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. ledna 2014.
UREDBA VIJEĆA (EU) br. 43/2014
od 20. siječnja 2014.
o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Člankom 43. stavkom 3. Ugovora predviđeno je da Vijeće na prijedlog Komisije usvaja mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.
(2)
Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) zahtijeva se donošenje mjera očuvanja uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je to relevantno, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
(3)
Zadatak je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, uključujući i, prema potrebi, određene uvjete koji su s tim funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi dodijeliti državama članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki riblji stok ili ribarstvo te uzimajući u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike utvrđene u Uredbi (EU) br. 1380/2013.
(4)
Ukupni dopušteni ulov (TAC) trebalo bi utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte, istodobno osiguravajući pravedno postupanje među različitim ribarskim sektorima, kao i u svjetlu mišljenja koja su dionici izrazili tijekom savjetovanja, posebno na sastancima dotičnih regionalnih savjetodavnih vijeća.
(5)
Za stokove koji podliježu posebnim višegodišnjim planovima, TAC-ove bi trebalo uspostaviti u skladu s pravilima utvrđenima u tim planovima. Dosljedno tome, TAC-ove za stokove južnog oslića i škampa, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, iverka zlatopjega i lista u Sjevernom moru, haringe zapadno od Škotske, bakalara u Kattegatu, zapadno od Škotske, Irskom moru, Južnom moru, Skagerraku i istočnom Engleskom kanalu i plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru trebalo bi utvrditi u skladu s pravilima utvrđenima u uredbama Vijeća (EZ) br. 2166/2005 (2), (EZ) br. 509/2007 (3), (EZ) br. 676/2007 (4), (EZ) br. 1300/2008 (5), (EZ) br. 1342/2008 (6) („plan za bakalar“) i (EZ) br. 302/2009 (7).
U vezi sa stokovima sjevernog oslića (Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004 (8)) i lista u Biskajskom zaljevu (Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006 (9)), postignuti su, međutim, najmanji ciljevi odgovarajućih planova oporavka i upravljanja i stoga je primjereno pridržavati se pruženih znanstvenih savjeta kako bi se, ovisno o slučaju, TAC-ovi postigli ili zadržali na razinama najvećeg održivog prinosa.
(6)
Za stokove u odnosu na koje ne postoje dovoljni ili pouzdani podaci kako bi se osigurale procjene veličine, mjere upravljanja i razine TAC-a trebale bi slijediti predostrožni pristup upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, pritom uzimajući u obzir čimbenike specifične za stokove, posebno uključujući dostupne informacije o kretanjima stokova i razmatranja mješovitog ribolova.
(7)
U skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96. (10) trebalo bi utvrditi stokove podložne raznim mjerama iz tog članka.
(8)
Ako se TAC koji se odnosi na stok dodijeli samo jednoj državi članici, primjereno je ovlastiti tu državu članicu u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora da odredi razinu navedenog TAC-a. Trebalo bi utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da, prilikom utvrđivanja te razine TAC-a, dotična država članica postupa na način u potpunosti sukladan načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike.
(9)
Potrebno je utvrditi gornju granicu ribolovnog napora za 2014. u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2166/2005, člankom 5. Uredbe (EZ) br. 509/2007, člankom 9. Uredbe (EZ) br. 676/2007, člancima 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 1342/2008 i člancima 5. i 9. Uredbe (EZ) br. 302/2009, pritom uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 754/2009 (11).
(10)
U svjetlu najnovijih znanstvenih savjeta Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) i u skladu s međunarodnim obvezama u kontekstu Konvencije o ribarstvu u sjeveroistočnom Atlantiku (NEAFC), potrebno je ograničiti ribolovni napor u vezi s određenim dubokomorskim vrstama.
(11)
Za određene vrste, poput određenih vrsta morskih pasa, čak bi i ograničena ribolovna aktivnost mogla rezultirati ozbiljnim rizikom u odnosu na njihovo očuvanje. Ribolovne mogućnosti za takve vrste stoga bi trebalo u potpunosti ograničiti putem opće zabrane ribolova takvih vrsta.
(12)
Korištenje ribolovnih mogućnosti dostupnih plovilima Unije utvrđenih u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (12), a posebno člancima 33. i 34. navedene uredbe, u vezi s evidentiranjem ulova i ribolovnog napora i obavješćivanjem o podacima o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti. Stoga je potrebno odrediti oznake koje bi države članice trebale koristiti pri slanju podataka Komisiji koji se odnose na iskrcaje stokova koji podliježu ovoj Uredbi.
(13)
Za određene TAC-ove, državama članicama trebalo bi omogućiti odobravanje dodatnih raspodjela za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu. Cilj je tih pokusa ispitati sustav izlovnih kvota, to jest sustav u kojem bi sav ulov trebalo iskrcati i pribrojiti kvotama kako bi se izbjegao odbačeni ulov i gubitak inače iskoristivih ribljih resursa koje on uključuje. Nekontroliranim odbačenim ulovom ribe ugrožava se dugoročna održivost ribe kao javnog dobra, a time i ciljevi zajedničke ribarstvene politike. Nasuprot tomu, sustavi izlovnih kvota sami po sebi za ribare predstavljaju poticaj za optimizaciju selektivnosti njihovih operacija na razini ulova. Kako bi se postiglo racionalno upravljanje odbačenim ulovom, potpuno dokumentiranim ribolovom trebalo bi obuhvatiti svaku operaciju na moru, a ne samo ono što se iskrca u luci. Stoga bi uvjeti kojima se državama članicama omogućuje da odobre takve dodatne raspodjele trebali uključivati obvezu osiguravanja korištenja televizijskih kamera zatvorenog kruga (CCTV) koje su povezane sa sustavom osjetnika (zajedničkog naziva „sustav CCTV”). To bi trebalo omogućiti detaljno snimanje svih zadržanih i odbačenih dijelova ulova. Sustav koji se temelji na ljudskim promatračima u stvarnom vremenu na plovilu bio bi manje učinkovit, skuplji i manje pouzdan. Stoga je korištenje sustava CCTV, u ovom trenutku, preduvjet za ostvarivanje programâ za smanjenje odbačenog ulova, kao što je potpuno dokumentirani ribolov. Pri korištenju takvog sustava trebalo bi postupati u skladu sa zahtjevima Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13).
(14)
Kako bi se putem potpuno dokumentiranog pokusnog ribolova osiguralo učinkovito ocjenjivanje potencijala sustava izlovnih kvota za nadzor apsolutne ribolovne smrtnosti predmetnih stokova, potrebno je svu ribu ulovljenu u takvim pokusima, uključujući onu ispod najmanje iskrcajne veličine, pribrojiti ukupnoj raspodjeli koja je dodijeljena plovilu koje sudjeluje, te obustaviti ribolovne operacije kada predmetno plovilo u potpunosti iskoristi dodijeljenu ukupnu raspodjelu. Također je primjereno da se omogući prijenos raspodjela između plovila koja sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu i plovila koja ne sudjeluju pod uvjetom da se može dokazati da nema povećanja odbačenog ulova kod plovila koja ne sudjeluju.
(15)
U studenom 2013. STECF je pozitivno ocijenio plan upravljanja obnovom koji je predložilo Regionalno savjetodavno vijeće za pelagične stokove (PELRAC) u vezi sa stokom haringi u zonama ICES-a VI.aS, VII.b i VII.c. Raspodjela tog stoka haringi preklapa se s raspodjelom susjednog sjevernog stoka u zoni miješanja smještenoj između 56° S i 57° 30′ S unutar zone ICES-a VI.a. Kako bi se osigurala ispravna procjena navedenih dvaju stokova u pogledu stanja očuvanja i nadzora ribolovne smrtnosti koja im se nanosi, nužno je izuzeti sav izlov u zoni miješanja.
(16)
Primjereno je, slijedom savjeta ICES-a, zadržati i preispitati primjenu sustava za upravljanje hujicom u vodama Unije u zonama ICES-a II.a i III.a i u potpodručju ICES-a IV. S obzirom na to da se očekuje da će znanstveni savjet ICES-a biti dostupan tek u veljači 2014., primjereno je privremeno utvrditi TAC-ove i kvote na nultoj razini do izdavanja navedenog savjeta.
(17)
S obzirom na to da nema znanstvenih dokaza da područja TAC-a za kolju odgovaraju posve određenim biološkim stokovima te da je raspodjela ove vrste neprekinuta od sjevera Britanskog otočja do juga Iberijskog poluotoka, primjereno je, kako bi se zajamčila puna iskoristivost ribolovnih mogućnosti, dopustiti provedbu fleksibilnih aranžmana između pojedinih područja TAC-a. U istom ozračju primjereno je dopustiti veći stupanj fleksibilnih aranžmana između nekih područja upravljanja u odnosu na određene stokove čija raspodjela obuhvaća nekoliko područja upravljanja te kada se radi o istim biološkim stokovima.
(18)
U skladu s postupkom predviđenim u sporazumima ili protokolima u području ribarstva s Norveškom (14), Farskim otocima (15) i Islandom (16), Unija je održala savjetovanja o ribolovnim pravima s navedenim partnerima. Još nisu okončana savjetovanja s Norveškom i Farskim otocima o aranžmanima za 2014. Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti Unije, a istovremeno osigurala nužna fleksibilnost za sklapanje tih aranžmana početkom 2014., primjereno je privremeno utvrditi ribolovne mogućnosti za stokove na koje se odnose ti aranžmani. Savjetovanja s Islandom o ribolovnim aranžmanima za 2014. nije bilo moguće zaključiti. U skladu s postupkom predviđenim u sporazumu i protokolu u području ribarstva s Grenlandom (17), Zajednički odbor utvrdio je konkretnu razinu ribolovnih mogućnosti koja je Uniji dostupna u vodama Grenlanda u 2014.
(19)
Na svojem godišnjem sastanku 2013. Međunarodna komisija za očuvanje atlantske tune (ICCAT) usvojila je jednogodišnje produljenje postojećeg TAC-a i kvota za plavoperajnu tunu te je potvrdila TAC-ove i kvote za sjevernoatlantski iglun, južnoatlantski iglun i sjevernoatlantski tunj dugokrilac na postojećoj razini za razdoblje 2014. - 2016. Kvote Unije za navedene stokove ostaju shodno tome na istoj razini kao u 2013. Iako je TAC za južnoatlantski tunj dugokrilac za razdoblje 2014. - 2016. ostao na istoj razini, pojedinačne kvote ugovornih stranaka, uključujući Uniju, blago su smanjene kako bi se odobrila kvota drugoj ugovornoj stranci. Sve te mjere trebale bi biti provedene u pravu Unije.
(20)
U skladu s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji u srpnju 2013., odredbe o ribolovnim mogućnostima za Hrvatsku uključene su u ovu Uredbu.
(21)
Na svojem godišnjem sastanku 2013., stranke Komisije za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa (CCAMLR) usvojile su ograničenja ulova i za ciljane vrste i za vrste prilova. Te bi mjere trebale biti provedene u pravu Unije.
(22)
Na svojem godišnjem sastanku 2013., Komisija za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) usvojila je rezoluciju o zaštiti trupana oblokrilaca primjenjivu na ribarska plovila uvrštena na popis ovlaštenih plovila IOTC-a zabranjujući, u obliku privremene pilot-mjere, zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, iskrcavanje ili skladištenje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilca. Rezolucijom se predviđa izuzetak za mali ribolov, to jest ribarska plovila koja sudjeluju u ribolovnim aktivnostima unutar isključivoga gospodarskog pojasa države članice pod čijom zastavom plove.
(23)
Drugi godišnji sastanak Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku (SPRFMO) održat će se od 27. do 31. siječnja 2014. Primjereno je da se do njegovog održavanja postojeće mjere i dalje privremeno primjenjuju te da TAC za čileanski šnjur u području Konvencije SPRFMO bude privremeno utvrđen na istoj razini kao u 2013.
(24)
Na svojem 84. godišnjem sastanku, održanom 2013., Međuamerička komisija za tropsku tunu (IATTC) zadržala je svoje mjere za očuvanje žutoperajne tune, velikooke tune i tunja prugavca. IATTC je također zadržao svoju rezoluciju o očuvanju trupana oblokrilaca. Te bi se mjere i dalje trebale provoditi u pravu Unije.
(25)
Na svojem godišnjem sastanku 2013., Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku (SEAFO) usvojila je preporuku za nove dvogodišnje TAC-ove za patagonskog zubana i dubokomorskog crvenog raka za 2014. i 2015.; pritom su na snazi ostali postojeći TAC-ovi za zvjezdooka i alfonsine dogovoreni za 2013. i 2014. na godišnjem sastanku 2012. Mjere raspodjele ribolovnih mogućnosti koje su trenutačno na snazi, a koje je usvojio SEAFO, trebalo bi biti provedene u pravu Unije.
(26)
Na 10. godišnjem sastanku Komisije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku (WCPFC) u 2013. usvojene su izmjene njezinih mjera u vezi s ribolovnim mogućnostima utvrđivanjem ukupnog broja dana za ribolov na otvorenom moru i prilagodbom lovostaja u vezi s ribolovom uz pomoć uređaja za okupljanje ribe (FAD-ovi). Revizijom mjere o ribolovu uz pomoć FAD-ova zahtijeva se da se Unija kao ugovorna stranka WCPFC-a odluči za jednu od dvije dostupne mogućnosti: potvrđivanje trenutačnog razdoblja lovostaja u vezi s ribolovom uz pomoć FAD-ova ili smanjenje zapasa oko FAD-ova. Lovostaj koji je trenutačno na snazi, a koji je usvojio WCFPC, trebalo bi i dalje provoditi u pravu Unije do donošenja takve odluke.
(27)
Na svojem godišnjem sastanku 2013. stranke Konvencije o očuvanju i upravljanju resursima kolje u središnjem Beringovom moru nisu izmijenile svoje mjere u vezi s ribolovnim mogućnostima. Te bi mjere trebale biti provedene u pravu Unije.
(28)
Na svojem 35. godišnjem sastanku 2013. Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (NAFO) usvojila je za 2014. niz ribolovnih mogućnosti određenih stokova u potpodručjima 1-4 područja primjene konvencije NAFO. U tom je kontekstu NAFO utvrdio postupak za povećanje TAC-a za bijelu repatu tabinju u NAFO potpodručju 3NO utvrđenog za 2014. ako se ispune određeni uvjeti povezani sa stanjem tog stoka. Ugovorna stranka NAFO-a može obavijestiti izvršnog tajnika NAFO-a da su u NAFO potpodručju 3NO primijećeni povećani ulovi po jedinici napora stoka bijele repate tabinje u odnosu na uobičajene ulove. Ako se povećanje TAC-a za godinu 2014. potvrdi glasovanjem u NAFO-u, trebalo bi biti provedeno u pravu Unije te bi trebalo povećati kvote dotičnih država članica.
(29)
Pojedine međunarodne mjere kojima se stvaraju ili ograničavaju ribolovne mogućnosti za Uniju relevantne regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO-i) donose krajem godine i njihova primjena počinje prije stupanja na snagu ove Uredbe. Stoga je potrebna retroaktivna primjena odredaba kojima se takve mjere provode u pravu Unije. Posebno, s obzirom na to da ribolovna sezona u području primjene Konvencije CCAMLR-a traje od 1. prosinca do 30. studenoga te se stoga određene ribolovne mogućnosti ili zabrane u području primjene Konvencije CCAMLR-a utvrđuju za razdoblje od 1. prosinca 2013., primjereno je da se relevantne odredbe ove Uredbe primjenjuju od tog datuma. Takvom retroaktivnom primjenom neće se dovoditi u pitanje načelo opravdanih očekivanja jer je članicama CCAMLR-a zabranjen ribolov u području primjene Konvencije CCAMLR-a bez odobrenja.
(30)
U skladu s izjavom Unije koja je upućena Bolivarijanskoj Republici Venezueli o dodjeli ribolovnih mogućnosti u vodama Unije ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarijanske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane (18), potrebno je utvrditi ribolovne mogućnosti za ribe vrste Lutjanus campechanus koje su Venezueli na raspolaganju u vodama Unije.
(31)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za izdavanje odobrenja pojedinoj državi članici za korištenje pogodnosti sustava upravljanja svojim raspodjelama ribolovnog napora u skladu sa sustavom kilovat dana, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji.
(32)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u odnosu na dodjeljivanje dodatnih dana na moru za trajno ukidanje ribolovnih aktivnosti i za poboljšanu pokrivenost znanstvenog promatranja te utvrđivanje formata tablica za prikupljanje i prijenos podataka o prenošenju dana na moru između ribarskih plovila koja plove pod zastavom države članice. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (19).
(33)
Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i osigurao izvor zarade ribarima Unije, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014., osim odredaba o ograničenjima ribolovnog napora, koje bi se trebale primjenjivati od 1. veljače 2014., i određenih odredaba u pojedinim regijama, koje bi trebale imati poseban datum početka primjene. Zbog hitnosti bi ova Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave.
(34)
Ribolovne mogućnosti trebalo bi koristiti potpuno u skladu s primjenjivim pravom Unije,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
GLAVA I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
1. Ovom se Uredbom utvrđuju ribolovne mogućnosti dostupne u vodama Unije te za plova Unije u određenim vodama izvan Unije za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova.
2. Ribolovne mogućnosti iz stavka 1. uključuju:
(a)
ograničenja ulova za 2014. i, ako je navedeno u ovoj Uredbi, za 2015.;
(b)
ograničenja ribolovnog napora za razdoblje od 1. veljače 2014. do 31. siječnja 2015.;
(c)
ribolovne mogućnosti za razdoblje od 1. prosinca 2013. do 30. studenoga 2014. za određene stokove u području primjene Konvencije CCAMLR-a;
(d)
ribolovne mogućnosti za razdoblja utvrđena u članku 32. za određene stokove u području primjene Konvencije IATTC-a za 2014. i, ako je navedeno u ovoj Uredbi, za 2015.
3. Ovom se Uredbom također utvrđuju privremene ribolovne mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu dvostranim sporazumima o ribolovu s Norveškom i Farskim otocima do zaključivanja savjetovanja o tim sporazumima za 2014.
Članak 2.
Područje primjene
Ova se Uredba primjenjuje na sljedeća plovila:
(a)
plovila Unije;
(b)
plovila trećih zemalja u vodama Unije.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„plovilo Unije” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i koje je registrirano u Uniji;
(b)
„plovilo treće zemlje” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom treće zemlje i registrirano je u trećoj zemlji;
(c)
„vode Unije” znači vode koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica uz iznimku voda koje graniče s prekomorskim zemljama i teritorijima navedenima u Prilogu II. Ugovoru;
(d)
„međunarodne vode” znači vode koje se nalaze izvan suvereniteta ili jurisdikcije bilo koje države;
(e)
„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači količina koja se smije izloviti i iskrcati iz svakog pojedinog ribljeg stoka svake godine;
(f)
„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji ili državi članici;
(g)
„analitičke procjene” znači kvantitativna evaluacija kretanja određenog stoka, na temelju podataka o biologiji i iskorištavanju stoka, za koji je znanstvena analiza pokazala da je dovoljne kvalitete da može poslužiti kao znanstveni savjet o mogućnostima za budući ulov;
(h)
„veličina oka” znači veličina oka ribarskih mreža utvrđena u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 517/2008 (20);
(i)
„registar ribolovne flote Unije” znači registar koji je Komisija uspostavila u skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(j)
„očevidnik o ribolovu” znači očevidnik iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
Članak 4.
Ribolovne zone
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije zona:
(a)
zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) su zemljopisna područja određena u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 218/2009 (21);
(b)
„Skagerrak” znači zemljopisno područje koje je na zapadu omeđeno crtom od svjetionika Hanstholm do svjetionika Lindesnes, a na jugu crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna, i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali;
(c)
„Kattegat” znači zemljopisno područje koje je na sjeveru omeđeno crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna, i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali, a na jugu crtom od Hasenørea do Gnibens Spidsa, od Korshagea do Spodsbjerga i od Gilbjerg Hoveda do Kullena;
(d)
„funkcionalna jedinica 16 potpodručja ICES-a VII.” znači zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno spajaju sljedeće točke:
-
53° 30′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 15° 00′ Z;
(e)
„Kadiški zaljev” znači zemljopisno područje zone ICES-a IX.a istočno od geografske dužine 7° 23′ 48″ Z;
(f)
područja CECAF-a (Odbor za ribarstvo za istočni središnji Atlantik) su zemljopisna područja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (22);
(g)
područja NAFO-a (Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku) su zemljopisna područja utvrđena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (23);
(h)
„područje primjene Konvencije SEAFO-a (Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu (24);
(i)
„područje primjene Konvencije ICCAT-a (Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna)” je zemljopisno područje definirano u Međunarodnoj konvenciji o očuvanju atlantskih tuna (25);
(j)
„područje primjene Konvencije CCAMLR-a (Komisija za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa)” je zemljopisno područje definirano u članku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 601/2004 (26);
(k)
„područje primjene Konvencije IATTC-a (Međuamerička komisija za tropsku tunu)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o jačanju Međuameričke komisije za tropsku tunu osnovane Konvencijom iz 1949. između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike („Konvencija iz Antigve”) (27);
(l)
„područje primjene Konvencije IOTC-a (Komisija za tunu u Indijskom oceanu)” je zemljopisno područje definirano u Sporazumu o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu (28);
(m)
„područje primjene Konvencije SPRFMO-a (Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku)” je zemljopisno područje južno od 10° S, sjeverno od područja primjene Konvencije CCAMLR-a, istočno od područja primjene Konvencije SIOFA-e, kako je definirano u Sporazumu o ribarstvu u južnom Indijskom oceanu (29), i zapadno od područjâ ribolovnih nadležnosti južnoameričkih država;
(n)
„područje primjene Konvencije WCPFC-a (Komisija za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o očuvanju i upravljanju visoko migracijskim ribljim stokovima u zapadnom i središnjem Pacifiku (30);
(o)
„pučina Beringova mora” je zemljopisno područje otvorenog mora u Beringovu moru iza 200 nautičkih milja od polaznih crta od kojih se mjeri širina teritorijalnog mora obalnih država Beringova mora.
(p)
„područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a” je zemljopisno područje određeno sljedećim granicama:
-
geografska dužina 150° Z,
-
geografska dužina 130° Z,
-
geografska širina 4° J,
-
geografska širina 50° J.
GLAVA II.
RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA UNIJE
POGLAVLJE I.
Opće odredbe
Članak 5.
TAC-ovi i raspodjele
1. TAC-ovi za plovila Unije u vodama Unije ili u određenim vodama izvan Unije i raspodjela tih TAC-ova među državama članicama, te uvjeti koji su s njima funkcionalno povezani, prema potrebi, utvrđeni su u Prilogu I.
2. Plovila Unije imaju odobrenje za ribolov, u okviru TAC-ova koji su utvrđeni u Prilogu I., u vodama koje su obuhvaćene ribolovnom nadležnošću Farskih otoka, Grenlanda, Islanda i Norveške, te u ribolovnoj zoni oko otoka Jan Mayen, podložno uvjetu utvrđenom u članku 14. i Prilogu III. ovoj Uredbi te u Uredbi (EZ) br. 1006/2008 (31) i njezinim provedbenim odredbama.
3. Za potrebe posebnog uvjeta utvrđenog u Prilogu I.A za stokove hujice u vodama Unije u zonama ICES-a II.a, III.a i IV., primjenjuju se područja upravljanja definirana u Prilogu II.D.
Članak 6.
TAC-ovi koje utvrđuju države članice
1. TAC-ove za određene riblje stokove određuje dotična država članica. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I.
2. TAC-ovi koje određuje država članica moraju:
(a)
biti usklađeni s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike, a posebno s načelom održivog iskorištavanja stoka; te
(b)
dovesti do:
i.
ako su dostupne analitičke procjene dostupne, iskorištavanja stoka u skladu s najvećim održivim prinosom od 2015. nadalje, sa što većom mogućom vjerojatnosti;
ii.
ako su analitičke procjene nedostupne ili nepotpune, iskorištavanja stoka u skladu s načelom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom.
3. Do 15. ožujka 2014., svaka dotična država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije:
(a)
donesene TAC-ove;
(b)
podatke koje je prikupila i ocijenila dotična država članica, a na kojima se temelje doneseni TAC-ovi;
(c)
pojedinosti o tome na koji su način usvojeni TAC-ovi u skladu sa stavkom 2.
Članak 7.
Uvjeti za iskrcaj ulova i prilova
Riba iz stokova za koje su utvrđeni TAC-ovi zadržava se na plovilu ili se istovaruje samo ako:
(a)
su ulove ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice kojoj je određena kvota, a ta kvota nije iscrpljena; ili
(b)
se ulovi sastoje od udjela kvote Unije koja nije raspodijeljena po kvotama država članica, a ta kvota Unije nije iscrpljena.
Članak 8.
Ograničenja ribolovnog napora
Od 1. veljače 2014. do 31. siječnja 2015., primjenjuju se sljedeće mjere u vezi s ribolovnim naporom:
(a)
Prilog II.A za upravljanje određenim stokovima bakalara, lista i iverka zlatopjega u Kattegatu, Skagerraku, dijelu zone ICES-a III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom, potpodručju ICES-a IV. i zonama ICES-a VI.a, VII.a i VII.d i vodama Unije u zonama ICES-a II.a i V.b;
(b)
Prilog II.B za obnovu oslića i škampa u zonama ICES-a VIII.c i IX.a, uz izuzetak Kadiškog zaljeva;
(c)
Prilog II.C za upravljanje stokom lista u zoni ICES-a VII.e.
Članak 9.
Ograničenja ulova i napora za dubokomorski ribolov
1. Članak 3. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002 (32) kojim se utvrđuje zahtjev posjedovanja dozvole za dubokomorski ribolov primjenjuje se na grenlandsku ploču. Na ulov, zadržavanje na plovilu, pretovar i iskrcavanje grenlandske ploče primjenjuju se uvjeti iz tog članka.
2. Države članice osiguravaju da u 2014. razine ribolovnog napora, izmjerene u kilovat danima odsutnosti iz luke, za plovila koja posjeduju dozvolu za dubokomorski ribolov iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002, ne prelaze 65 % prosječnog godišnjeg ribolovnog napora koji su plovila dotične države članice primijenila 2003. u ribolovu kada su imala dozvole za dubokomorski ribolov ili su ulovljene dubokomorske vrste kako su navedene u prilozima I. i II. toj uredbi. Ovaj se stavak primjenjuje isključivo na izlaske u ribolov u kojima se ulovi više od 100 kg dubokomorskih vrsta osim velikog srebrnjaka.
Članak 10.
Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti
1. Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđena u ovoj Uredbi ne dovode se u pitanje:
(a)
razmjene u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(b)
odbici i preraspodjele u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(c)
preraspodjele u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1006/2008;
(d)
dodatni iskrcaj dopušten na temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96;
(e)
količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96;
(f)
odbici u skladu s člancima 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(g)
prijenosi i razmjene kvota u skladu s člankom 20. ove Uredbe.
2. Osim ako je u Prilogu I. ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu predostrožnom TAC-u, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u.
Članak 11.
Sezone zabrane ribolova
1. Zabranjen je ribolov ili zadržavanje na plovilu sljedećih vrsta u području Porcupine Bank u razdoblju od 1. svibnja do 31. svibnja 2014.: bakalar, patarača, grdobina, koljak, pišmolj, oslić, škamp, iverak zlatopjeg, kolja, koljuška, raže i voline, list obični, kljovan, manjić morski, manjić i kostelj.
Za potrebe ovog stavka, Porcupine Bank obuhvaća zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće položaje:
Točka
Geografska širina
Geografska dužina
1.
52° 27′ S
12° 19′ Z
2.
52° 40′ S
12° 30′ Z
3.
52° 47′ S
12° 39.600′ Z
4.
52° 47′ S
12° 56′ Z
5.
52° 13,5′ S
13° 53.830′ Z
6.
51° 22′ S
14° 24′ Z
7.
51° 22′ S
14° 03′ Z
8.
52° 10′ S
13° 25′ Z
9.
52° 32′ S
13° 07.500′ Z
10.
52° 43′ S
12° 55′ Z
11.
52° 43′ S
12° 43′ Z
12.
52° 38.800′ S
12° 37′ Z
13.
52° 27′ S
12° 23′ Z
14.
52° 27′ S
12° 19′ Z
Odstupajući od prvog podstavka, dozvoljen je provoz kroz Porcupine Bank dok se na plovilu nalaze vrste navedene u tom stavku, u skladu s člankom 50. stavcima 3., 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
2. Od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. i od 1. kolovoza do 31. prosinca 2014. zabranjen je komercijalni ribolov hujice pridnenom povlačnom mrežom ili sličnim povlačnim ribolovnim alatom veličine mrežnog oka manje od 16 mm u zonama ICES-a II.a, III.a i u potpodručju ICES-a IV.
Zabrana utvrđena u prvom podstavku primjenjuje se i na plovila trećih zemalja koja imaju odobrenje za ribolov hujice u vodama Unije u potpodručju ICES-a IV., osim ako je drukčije navedeno.
Članak 12.
Zabrane
1. Plovilima Unije zabranjeno je obavljati ribolov, zadržavati na plovilu, prekrcavati ili iskrcavati sljedeće vrste:
(a)
psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u svim vodama;
(b)
kučina (Lamna nasus) u svim vodama, osim ako je drukčije predviđeno u Prilogu I.A;
(c)
sklat sivac (Squatina squatina) u vodama Unije;
(d)
kompleks raža volina (Dipturus batis) - Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. intermedia - u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručjima ICES-a III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.;
(e)
raža vijošarka (Raja undulata) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a VI., IX. i X. i raža balavica (Raja alba) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a VI., VII., VIII., IX. i X.;
(f)
ražopsi (Rhinobatidae) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.;
(g)
divovska manta (Manta birostris) u svim vodama.
2. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
Članak 13.
Prijenos podataka
Kada, na temelju članaka 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, države članice Komisiji dostavljaju podatke koji se odnose na iskrcaj ulovljenih količina stoka, koriste oznake za stokove koje su utvrđene u Prilogu I. ovoj Uredbi.
POGLAVLJE II.
Dodatne raspodjele za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu
Članak 14.
Dodatne raspodjele
1. Za određene stokove pojedina država članica može odobriti dodatne raspodjele plovilu koje plovi pod njezinom zastavom i sudjeluje u pokusom potpuno dokumentiranom ribolovu. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I.
2. Dodatna raspodjela iz stavka 1. ne prelazi cjelokupno ograničenje koje je utvrđeno u Prilogu I. kao postotak kvote dodijeljene toj državi članici.
Članak 15.
Uvjeti za dodatne raspodjele
1. Dodatna raspodjela iz članka 14. ispunjava sljedeće uvjete:
(a)
plovilo koristi televizijske kamere zatvorenog kruga (CCTV) koje su povezane sa sustavom osjetnika (zajedničkog naziva „sustav CCTV”) za snimanje svih aktivnosti ribolova i prerade na plovilu;
(b)
dodatna raspodjela odobrena pojedinačnom plovilu koje sudjeluje u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu ne smije prelaziti ni jednu od sljedećih graničnih vrijednosti:
i.
75 % količine odbačenog stoka, prema procjeni predmetne države članice, koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada ono plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela;
ii.
30 % pojedinačne raspodjele plovilu prije sudjelovanja u pokusnom ribolovu;
(c)
svi ulovi plovila iz stoka koji podliježe dodatnoj raspodjeli, uključujući ribe ispod minimalne iskrcajne veličine kako je definirana u Prilogu XII. Uredbi (EZ) br. 850/98 (33), dodaju se pojedinačnoj raspodjeli plovilu koja je rezultat eventualne dodatne raspodjele odobrene na temelju članka 14.;
(d)
kada plovilo u potpunosti iskoristi pojedinačnu raspodjelu za bilo koji stok koji podliježe dodatnoj raspodjeli, predmetno plovilo mora obustaviti sve ribolovne aktivnosti u području relevantnog TAC-a;
(e)
u pogledu stokova na koje se može primjenjivati ovaj članak, države članice mogu dozvoliti prijenos pojedinačnih raspodjela ili bilo kojeg njihova dijela s plovila koja ne sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu na plovila koja sudjeluju u tim pokusima pod uvjetom da je moguće dokazati da nema povećanja odbačenog ulova od strane plovila koja ne sudjeluju.
2. Neovisno o stavku 1. točki (b) podtočki i., država članica može iznimno odobriti plovilu koje polovi pod njezinom zastavom dodatnu raspodjelu koja prelazi 75 % procijenjenog odbačenog stoka koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada ono plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela, pod uvjetom da:
(a)
je postotak odbačenog stoka, prema procjeni za određenu vrstu plovila, manji od 10 %;
(b)
je uključivanje te vrste plovila bitno za procjenu nadzornog potencijala sustava CCTV;
(c)
se ne prelazi ukupna granična vrijednost od 75 % procijenjenog odbačenog stoka za sva plovila koja sudjeluju u pokusu.
3. Prije nego što odobri dodatnu raspodjelu iz članka 14., država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije:
(a)
popis plovila koja plove pod njezinom zastavom i sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu;
(b)
specifikacije elektroničke opreme za daljinski nadzor ugrađene u predmetna plovila;
(c)
kapacitet, vrstu i specifikaciju ribolovnih alata koje koriste predmetna plovila;
(d)
procijenjeni odbačeni ulov za svaku vrstu plovila koja sudjeluju u pokusnom ribolovu;
(e)
količinu ulova stoka na koji se primjenjuje relevantni TAC koji su 2013. ostvarila plovila koja sudjeluju u pokusima.
Članak 16.
Obrada osobnih podataka
U mjeri u kojoj snimke dobivene u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) uključuju obradu osobnih podataka u smislu Direktive 95/46/EZ, ta se direktiva primjenjuje na obradu takvih podataka.
Članak 17.
Povlačenje dodatnih raspodjela
Kada država članica uoči da plovilo koje sudjeluje u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu ne ispunjava uvjete koji su utvrđeni člankom 15., bez odgađanja povlači dodatnu raspodjelu odobrenu tom plovilu i isključuje ga iz sudjelovanja u pokusnom ribolovu u preostalom dijelu 2014.
Članak 18.
Znanstvena revizija procjena odbačenog ulova
Komisija može zatražiti od države članice koja koristi ovo poglavlje da svoju procjenu odbačenog ulova prema vrsti plovila dostavi na reviziju znanstvenom savjetodavnom tijelu u svrhu praćenja provedbe zahtjeva utvrđenog u članku 15. stavku 1. točki (b) podtočki i. Ako procjene koja potvrđuje takav odbačeni ulov nema, dotična država članica poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi osigurala usklađenost s tim zahtjevom i o tome obavješćuje Komisiju.
POGLAVLJE III.
Odobrenja za ribolov u vodama trećih zemalja
Članak 19.
Odobrenja za ribolov
1. Najveći broj odobrenja za ribolov ribarskim plovilima Unije u vodama treće zemlje utvrđen je u Prilogu III.
2. Ako jedna država članica prenosi kvotu na drugu državu članicu („zamjena”) u ribolovnim područjima utvrđenima u Prilogu III. na temelju članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, prijenos uključuje odgovarajući prijenos odobrenja za ribolov i prijavljuje se Komisiji. Međutim, ne premašuje se ukupan broj odobrenja za ribolov za svako ribolovno područje kako je utvrđen u Prilogu III.
POGLAVLJE IV.
Ribolovne mogućnosti u vodama regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom
Članak 20.
Prijenos i razmjena kvota
1. Ako su, u skladu s pravilima regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom („RFMO-i”), dozvoljeni prijenosi ili razmjene kvota između ugovornih stranaka RFMO-a, država članica („dotična država članica”) može raspravljati s ugovornom strankom RFMO-a i, prema potrebi, utvrditi mogući okvir za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota.
2. Nakon što dotična država članica obavijesti Komisiju, Komisija može potvrditi nacrt za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota o kojem je država članica raspravljala s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a. Komisija zatim, bez neopravdanog odgađanja, razmjenjuje s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a pristanak na to da bude obvezana takvim prijenosom ili razmjenom kvote. Komisija o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota obavješćuje tajništvo RFMO-a u skladu s pravilima te organizacije.
3. Komisija obavješćuje države članice o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota.
4. Ribolovne mogućnosti koje su primljene od odgovarajuće ugovorne stranke RFMO-a ili su na nju prenesene na temelju prijenosa ili razmjene kvote smatraju se kvotama koje su dodijeljene ili oduzete od raspodjele dotične države članice od trenutka kada prijenos ili razmjena kvote počne proizvoditi učinke u skladu s uvjetima sporazuma koji je postignut s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a ili, ovisno o slučaju, u skladu s pravilima relevantnog RFMO-a. Takvom se dodjelom ne mijenja postojeći ključ raspodjele za potrebe dodjele ribolovnih mogućnosti među državama članicama u skladu s načelom relativne stabilnosti ribolovnih aktivnosti.
Odjeljak 1.
Područje primjene konvencije ICCAT-A
Članak 21.
Ograničenja za ribolovne, uzgojne i tovne kapacitete za plavoperajnu tunu
1. Broj brodova Unije s mamcima i brodova s povlačnim povrazima koji imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u istočnom Atlantiku ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 1.
2. Broj plovila Unije za mali obalni ribolov koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 2.
3. Broj plovila Unije za ribolov plavoperajne tune u Jadranskom moru za potrebe uzgoja koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 3.
4. Broj i ukupni kapacitet izražen u bruto tonaži ribarskih plovila koja imaju odobrenje za ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcaj, prijevoz ili iskrcavanje plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 4.
5. Broj klopki koje se koriste u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru za ribolov plavoperajne tune ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 5.
6. Uzgojni kapacitet za plavoperajnu tunu, tovni kapacitet te najveći unos divlje ulovljene plavoperajne tune koji se dodjeljuje ribogojilištima u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 6.
Članak 22.
Rekreacijski i sportski ribolov
Države članice dodjeljuju posebnu kvotu plavoperajne tune za rekreacijski i sportski ribolov iz kvota koje su im dodijeljene u Prilogu I.D.
Članak 23.
Morski psi
1. U bilo kojoj vrsti ribolova zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine velikooke lisice (Alopias superciliosus).
2. Zabranjen je usmjereni ribolov vrste morski pas lisica iz roda Alopias.
3. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine mlata iz porodice Sphyrnidae (osim Sphyrna tiburo) u vezi s ribolovom u području primjene Konvencije ICCAT-a.
4. U bilo kojoj vrsti ribolova zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus).
5. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu svilenkastih morskih pasa (Carcharhinus falciformis) koji su ulovljeni u bilo kojoj vrsti ribolova.
Odjeljak 2.
Područje primjene konvencije CCAMLR -A
Članak 24.
Zabrane i ograničenja ulova
1. Zabranjen je usmjereni ribolov vrsta koje su utvrđene u Prilogu V. dijelu A, u zonama i u razdobljima koja su utvrđena u tom prilogu.
2. Za istraživački ribolov, ograničenja TAC-a i usputnog ulova koja su utvrđena u Prilogu V. dijelu B primjenjuju se u potpodručjima koja su utvrđena u tom prilogu.
Članak 25.
Istraživački ribolov
1. Samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu u 2014. sudjelovati u istraživačkom ribolovu parangalom na vrstu Dissostichus spp. u potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te u područjima 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a izvan područja pod nacionalnom jurisdikcijom. Ako država članica namjerava sudjelovati u tom ribolovu, o tome obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a u skladu s člancima 7. i 7.a Uredbe (EZ) br. 601/2004, a u svakom slučaju najkasnije 1. lipnja 2014.
2. U pogledu potpodručja FAO-a 88.1. i 88.2. te područja 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a, ograničenja TAC-ova i usputnog ulova prema potpodručju i području, te njihova raspodjela među malim istraživačkim jedinicama (Small Scale Research Units - SSRU-ovi) unutar svakog od njih, utvrđena su u Prilogu V. dijelu B. Ribolov u bilo kojem SSRU-u obustavlja se kada prijavljeni ulov dosegne određeni TAC i taj se SSRU zatvara za ribolov u preostalom dijelu sezone.
3. Ribolov se odvija u najvećem mogućem zemljopisnom rasponu i rasponu izobate kako bi se dobile informacije potrebne za određivanje ribolovnog potencijala i kako bi se izbjegla prevelika koncentracija ulova i ribolovnog napora. Međutim, ribolov u potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te područjima 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a zabranjen je na dubinama manjima od 550 m.
Članak 26.
Ribolov planktonskih račića u ribolovnoj sezoni 2014./2015.
1. U ribolovnoj sezoni 2014./2015. samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu obavljati ribolov planktonskih račića (Euphausia superba) u području primjene Konvencije CCAMLR-a. Ako takva država članica namjerava loviti planktonske račiće u području primjene Konvencije CCAMLR-a, o svojoj namjeri da lovi planktonske račiće najkasnije 1. lipnja 2014. obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a u skladu s člankom 5.a Uredbe (EZ) br. 601/2004 i Komisiju, koristeći se obrascem utvrđenim u Prilogu V. dijelu C ove Uredbe.
2. Obavijest iz stavka 1. ovog članka uključuje informacije predviđene u članku 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004 za svako plovilo kojem država članica treba odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće.
3. Država članica koja namjerava loviti planktonske račiće u području primjene Konvencije CCAMLR-a o svojoj namjeri obavješćuje samo u odnosu na plovila s odobrenjem koja plove pod njezinom zastavom u vrijeme slanja obavijesti ili plove pod zastavom druge članice CCAMLR-a za koje se očekuje da će, za vrijeme ribolova, ploviti pod zastavom te države članice.
4. Države članice imaju pravo odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilima koja nisu prijavljena Tajništvu CCAMLR-a u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. ovog članka ako je odobreno plovilo spriječeno sudjelovati zbog legitimnih operativnih razloga ili više sile. U takvim okolnostima dotična država članica bez odgađanja obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a i Komisiju, dostavljajući:
(a)
potpune detalje o namjeravanom(-im) zamjenskom(-im) plovilu(-ima), uključujući informacije predviđene u članku 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004;
(b)
sveobuhvatno izvješće o razlozima koji opravdavaju zamjenu i odgovarajuće popratne dokaze ili upute.
5. Države članice ne odobravaju sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilu koje je uvršteno na bilo koji CCAMLR-ov popis plovila koja se bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovnim aktivnostima (NNN).
Odjeljak 3.
Područje primjene konvencije IOTC-A
Članak 27.
Ograničenje ribolovnog kapaciteta plovila koja obavljaju ribolov u području primjene Konvencije IOTC-a
1. Najveći broj plovila Unije koja obavljaju ribolov tropske tune u području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su u Prilogu VI. točki 1.
2. Najveći broj plovila Unije koja obavljaju ribolov igluna (Xiphias gladius) i tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) u području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su u Prilogu VI. točki 2.
3. Države članice mogu preraspodijeliti plovila koja su raspoređena na jednu od dvije vrste ribolova iz stavaka 1. i 2. na drugu vrstu ribolova, pod uvjetom da mogu dokazati Komisiji da takva promjena ne dovodi do povećanja ribolovnog napora za riblji stok na koji se odnosi.
4. Ako je predložen prijenos kapaciteta na njihovu flotu, države članice osiguravaju da su plovila koja se prenose uvrštena u ITOC-ovu evidenciju plovila ili evidenciju plovila drugih regionalnih organizacija za ribolov tune. Osim toga, ne smije se prenositi ni jedno plovilo koje se nalazi na popisu plovila koja se bave ribolovnim aktivnostima NNN (plovila NNN) bilo kojeg RFMO-a.
5. Kako bi se uzela u obzir provedba razvojnih planova koji su dostavljeni IOTC-u, države članice mogu ribolovni kapacitet povećati iznad graničnih vrijednosti iz stavaka 1. i 2. samo u okviru ograničenja koja su utvrđena u tim planovima.
Članak 28.
Morski psi
1. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina velikooke lisice iz porodice Alopiidae ulovljene u bilo kojoj vrsti ribolova.
2. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) ulovljenih u bilo kojoj vrsti ribolova, osim za plovila sveukupne dužine manje od 24 m koja su uključena samo u ribolovne aktivnosti unutar isključivoga gospodarskog pojasa (IGP) države članice pod čijom zastavom plove, i pod uvjetom da je njihov ulov namijenjen isključivo za lokalnu potrošnju.
3. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. i 2. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
Odjeljak 4.
Područje primjene konvencije SPRFMO -A
Članak 29.
Pelagični ribolov - ograničenje kapaciteta
Države članice koje su 2007., 2008. ili 2009. aktivno obavljale pelagične ribolovne aktivnosti u području primjene Konvencije SPRFMO-a ograničuju ukupnu razinu bruto tonaže plovila koja plove pod njihovom zastavom i love pelagične stokove u 2014. na ukupnu razinu Unije od 78 600 bruto tona u tom području.
Članak 30.
Pelagični ribolov - TAC-ovi
1. Samo države članice koje su aktivno obavljale aktivnosti pelagičnog ribolova u području primjene Konvencije SPRFMO-a 2007., 2008. i 2009., kako je utvrđeno u članku 29., mogu loviti pelagične stokove u tom području u skladu s TAC-ovima utvrđenima u Prilogu I.J.
2. Ribolovne mogućnosti utvrđene u Prilogu I.J mogu se loviti samo pod uvjetom da države članice pošalju Komisiji, u svrhu njihova priopćivanja Tajništvu SPRFMO-a, popis plovila koja aktivno love ili su uključena u pretovar u području primjene Konvencije SPRFMO-a, evidencije sustava za praćenje plovila (VMS), mjesečne izvještaje o ulovu te, prema potrebi, podatke o pristajanju u luci najkasnije petog dana sljedećeg mjeseca.
Članak 31.
Pridneni ribolov
Države članice koje su ostvarile rezultate u pridnenom ribolovnom naporu ili ulovu u području primjene Konvencije SPRFMO-a u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. ograničuju svoj napor ili ulov na:
(a)
prosječne razine parametara ulova ili napora tijekom tog razdoblja; i
(b)
samo one dijelove područja primjene Konvencije SPRFO-a u kojima se pridneni ribolov odvijao u nekoj prethodnoj ribolovnoj sezoni.
Odjeljak 5.
Područje primjene konvencije IATTC -A
Članak 32.
Ribolov okružujućim mrežama plivaricama
1. Zabranjen je ribolov žutoperajne tune (Thunnus albacares), velikooke tune (Thunnus obesus) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) plovilima s okružujućim mrežama plivaricama:
(a)
od 29. srpnja do 28. rujna 2014. ili od 18. studenoga 2014. do 18. siječnja 2015. u području koje je određeno sljedećim granicama:
-
pacifičke obale Amerika,
-
geografska dužina 150° Z,
-
geografska širina 40° S,
-
geografska širina 40° J;
(b)
od 29. rujna do 29. listopada 2014. u području koje je određeno sljedećim granicama:
-
geografska dužina 96° Z,
-
geografska dužina 110° Z,
-
geografska širina 4° S,
-
geografska širina 3° J.
2. Dotične države članice obavješćuju Komisiju o odabranom razdoblju lovostaja iz stavka 1. prije 1. travnja 2014. U odabranom razdoblju sva plovila s okružujućim mrežama plivaricama dotičnih država članica obustavljaju ribolov okružujućim mrežama plivaricama u područjima koja su definirana u stavku 1.
3. Plovila s okružujućim mrežama plivaricama koja love tunu u području primjene Konvencije IATTC-a svu ulovljenu žutoperajnu tunu, velikooku tunu ili tunja prugavca zadržavaju na plovilu, a zatim iskrcavaju ili prekrcavaju.
4. Stavak 3. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima:
(a)
kada se riba smatra neuporabljivom za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili
(b)
u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dovoljan tovarni prostor za smještaj sve tune ulovljene u tom dijelu.
5. Zabranjen je ribolov psa trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) u području primjene Konvencije IATTC-a, te zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, skladištenje, nuđenje na prodaju, prodaja ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilca u tom području.
6. Ako bude slučajno ulovljena, vrsti iz stavka 5. ne smije se nauditi. Operateri plovila odmah puštaju primjerke i:
(a)
bilježe broj puštanja uz naznaku statusa (mrtvi ili živi);
(b)
dostavljaju državi članici čiji su državljani informacije utvrđene u točki (a). Države članice te informacije šalju Komisiji do 31. siječnja 2014.
Odjeljak 6.
Područje primjene konvencije SEAFO-A
Članak 33.
Zabrana ribolova dubokomorskih morskih pasa
Zabranjen je usmjereni ribolov sljedećih dubokomorskih morskih pasa u području primjene Konvencije SEAFO-a:
-
raže (Rajidae),
-
pas kostelj piknjavac (Squalus acanthias),
-
Bigelowov kostelj (Etmopterus bigelowi),
-
kratkorepi kostelj (Etmopterus brachyurus),
-
kostelj svijetleći (Etmopterus princeps),
-
kostelj sićušni (Etmopterus pusillus),
-
fantomska morska mačka (Apristurus manis),
-
baršunasti kostelj (Scymnodon squamulosus),
-
dubokomorski morski psi iz nadreda Selachimorpha.
Odjeljak 7.
Područje primjene konvencije WCPFC-A
Članak 34.
Uvjeti za lov na velikooku tunu, žutoperajnu tunu, tunja prugavca i južnopacifičkog tunja dugokrilca
1. Države članice osiguravaju da broj dana ribolova dodijeljen plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja love velikooku tunu (Thunnus obesus), žutoperajnu tunu (Thunnus albacares) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) u dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a na otvorenom moru koji se nalazi između 20° S i 20° J ne prelazi 403 dana.
2. Plovila Unije ne love južnopacifičkog tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) u području primjene Konvencije WCPFC-a južno od 20° J.
Članak 35.
Područje zabrane ribolova FAD uređajima
1. U dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a koji se nalazi između 20° S i 20° J, zabranjene su ribolovne aktivnosti plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja koriste uređaje za okupljanje ribe (FAD-ovi) od 00:00 sati 1. srpnja 2014. do 24:00 sata 31. listopada 2014. U tom razdoblju, plovilo s okružujućim mrežama plivaricama može obavljati ribolovne aktivnosti unutar tog dijela područja primjene Konvencije WCPFC-a samo ako se na plovilu nalazi promatrač koji nadzire da plovilo ni u jednom trenutku:
(a)
ne koristi FAD ili srodni elektronički uređaj;
(b)
ne lovi jata riba koristeći FAD-ove.
2. Sva plovila s okružujućim mrežama plivaricama u dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a iz stavka 1. zadržavaju i iskrcavaju ili prekrcavaju svu ulovljenu velikooku tunu, žutoperajnu tunu i tunja prugavca.
3. Stavak 2. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima:
(a)
u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dovoljan tovarni prostor za smještaj sve ribe;
(b)
ako je riba neuporabljiva za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili
(c)
ako dođe do ozbiljnog kvara uređaja za zamrzavanje.
Članak 36.
Područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a
1. Plovila navedena isključivo u registru WCPFC-a primjenjuju mjere utvrđene u člancima od 34. do 37. pri ribolovu u području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a kako je definirano u članku 4. točki (p).
2. Plovila navedena i u registru WCPFC-a i u registru IATTC-a te plovila navedena isključivo u registru IATTC-a primjenjuju mjere utvrđene u članku 32. stavku 1. točki (a) i u stavcima od 2. do 6. pri ribolovu u području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a kako je definirano u članku 4. točki (p).
Članak 37.
Ograničenja broja plovila Unije s odobrenjem za ribolov igluna (sabljarki)
Najveći broj plovila Unije koja imaju odobrenje za ribolov igluna (sabljarki) (Xiphias gladius) u područjima južno od 20° J područja primjene Konvencije WCPFC-a naveden je u Prilogu VII.
Odjeljak 8.
Beringovo more
Članak 38.
Zabrana ribolova na pučini Beringova mora
Zabranjen je ribolov aljaške kolje (Theragra chalcogramma) na pučini Beringova mora.
GLAVA III.
RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA TREĆIH ZEMALJA U VODAMA UNIJE
Članak 39.
TAC-ovi
Ribarska plovila koja plove pod zastavom Norveške i ribarska plovila koja su registrirana na Farskim otocima imaju odobrenje za ribolov u vodama Unije u okviru TAC-ova koji su utvrđeni u Prilogu I. ovoj Uredbi i podložno uvjetima predviđenima u ovoj Uredbi i poglavlju III. Uredbe (EZ) br. 1006/2008.
Članak 40.
Odobrenja za ribolov
1. Najveći broj odobrenja za ribolov za plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama Unije utvrđen je u Prilogu VIII.
2. Ribe iz stokova za koje nisu utvrđeni TAC-ovi ne smiju se zadržavati na plovilu ili iskrcati osim ako su ulove ostvarila plovila trećih zemalja koja imaju kvotu i ta kvota nije iscrpljena.
Članak 41.
Zabrane
1. Plovilima trećih zemalja zabranjeno je obavljati ribolov, zadržavati na plovilu, prekrcavati ili iskrcavati sljedeće vrste:
(a)
psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u vodama Unije;
(b)
sklat sivac (Squatina squatina) u vodama Unije;
(c)
kompleks raža volina (Dipturus batis) - Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. intermedia - u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručjima ICES-a III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.;
(d)
raža vijošarka (Raja undulata) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a VI., IX. i X. i raža balavica (Raja alba) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a VI., VII., VIII., IX. i X.;
(e)
kučina (Lamna nasus) u vodama Unije;
(f)
ražopsi (Rhinobatidae) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.;
(g)
divovska manta (Manta birostris) u vodama Unije.
2. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
GLAVA IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 42.
Postupak Odbora
1. Komisiji pomaže Odbor za ribarstvo i akvakulturu uspostavljen Uredbom (EU) br. 1380/2013. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 43.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Međutim, članak 8. primjenjuje se od 1. veljače 2014.
Odredbe o ribolovnim mogućnostima utvrđene u člancima 24., 25. i 26. i prilozima I.E i V. za područje primjene Konvencije CCAMLR-a primjenjuju se od datuma koji su u njima određeni.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. siječnja 2014.