ROZHODNUTÍ RADY 2013/755/EU
ze dne 25. listopadu 2013
o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii
(„rozhodnutí o přidružení zámoří“)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí Rady 2001/822/ES (1), které je použitelné do 31. prosince 2013. Podle článku 62 rozhodnutí 2001/822/ES má Rada přijmout předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(2)
Ve svých závěrech ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ) vyzvala Rada Komisi, aby do července 2012 předložila legislativní návrh za účelem revize rozhodnutí o přidružení zámoří. Rada schválila návrh Komise, aby se budoucí partnerství mezi Unií a ZZÚ zakládalo na třech klíčových pilířích: 1) posilování konkurenceschopnosti, 2) zvyšování odolnosti a omezování zranitelnosti a 3) podpoře spolupráce a integrace mezi ZZÚ a dalšími partnery a sousedními regiony.
(3)
Komise pořádala v období od června do října 2008 veřejnou konzultaci a navrhla řadu směrů, kudy by se nové rozhodnutí o přidružení mohlo ubírat. Výsledky této konzultace byly shrnuty ve sdělení ze dne 6. listopadu 2009 nazvaném „Složky nového partnerství mezi EU a zámořskými zeměmi a územími“.
(4)
Na ZZÚ se automaticky nevztahují Smlouva o fungování EU ani sekundární právní předpisy z ní vycházející, s výjimkou některých ustanovení, která výslovně stanoví opak. Ačkoli ZZÚ nejsou třetími zeměmi, netvoří součást jednotného trhu a v oblasti obchodu musí plnit povinnosti ukládané třetím zemím, především pak pravidla původu, zdravotní a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(5)
Zvláštní vztah mezi Unií a ZZÚ by se měl přesunout od klasického přístupu ve formě rozvojové spolupráce k recipročnímu partnerství, jež by v ZZÚ podporovalo udržitelný rozvoj. Solidarita mezi Unií a ZZÚ by se navíc měla zakládat na jejich specifickém vztahu a na skutečnosti, že patří k téže „evropské rodině“.
(6)
Podíl občanské společnosti na rozvoji ZZÚ lze zvýšit posílením jejích organizací ve všech oblastech spolupráce.
(7)
Vzhledem k zeměpisné poloze ZZÚ a navzdory odlišnému statusu každého hráče v dané zeměpisné oblasti z hlediska práva Unie by spolupráce mezi ZZÚ a jejich sousedy měla probíhat v zájmu všech stran, přičemž by se měla zvlášť zaměřovat na oblasti společného zájmu a na podporu unijních hodnot a norem. ZZÚ by navíc mohly v rámci svého regionu působit jako regionální uzly nebo centra excelence.
(8)
Unie by měla podporovat politiky a strategie ZZÚ v oblastech společného zájmu na základě jejich konkrétních potřeb, potenciálu a volby.
(9)
Přidružení by mělo usilovat o ochranu, obnovu a udržitelné využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb jakožto klíčových faktorů pro dosažení udržitelného rozvoje.
(10)
ZZÚ se vyznačují bohatou rozmanitostí suchozemských a podmořských organismů. Změna klimatu by mohla mít dopad na přírodní prostředí ZZÚ a představuje hrozbu omezující tamější udržitelný rozvoj. K přizpůsobení se změně klimatu a ke zmírnění jejích dopadů v ZZÚ by napomohla opatření v oblasti ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, snižování rizika katastrof, udržitelného řízení přírodních zdrojů a podpory udržitelné energetiky.
(11)
Ve vztazích mezi Unií a ZZÚ by měl být uznán významný podíl, kterým by ZZÚ mohly přispívat k plnění závazků Unie vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí.
(12)
Zámořské země a území je důležité podporovat v jejich úsilí o menší závislost na fosilních palivech, aby se omezila jejich zranitelnost z hlediska přístupu k palivům a kolísaní cen, a hospodářství těchto zemí a území se tak stalo odolnější a méně zranitelné vůči vnějším otřesům.
(13)
Unie by mohla ZZÚ napomáhat při omezování jejich zranitelnosti vůči pohromám a podporovat akce a opatření, které přijímají za tímto účelem.
(14)
Jelikož zeměpisná odlehlost představuje překážku pro konkurenceschopnost ZZÚ, je třeba zlepšit jejich přístupnost.
(15)
Unie a ZZÚ uznávají význam vzdělání a odborné přípravy jakožto páky pro udržitelný rozvoj ZZÚ.
(16)
Další hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ by se měl ubírat cestou vzájemné podpory a měl by usilovat o zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství ZZÚ a také o dosažení sociálního blahobytu a začlenění, zejména zranitelných skupin obyvatelstva a osob se zdravotním postižením. Spolupráce mezi Unií a ZZÚ by za tímto účelem měla zahrnovat výměny informací a osvědčených postupů v příslušných oblastech včetně rozvíjení dovedností a sociální ochrany a měla by podporovat práva zdravotně postižených osob se zřetelem k zásadám Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. Přidružení ZZÚ k Unii by navíc mělo v ZZÚ a regionech, kde se nacházejí, přispívat k podpoře důstojné práce, včetně osvědčené praxe v sociálním dialogu, k dodržování hlavních pracovních norem a k respektování principu rovných příležitostí, přístupnosti a zákazu diskriminace.
(17)
Cestovní ruch by mohl představovat oblast spolupráce mezi Unií a ZZÚ. Tato spolupráce by měla být zaměřena na podporu úsilí orgánů ZZÚ dosáhnout co největších výhod z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu a měla by podpořit soukromé finanční toky z Unie a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života obyvatelstva, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
(18)
Výskyt přenosných nemocí v ZZÚ, např. horečky dengue v Karibiku a Tichomoří a horečky chikungunya v oblasti Indického oceánu, může mít závažný nepříznivý dopad ze zdravotního a hospodářského hlediska. Kromě snížení produktivity postiženého obyvatelstva mohou epidemie v ZZÚ velmi výrazně ovlivnit cestovní ruch, který je v mnoha ZZÚ pilířem hospodářství. Vzhledem k tomu, že do ZZÚ podniká cesty velké množství turistů a migrujících pracovníků, ZZÚ jsou zranitelné vůči „dovozu“ infekčních chorob. Totéž platí i naopak - objemné toky osob cestujících ze ZZÚ zpět domů by mohly způsobovat zavlečení přenosných nemocí do Evropy. Pro udržitelnost hospodářství těch ZZÚ, jež se do značné míry spoléhají na cestovní ruch, je proto zásadním faktorem zajištění „bezpečné turistiky“.
(19)
Přidružení ZZÚ k Unii by mělo zohledňovat a podporovat zachování kulturní identity a rozmanitosti ZZÚ.
(20)
Unie uznává, že je důležité rozvíjet aktivnější partnerství se ZZÚ v oblasti řádné správy věcí veřejných a v oblasti boje proti organizovanému zločinu, proti obchodu s lidmi, terorismu a korupci.
(21)
Obchod mezi Unií a ZZÚ a spolupráce s ním související by měly přispívat k cíli udržitelného hospodářského, sociálního rozvoje a ochrany životního prostředí.
(22)
Unie - hlavního obchodního partnera ZZÚ -, států AKT sousedících se ZZÚ a dalších hospodářských partnerů se značně dotýkají globální změny, které se odrážejí v pokračujícím procesu obchodní liberalizace.
(23)
Zámořské země a území jsou zranitelným ostrovním prostředím, jež si žádá odpovídající ochranu, mimo jiné i v oblasti nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, je toto stanoveno v článku 198 Smlouvy o Euratomu a v souvisejícím sekundárním právu; výjimkou v tomto ohledu je Grónsko, na které se Smlouva o Euratomu nevztahuje. V případě ostatního odpadu by se mělo určit, jaká pravidla Unie se na ZZÚ mají použít.
(24)
Toto rozhodnutí by mělo stanovit pružnější pravidla původu včetně nových možností pro kumulaci původu. Kumulace by měla být možná nejen se ZZÚ a státy, s nimiž byla uzavřena dohoda o hospodářském partnerství (EPA), nýbrž za jistých okolností i pro produkty pocházející ze zemí, s nimiž Unie uplatňuje dohodu o volném obchodu, a s výhradou určitých podmínek také pro produkty, které jsou do Unie dováženy bez kvót a s nulovým clem v rámci unijního systému všeobecných celních preferencí (2). Tyto podmínky jsou zapotřebí k tomu, aby se zabránilo obcházení obchodních opatření a u opatření pro kumulaci se zajistilo náležité fungování.
(25)
V zájmu dotčených úřadů a hospodářských subjektů v ZZÚ by se měly aktualizovat postupy pro vystavování osvědčení o původu ze ZZÚ. Náležitě by se měla aktualizovat rovněž ustanovení o správní spolupráci mezi Unií a ZZÚ.
(26)
Je třeba stanovit metody správní spolupráce a možnost dočasného vyjímání všech nebo některých produktů pocházejících ze ZZÚ z preferenčního zacházení v případě podvodů, nesrovnalostí či soustavného nedodržování pravidel pro původ produktů nebo v případě neposkytnutí správní spolupráce. Kromě toho je třeba stanovit i dostatečně podrobná ochranná a kontrolní opatření. Díky tomu by se příslušné orgány a hospodářské subjekty ZZÚ a Unie mohly spoléhat na jednoznačné a transparentní postupy a pravidla. V neposlední řadě je pak ve společném zájmu zajistit náležité uplatňování postupů a opatření umožňujících ZZÚ vyvážet zboží do EU bez kvót a s nulovým clem.
(27)
Vzhledem k cílům integrace a k vývoji světového obchodu v oblasti služeb a usazování je třeba podporovat rozvoj trhů se službami a investičních možností zlepšením přístupu služeb a investic ze ZZÚ na trh Unie. Unie by v tomto ohledu měla ZZÚ nabídnout nejlepší možné zacházení, které nabízí jakémukoli jinému obchodnímu partnerovi prostřednictvím komplexních doložek nejvyšších výhod, přičemž by měla zámořským zemím a územím zajistit flexibilnější možnosti pro obchodní vztahy tím, že by omezila zacházení nabízené ze strany ZZÚ Unii na to, co se nabízí jiným obchodním velmocím.
(28)
Práva duševního vlastnictví jsou klíčovým faktorem k podněcování inovací a nástrojem k podpoře hospodářského a sociálního rozvoje. Pro země jsou užitečná tím, že jim umožňují chránit duševní výtvory a duševní vlastnictví. Ochrana a prosazování těchto práv pomáhá usnadňovat obchod, růst a zahraniční investice a také bojovat proti zdravotním a bezpečnostním rizikům spojeným s padělanými produkty. Politika práv duševního vlastnictví může být pro zámořské země a území prospěšná, zejména v souvislosti se zachováváním biologické rozmanitosti a rozvojem technologií.
(29)
Sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu mohou mít dopad na obchod a vyžadují spolupráci. Obchod a spolupráce s ním související by se měly rovněž zabývat politikou hospodářské soutěže a právy duševního vlastnictví, jež ovlivňují spravedlivé rozdělení příjmů z obchodu.
(30)
Aby se mohly ZZÚ za nejlepších podmínek účastnit vnitřního trhu Unie i trhů regionálních, subregionálních a mezinárodních, je důležité rozvinout kapacitu ZZÚ v relevantních oblastech. Jedná se například o rozvoj lidských zdrojů a dovedností, o rozvoj malých a středních podniků, o diverzifikaci hospodářských odvětví a o zavedení odpovídajícího právního rámce za účelem vytvoření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
(31)
Spolupráce v oblasti finančních služeb mezi Unií a ZZÚ by měla přispět k vybudování bezpečnějšího, zdravějšího a průhlednějšího finančního systému, který je zásadní pro posílení globální finanční stability a pro podporu udržitelného růstu. Úsilí v této oblasti by se mělo soustřeďovat na sbližování s mezinárodně dohodnutými normami a na sbližování právních předpisů ZZÚ s unijním acquis týkajícím se finančních služeb. Náležitá pozornost by se měla věnovat posilování správní kapacity orgánů ZZÚ, včetně orgánů v oblasti dohledu.
(32)
Finanční pomoc by se ZZÚ měla přidělovat na základě jednotných, transparentních a účinných kritérií s přihlédnutím k jejich potřebám a odváděným výsledkům. Tato kritéria by měla zohledňovat počet obyvatel ZZÚ, výši hrubého domácího produktu (HDP), výši předchozích příspěvků z Evropského rozvojového fondu (ERF) a omezení vyplývající z jejich zeměpisné izolace.
(33)
Finanční prostředky poskytnuté ZZÚ by se měly v zájmu účinnosti, zjednodušení a uznání řídicích kapacit orgánů ZZÚ spravovat na základě recipročního partnerství. Orgány ZZÚ by navíc měly převzít odpovědnost za definování a provádění politik, na nichž se strany dohodnou jakožto na strategiích spolupráce.
(34)
Postupy pro finanční pomoc by měly hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce v rámci 11 ERF svěřovat zejména ZZÚ. Spolupráce by měla probíhat převážně v souladu s územními předpisy ZZÚ a měla by podporovat sledování, hodnocení a audit programovaných operací. V rámci procesu programování a provádění je třeba zohlednit omezené administrativní a lidské zdroje ZZÚ. Dále je zapotřebí vyjasnit, že ZZÚ jsou způsobilé pro různé zdroje financování.
(35)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (3) se ZZÚ mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS). Regionální spolupráce pro ZZÚ může tudíž spočívat v jejich účasti na ESÚS v souladu s režimy použitelnými pro členský stát, s nímž je daná ZZÚ spojena. Členové ESÚS z řad ZZÚ mohou být způsobilí pro získání regionálních přídělů.
(36)
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních předpisech by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pozměňující dodatky k příloze VI. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Radě.
(37)
Rada by na základě tohoto rozhodnutí měla být schopna inovativně reagovat na všechny výše uvedené faktory, a to konzistentně a způsobem zvlášť nastaveným pro různé druhy situací,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZÁMOŘSKÝCH ZEMÍ A ÚZEMÍ K UNII
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel
1. Tímto rozhodnutím se zakládá přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Unii (dále jen „přidružení“), které představuje partnerství založené na článku 198 Smlouvy o fungování EU, jež má podporovat udržitelný rozvoj v ZZÚ a šířit hodnoty a normy Unie v okolním světě.
2. Partnery přidružení jsou Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 2
Územní platnost
Přidružení se vztahuje na ZZÚ uvedené v příloze II Smlouvy o fungování EU.
Článek 3
Cíle, zásady a hodnoty
1. Přidružení ZZÚ k Unii se zakládá na sdílených cílech, zásadách a hodnotách ZZÚ, členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Unie.
2. Přidružení sleduje všeobecné cíle stanovené v článku 199 Smlouvy o fungování EU posilováním konkurenceschopnosti ZZÚ, zvyšováním jejich odolnosti, omezováním jejich ekonomické a environmentální zranitelnosti a podporou spolupráce mezi nimi a jinými partnery.
3. Při sledování těchto cílů respektuje přidružení základní zásady jako svobodu, demokracii, lidská práva a základní svobody, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a udržitelný rozvoj, které jsou všechny zámořským zemím a územím a členským státům, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, společné.
4. Při spolupráci v oblastech uvedených v tomto rozhodnutí se zakazuje diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
5. Partneři uznávají právo každého z nich na určování svých politik a priorit pro udržitelný rozvoj, na stanovení vlastní úrovně ochrany v oblasti práce a životního prostředí na svém území a na přijímání či náležitou úpravu příslušných předpisů a politik v souladu se závazkem k plnění mezinárodně uznávaných norem a dohod. Usilují přitom o zajištění vysoké úrovně ochrany v oblasti životního prostředí a práce.
6. Při provádění tohoto rozhodnutí se partneři řídí zásadami transparentnosti, subsidiarity a potřebné účinnosti a věnují se stejnou měrou všem třem pilířům udržitelného rozvoje ZZÚ: hospodářskému rozvoji, sociálnímu rozvoji a ochraně životního prostředí.
Článek 4
Řízení přidružení
Přidružení řídí Komise a orgány ZZÚ, a je-li zapotřebí, členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, v souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi.
Článek 5
Společné zájmy, doplňkovost a priority
1. Přidružení je rámcem pro politický dialog a spolupráci v oblastech společného zájmu.
2. Přednost je dávána spolupráci v oblastech společného zájmu, jako jsou například:
a)
hospodářská diverzifikace ekonomik ZZÚ včetně jejich další integrace do světového a regionálního hospodářství;
b)
podpora zeleného růstu;
c)
udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně ochrany a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb;
d)
přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování jejích dopadů;
e)
podpora snižování rizika katastrof;
f)
podpora spolupráce na poli výzkumu, inovací a vědy;
g)
podpora sociálních, kulturních a hospodářských výměn mezi ZZÚ, jejich sousedy a jinými partnery.
3. Cílem spolupráce v oblastech společného zájmu je podpora soběstačnosti zámořských zemí a území a rozvoj jejich kapacit k definování, provádění a sledování strategií a politik uvedených v odstavci 2.
Článek 6
Propagace přidružení
1. S cílem upevnit vzájemné vztahy se Unie a ZZÚ snaží vnést přidružení ve známost mezi svými občany, a to zejména tím, že propagují prohlubování vztahů a rozvoj spolupráce mezi orgány, akademickou obcí, občanskou společností a podniky v ZZÚ na straně jedné a jejich partnery v Unii na straně druhé.
2. ZZÚ vynaloží úsilí o upevňování a podporu svých vztahů s Unií jako celkem. Členské státy toto úsilí podpoří.
Článek 7
Regionální spolupráce, regionální integrace a spolupráce s jinými partnery
1. S výhradou článku 3 tohoto rozhodnutí usiluje přidružení o podporu ZZÚ v jejich úsilí o účast v příslušných mezinárodních, regionálních a/nebo subregionálních iniciativách pro spolupráci, jakož i v procesech regionální či subregionální integrace, a to v souladu s jejich vlastními ambicemi a ve shodě s cíli a prioritami vytyčenými příslušnými orgány ZZÚ.
2. Za tímto účelem si Unie a ZZÚ mohou vyměňovat informace a osvědčené postupy nebo v rámci účasti ZZÚ v regionálních a mezinárodních organizacích navazovat jakoukoli jinou formu úzké spolupráce a koordinace s jinými partnery, v příslušných případech prostřednictvím mezinárodních dohod.
3. Přidružení usiluje o podporu spolupráce mezi ZZÚ a jinými partnery v oblastech spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí. Cílem přidružení je v tomto směru podpora spolupráce mezi ZZÚ, nejvzdálenějšími regiony uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a sousedními státy, ať už africkými, karibskými a tichomořskými (AKT) nebo jinými. V zájmu dosažení tohoto cíle zlepší Unie koordinaci a využívání synergií mezi programy spolupráce podporovanými z různých finančních nástrojů EU. Unie rovněž ve vhodných případech usiluje o přidružení ZZÚ ve svých instancích dialogu s jejich sousedními zeměmi, ať se jedná o státy AKT nebo jiné země, a s nejvzdálenějšími regiony.
4. Podpora účasti ZZÚ v příslušných organizacích pro regionální integraci se zaměřuje zejména:
a)
na budování kapacit příslušných regionálních organizací a institucí, jejichž jsou ZZÚ členy;
b)
na regionální či subregionální iniciativy, například na provádění odvětvových reformních politik týkajících se oblastí spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí;
c)
na povědomí a znalosti ZZÚ o dopadech procesů regionální integrace v různých oblastech;
d)
na účast ZZÚ na rozvoji regionálních trhů v rámci organizací pro regionální integraci;
e)
na přeshraniční investice mezi ZZÚ a jejich sousedy.
Článek 8
Účast na evropských seskupeních pro územní spolupráci
V souvislosti s uplatňováním čl. 7 odst. 1 až 3 tohoto rozhodnutí znamenají iniciativy pro spolupráci nebo jiné formy spolupráce rovněž to, že státní orgány, regionální a subregionální organizace, místní orgány a podle potřeby jiné veřejné a soukromé subjekty nebo instituce (včetně poskytovatelů veřejných služeb) ze ZZÚ se mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), s výhradou pravidel a cílů činností spolupráce podle tohoto rozhodnutí a nařízení (ES) č. 1082/2006 a v souladu s ujednáními použitelnými pro členský stát, s nimž je daná ZZÚ spojena.
Článek 9
Zvláštní zacházení
1. Přidružení zohledňuje různorodost ZZÚ, co se týče hospodářského rozvoje a kapacity k plnému využívání regionální spolupráce a regionální integrace uvedené v článku 7.
2. Zavede se zvláštní zacházení pro izolované ZZÚ.
3. Aby se izolovaným ZZÚ umožnilo překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje, toto zvláštní zacházení bude přihlížet k jejich konkrétním obtížím, mimo jiné při určování objemu finanční pomoci a podmínek s ní spojených.
4. Za izolované se považují ZZÚ uvedené na seznamu v příloze I.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce
Článek 10
Obecný přístup
1. Přidružení se zakládá na obšírném dialogu a konzultacích o otázkách společného zájmu mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, Komisí a v příslušných případech i Evropskou investiční bankou (EIB).
2. ZZÚ vedou v příslušných případech dialog a konzultace s orgány a subjekty, jako jsou:
a)
příslušné místní a jiné veřejné orgány;
b)
hospodářští a sociální partneři;
c)
jakékoli jiné příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, environmentální partneři, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu rovnosti žen a mužů.
Článek 11
Aktéři spolupráce
1. Aktéry spolupráce v ZZÚ jsou:
a)
vládní orgány ZZÚ;
b)
místní orgány v ZZÚ;
c)
poskytovatelé veřejných služeb a organizace občanské společnosti, například sociální, podnikatelská a odborová sdružení a sdružení zaměstnavatelů a místní, národní nebo mezinárodní nevládní organizace;
d)
regionální a subregionální organizace.
2. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, sdělí Komisi do tří měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, o které vládní a místní orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a b) jde.
Článek 12
Úkoly nevládních aktérů
1. Nevládní aktéři mohou zastávat úlohu při výměně informací a při konzultacích o spolupráci, a zejména při přípravě a provádění pomoci, projektů nebo programů spolupráce. K provádění takových projektů či programů na ně mohou být přeneseny pravomoci k finančnímu řízení za účelem podpory iniciativ pro místní rozvoj.
2. Nevládní aktéři způsobilí k decentralizovanému řízení projektů nebo programů budou určeni na základě dohody mezi orgány ZZÚ, Komisí a členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, s přihlédnutím k danému předmětu, jejich odborným znalostem a poli působnosti. K určení dojde v každé zámořské zemi či na každém zámořském území v rámci obšírného dialogu a konzultací uvedených v článku 10.
3. Cílem přidržení je přispět k úsilí ZZÚ o posílení organizací občanské společnosti, zejména co se týče jejich zakládání a rozvoje, a o vypracování potřebných opatření, která by jim umožnila zapojovat se do koncepce, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů.
Kapitola 3
Institucionální rámec přidružení
Článek 13
Zásady dialogu
1. Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou komplexní a politický dialog.
2. Dialog se vede v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi Unie, ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Vedení dialogu se vyznačuje flexibilitou: dialog může být formální či neformální, na příslušné úrovni nebo v příslušném formátu a vedený v mezích rámce uvedeného v článku 14.
3. Dialog umožňuje ZZÚ plnou účast na provádění přidružení.
4. Dialog se zaměřuje mimo jiné na konkrétní politické otázky společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů přidružení.
Článek 14
Instance přidružení
1. Pro přidružení se stanoví následující instance dialogu:
a)
fórum ZZÚ-EU pro dialog (dále jen „fórum ZZÚ-EU“) s každoročními schůzkami orgánů ZZÚ, zástupců členských států a Komise. Fóra ZZÚ-EU se v příslušných případech účastní členové Evropského parlamentu, zástupci EIB a zástupci nejvzdálenějších regionů;
b)
Komise, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou třístranné konzultace. Tyto konzultace se konají alespoň čtyřikrát do roka z podnětu Komise nebo na žádost ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny;
c)
na základě dohody mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Komisí se zřídí pracovní skupiny plnící úlohu poradních subjektů, které budou sledovat provádění přidružení a které budou mít formu odpovídající řešeným otázkám. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu, nebo ZZÚ. Zajišťují technické diskuse o záležitostech, jež jsou pro ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, obzvláště důležité, a doplňují tak práci odváděnou v rámci fóra ZZÚ-EU a/nebo v rámci třístranných konzultací.
2. Fóru ZZÚ-EU, třístranným konzultacím a pracovním skupinám předsedá Komise, která rovněž plní úlohu jejich sekretariátu.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ V RÁMCI PŘIDRUŽENÍ
Kapitola 1
Problematika životního prostředí, změna klimatu a snižování rizika katastrof
Článek 15
Obecné cíle a zásady
V rámci přidružení se může spolupráce v oblasti životního prostředí, změny klimatu a snižování rizika katastrof týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich snaze definovat a provádět politiky, strategie, akční plány a opatření;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o integraci do regionálních sítí a iniciativ;
c)
propagování udržitelného a účinného využívání zdrojů a vybízení k oddělování hospodářského růstu od poškozování životního prostředí a
d)
podpory úsilí ZZÚ působit jako regionální uzly a centra excelence.
Článek 16
Udržitelné řízení a ochrana biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb
Spolupráce v oblasti udržitelného řízení a ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb se může v rámci přidružení týkat:
a)
podpory vyhlašování chráněných podmořských a suchozemských oblastí a jejich účinné správy, jakož i zlepšování správy chráněných oblastí již existujících;
b)
vybízení k udržitelnému řízení podmořských a suchozemských zdrojů přispívajícímu k ochraně druhů, stanovišť a ekosystémových funkcí mimo chráněné oblasti, zejména ohrožených, zranitelných a vzácných druhů;
c)
posilování ochrany a udržitelného využívání rozmanitosti suchozemských a podmořských organismů a ekosystémů, a to prostřednictvím:
i)
řešení problematiky změny klimatu z hlediska širšího ekosystému udržováním zdravých a odolných ekosystémů a podporou zelené infrastruktury a často mnohonásobně přínosných ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a ke zmírňování jejích dopadů,
ii)
posilování kapacit v místním, regionálním a/nebo mezinárodním měřítku podporou výměny informací, poznatků a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami včetně veřejných orgánů, vlastníků půdy, soukromého sektoru, výzkumných pracovníků a občanské společnosti,
iii)
podpory stávajících programů na ochranu přírody a souvisejících snah v chráněných oblastech a mimo ně,
iv)
rozšiřování znalostní základny a zaplňování stávajících mezer včetně vyčíslování hodnoty ekosystémových funkcí a služeb;
d)
podpory a usnadňování regionální spolupráce za účelem řešení otázek, jako jsou nepůvodní invazní druhy nebo dopady změny klimatu;
e)
vyvíjení mechanismů k navýšení zdrojů včetně plateb za ekosystémové služby.
Článek 17
Udržitelné obhospodařování lesů
Spolupráce v oblasti udržitelného obhospodařování lesů se v rámci přidružení může týkat podpory ochrany a udržitelného obhospodařování lesů včetně jejich úlohy, pokud jde o ochranu životního prostředí před erozí a omezování desertifikace, jakož i zalesňování a řízeného vývozu dřeva.
Článek 18
Jednotný management pobřežních zón
Spolupráce v oblasti jednotného managementu pobřežních zón se v rámci přidružení může týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o účinný a udržitelný management mořských a pobřežních zón prostřednictvím definování strategických a jednotných přístupů k plánování a managementu těchto zón;
b)
navozování souladu mezi hospodářskými a sociálními činnostmi, jako jsou rybolov a akvakultura, cestovní ruch, námořní doprava i zemědělství, a potenciálem, který skýtají mořské a pobřežní zóny z hlediska obnovitelné energie a surovin, s přihlédnutím k dopadům změny klimatu a činnosti člověka.
Článek 19
Námořní záležitosti
Spolupráce v oblasti námořních záležitostí v rámci přidružení se může týkat:
a)
prohlubování dialogu o otázkách společného zájmu v této oblasti;
b)
podporování poznatků o moři, mořské biotechnologie, energie z oceánů, dohledu nad mořským prostředím, managementu pobřežních zón a řízení založeného na ekosystémovém přístupu;
c)
podpory jednotných přístupů na mezinárodní úrovni.
Článek 20
Udržitelné řízení rybích populací
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného řízení rybích populací zakládá na těchto principech:
a)
závazku k zodpovědnému řízení rybolovu a k uplatňování zodpovědných rybolovných postupů;
b)
zdržení se opatření nebo činností, jež nejsou v souladu se zásadami udržitelného využívání rybolovných zdrojů;
c)
aniž by byly dotčeny stávající či budoucí dvoustranné dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi Unií a ZZÚ, v rámci příslušných instancí přidružení uvedených v článku 14 se Unie a ZZÚ snaží vést pravidelné vzájemné konzultace o ochraně a řízení živých mořských zdrojů a vyměňovat si informace o aktuálním stavu zdrojů.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
aktivní podpory řádné správy, osvědčených postupů a zodpovědného řízení rybolovu při zachovávání a udržitelném řízení rybích populací, včetně rybích populací společného zájmu a rybích populací řízených regionálními správními organizacemi pro rybolov;
b)
dialogu a spolupráce souvisejících s ochranou rybích populací včetně opatření za účelem boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a účinné spolupráce v rámci regionálních správních organizací pro rybolov a mimo ně. Do dialogu a spolupráce jsou zahrnuty kontrolní a inspekční systémy, pobídky a povinnosti v zájmu účinnějšího řízení rybolovu a pobřežního prostředí v dlouhodobém horizontu.
Článek 21
Udržitelné vodohospodářství
1. Unie a ZZÚ mohou v rámci přidružení spolupracovat v oblasti udržitelného vodohospodářství na vodní politice a budování institucí, na ochraně vodních zdrojů, na problematice zásobování venkova a měst vodou pro domácnosti, průmysl a zemědělství, na problematice skladování a distribuce vody, řízení vodních zdrojů a nakládání s odpadními vodami.
2. V odvětví vodovodů a kanalizací je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti pitné vody a kanalizačních služeb v oblastech s nedostatečnou obsluhou a v oblastech obzvlášť vystavených přírodním katastrofám, neboť jejich dostupnost přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšením zdravotního stavu a zvýšením produktivity.
3. Spolupráce v těchto oblastech se řídí zásadou, že stálá potřeba rozšířit poskytování základních vodovodních a kanalizačních služeb na městské i venkovské obyvatelstvo se musí řešit environmentálně udržitelným způsobem.
Článek 22
Nakládání s odpady
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti nakládání s odpady může týkat podpory uplatňování osvědčených environmentálních postupů při všech souvisejících činnostech včetně omezování vzniku odpadů, recyklace nebo jiných postupů využití, například energie a likvidace odpadů.
Článek 23
Energetika
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelné energetiky může týkat:
a)
výroby energie, jejího přenosu a přístupu k ní, zejména pak rozvoje, podpory, využívání a akumulace udržitelné energie z obnovitelných zdrojů;
b)
politik a předpisů v oblasti energetiky, především formulování politik a přijímání předpisů zaručujících cenově dostupné a udržitelné sazby za energie;
c)
energetické účinnosti, zejména rozvoje a zavádění norem pro energetickou účinnost a zavádění opatření v zájmu energetické účinnosti v různých odvětvích (průmyslových, obchodních, ve veřejném sektoru a v domácnostech), a doprovodných vzdělávacích či osvětových činností;
d)
dopravy, především pak rozvoje, podpory a využívání ekologicky šetrnějších prostředků ve veřejné a soukromé dopravě, například vozidel na hybridní, elektrický či vodíkový pohon, a dále také programů pro spolujízdu a pro cyklodopravu;
e)
územního plánování a výstavby, zejména podpory a zavádění přísných norem environmentální kvality a nízké energetické náročnosti v urbanistickém plánování a výstavbě, a
f)
turistického ruchu, především podpory energeticky soběstačné infrastruktury (založené na energii z obnovitelných zdrojů) a/nebo infrastruktury pro ekoturistiku.
Článek 24
Změna klimatu
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti změny klimatu podpora iniciativ ZZÚ souvisejících se zmírňováním změny klimatu a s přizpůsobováním se jejím nepříznivým dopadům a může zahrnovat:
a)
sběr důkazů; vytipovávání nejvýznamnějších rizik a územních, regionálních a/nebo mezinárodních akcí, plánů nebo opatření za účelem přizpůsobení se změně klimatu nebo zmírnění jejích nepříznivých dopadů;
b)
zapracovávání problematiky přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu do veřejných politik a strategií;
c)
rozpracovávání a určování statistických údajů a ukazatelů jakožto zásadních nástrojů pro tvorbu a provádění politiky a
d)
podporu ZZÚ v jejich účasti v regionálním a mezinárodním dialogu v zájmu posílení spolupráce, včetně výměny poznatků a zkušeností.
Článek 25
Snižování rizika katastrof
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti snižování rizika katastrof může týkat:
a)
rozvíjení nebo zdokonalování systémů, včetně infrastruktur, pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně včetně systémů pro předpovídání a včasné varování v zájmu omezení důsledků katastrof;
b)
prohlubování vědomostí o ohroženosti katastrofami a rozvoje stávajících kapacit pro reakci v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí;
c)
posilování zavedených opatření pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně na místní, národní a regionální úrovni;
d)
zvyšování kapacit pro reakci dotčených aktérů v zájmu jejich lepší koordinovanosti, efektivity a účinnosti;
e)
zlepšování způsobu, jakým se obyvatelstvu poskytují informace a jakým se zvyšuje jeho povědomí o ohroženosti, prevenci, přípravě a reakci v případě katastrof, přičemž patřičnou pozornost je třeba věnovat zvláštním potřebám osob se zdravotním postižením;
f)
prohlubování spolupráce mezi klíčovými aktéry zapojenými do civilní ochrany a
g)
podpory ZZÚ v účasti v regionálních, evropských a/nebo mezinárodních instancích v zájmu pravidelnější výměny informací a v zájmu užší spolupráce mezi různými partnery v případě katastrof.
Kapitola 2
Přístupnost
Článek 26
Obecné cíle
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti přístupnosti:
a)
zajistit lepší přístup ZZÚ ke světovým dopravním sítím a
b)
zajistit lepší přístup ZZÚ k informačním a komunikačním technologiím a službám.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
tvorby politiky a budování institucí;
b)
silniční, železniční, letecké, námořní a vnitrozemské vodní dopravy a
c)
skladovacích prostor v přístavech a na letištích.
Článek 27
Námořní doprava
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti námořní dopravy rozvoj a podpora účinných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v ZZÚ a spolupráce se může týkat:
a)
podpory účinné přepravy nákladů za hospodářsky a obchodně životaschopné sazby;
b)
usnadnění většího zapojení ZZÚ do mezinárodních přepravních služeb;
c)
podpory regionálních programů;
d)
podpory místního soukromého sektoru v zapojování do přepravní činnosti a
e)
rozvoje infrastruktury.
2. Unie a ZZÚ podporují bezpečnost přepravy, bezpečnost posádek a prevenci znečištění.
Článek 28
Letecká doprava
Spolupráce v oblasti letecké dopravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
reformy a modernizace letecké dopravy v ZZÚ;
b)
podpory rentability a konkurenceschopnosti letecké dopravy v ZZÚ;
c)
usnadnění investic a účasti soukromého sektoru a
d)
propagace výměny poznatků a osvědčených podnikatelských postupů.
Článek 29
Bezpečnost letecké dopravy
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti bezpečnosti letecké dopravy podpora ZZÚ v jejich úsilí o dodržování příslušných mezinárodních norem a spolupráce se může týkat například:
a)
uplatňování systémů pro bezpečnost letového provozu;
b)
provádění bezpečnostních kontrol na letištích a posílení kapacity orgánů civilního letectví k řízení veškerých aspektů provozní bezpečnosti, za které odpovídají, a
c)
rozvoje infrastruktury a lidských zdrojů.
Článek 30
Služby informačních a komunikačních technologií
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti služeb informačních a komunikačních technologií (IKT) podněcovat v ZZÚ inovace, hospodářský růst a zlepšování každodenního života občanů a podniků, včetně podpory přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením. Spolupráce se zaměřuje zejména na posilování regulatorní kapacity ZZÚ a může podporovat rozmach sítí a služeb IKT následujícími opatřeními:
a)
vytvořením předvídatelného právního prostředí, které bude udržovat krok s technickým vývojem, stimulovat růst a inovace a podporovat hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele;
b)
dialogem o rozličných aspektech politiky, co se týče podpory a sledování informační společnosti;
c)
výměnou informací o normách a o problematice interoperability;
d)
podporou spolupráce v oblasti výzkumu IKT a v oblasti výzkumné infrastruktury založené na IKT;
e)
rozvojem služeb a aplikací v oblastech se silným dopadem na společnost.
Kapitola 3
Výzkum a inovace
Článek 31
Spolupráce na výzkumu a inovacích
Spolupráce na výzkumu a inovacích v rámci přidružení může probíhat ve vědě a technice včetně informačních a komunikačních technologií a jejím cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji ZZÚ a podporovat úlohu ZZÚ jako regionálních uzlů a center excelence, jakož i jejich průmyslovou konkurenceschopnost. Spolupráce se může konkrétně týkat:
a)
dialogu, koordinace a navozování synergií mezi politikami a iniciativami ZZÚ a Unie týkajícími se vědy, techniky a inovací;
b)
tvorby politiky a budování institucí v ZZÚ a společných akcí na místní, národní nebo regionální úrovni v zájmu rozvoje vědeckých, technických a inovačních činností a jejich aplikace;
c)
spolupráce mezi právními subjekty ze ZZÚ, Unie, členských států a třetích zemí;
d)
zapojení jednotlivých výzkumných pracovníků, výzkumných orgánů, malých a středních podniků a právních subjektů ze ZZÚ do rámce pro spolupráci související s unijními výzkumnými a inovačními programy a Programem pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME) a
e)
odborné přípravy, mezinárodní mobility a výměn výzkumných pracovníků ze ZZÚ.
Kapitola 4
Mládež, vzdělávání, odborná příprava, zdraví, zaměstnanost a sociální politika
Článek 32
Mládež
1. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ týkajících se mládeže na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
2. Přidružení usiluje o upevňování vazeb mezi mladými lidmi žijícími v ZZÚ a v Unii, a to mimo jiné propagací studijní mobility mládeže ze ZZÚ, jakož i podporou vzájemného porozumění mezi mladými lidmi.
Článek 33
Vzdělávání a odborná příprava
1. Spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
poskytování vysoce kvalitního inkluzívního vzdělávání na úrovni základního, středního a vysokého školství a v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a
b)
podpory ZZÚ při definování a provádění politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
2. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
3. Unie zajistí, aby se vzdělávací subjekty a instituce ze ZZÚ mohly účastnit unijních iniciativ pro spolupráci souvisejících se vzděláváním na stejném základě jako subjekty a instituce členských států nabízející vzdělávání a odbornou přípravu.
Článek 34
Zaměstnanost a sociální politika
1. Unie a ZZÚ udržují dialog v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky v zájmu přispění k hospodářskému a sociálnímu rozvoji ZZÚ a k podpoře důstojné práce v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí. Tento dialog také usiluje o podporu orgánů ZZÚ v jejich snaze o rozpracování politik a právních předpisů v této oblasti.
2. Dialog spočívá především ve výměně informací a osvědčených postupů, co se týče politik a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky, které jsou ve společném zájmu Unie a ZZÚ. V tomto směru se bere v úvahu problematika jako rozvíjení dovedností, sociální ochrana, sociální dialog, rovné příležitosti, zákaz diskriminace a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a jiné pracovní normy apod.
Článek 35
Veřejné zdraví
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti veřejného zdraví o posilování kapacity ZZÚ pro dozor, včasnou detekci a reakci v souvislosti s výskytem přenosných nemocí, a to mimo jiné následujícími opatřeními:
a)
akcemi k posílení připravenosti a schopnosti reagovat na přeshraniční zdravotní hrozby (například infekční nemoci), které by měly stavět na existujících strukturách a měly by být zacíleny na neobvyklé události;
b)
budováním kapacit prostřednictvím posilování sítí hygienických stanic na regionální úrovni, prostřednictvím usnadňování výměny informací mezi odborníky a prostřednictvím podporování odpovídající odborné přípravy;
c)
vyvíjením nástrojů a komunikačních platforem, jakož i programů elektronického vzdělávání zvlášť uzpůsobených konkrétním potřebám ZZÚ.
Kapitola 5
Kultura
Článek 36
Kulturní výměny a dialog
1. V rámci přidružení se spolupráce na kulturních výměnách a dialogu může týkat:
a)
samostatného rozvoje ZZÚ v rámci procesu zaměřeného na lidi samotné a ukotveného v kultuře každého národa;
b)
podporování politik a opatření přijímaných příslušnými orgány ZZÚ v zájmu rozvoje jejich lidských zdrojů, v zájmu posílení jejich vlastních tvůrčích kapacit a v zájmu podpory jejich kulturní identity;
c)
zapojování obyvatelstva do procesu rozvoje;
d)
prohlubování vzájemného porozumění a podporování výměn informací o kulturní a audiovizuální problematice prostřednictvím dialogu.
2. Unie a ZZÚ v rámci spolupráce usilují o podněcování vzájemných kulturních výměn, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce mezi kulturními a tvůrčími odvětvími všech partnerů;
b)
podporování pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů mezi stranami;
c)
spolupráce na politice v zájmu rozvoje politik, inovací, získávání publika a nových podnikatelských modelů.
Článek 37
Spolupráce v audiovizuální oblasti
1. V rámci přidružení usilují strany v rámci spolupráce v audiovizuální oblasti o vzájemnou podporu své audiovizuální produkce, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce a výměn mezi subjekty činnými v oblasti rozhlasového a televizního vysílání;
b)
podporování výměn audiovizuálních děl;
c)
výměny informací a názorů ohledně politiky rozhlasového a televizního vysílání a regulačního rámce mezi příslušnými orgány;
d)
podpory navštěvování mezinárodních akcí pořádaných na území stran i ve třetích zemích a účasti na nich.
2. Audiovizuální díla vznikající v koprodukci mají nárok na výhody z veškerých režimů pro podporu místního nebo regionálního kulturního obsahu zavedených v Unii, v ZZÚ a v členských státech, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 38
Scénická umění
Spolupráce v oblasti scénického umění se v rámci přidružení může týkat:
a)
usnadňování intenzivnějších kontaktů mezi umělci věnujícími se scénické tvorbě prostřednictvím odborných výměn a přípravy, včetně účasti na konkurzech, rozvíjení sítí a podpory jejich vytváření;
b)
podporování společných produkcí mezi producenty z jednoho či několika členských států Unie a z jedné či několika ZZÚ a
c)
podporování rozvoje mezinárodních norem v oblasti divadelních technologií a využívání jevištních znaků, a to i prostřednictvím příslušných normalizačních orgánů.
Článek 39
Ochrana kulturního dědictví a historických památek
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti ochrany hmotného i nehmotného kulturního dědictví a historických památek o podporu výměn poznatků a osvědčených postupů prostřednictvím:
a)
výměn odborníků;
b)
spolupráce na odborné přípravě;
c)
vědomování místní veřejnosti a
d)
poradenství ohledně ochrany historických památek a chráněných míst a ohledně legislativy a provádění opatření souvisejících s kulturním dědictvím, zejména pokud jde o zapojování problematiky ochrany do místního života.
Kapitola 6
Boj proti organizované trestné činnosti
Článek 40
Boj proti organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci
1. Spolupráce na boji proti organizované trestné činnosti může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
vývoj inovativních a účinných prostředků policejní a justiční spolupráce, včetně spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami (například občanskou společností), pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, a
b)
podporu v zájmu zefektivnění politik ZZÚ pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, pro předcházení výrobě, distribuci a obchodu s omamnými a psychotropními látkami všeho druhu a pro boj proti nim, jakož i pro prevenci a omezování užívání drog a újmy či škod s ním spojených, jež bude přihlížet k práci, kterou v těchto oblastech odvádějí mezinárodní organizace, a jež bude mít mimo jiné následující formy:
i)
formu odborné přípravy a budování kapacit pro předcházení organizované trestné činnosti včetně obchodu s lidmi, pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, terorismu a korupce a pro boj proti nim,
ii)
formu protidrogové prevence včetně odborné přípravy, vzdělávání a propagace zdraví a formu léčby a rehabilitace závislých uživatelů drog včetně projektů pro opětovné začleňování závislých uživatelů drog do pracovního a společenského života,
iii)
formu vypracovávání účinných opatření pro vymáhání práva,
iv)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při vypracovávání účinných politik a právních předpisů proti obchodu s lidmi, zejména pokud jde o osvětové kampaně, mechanismy předávání obětí příslušným specialistům a systémy ochrany obětí, se zapojením všech příslušných zúčastněných stran a občanské společnosti,
v)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při prevenci, léčbě a omezování zdravotních dopadů spojených s užíváním drog,
vi)
formu technické výpomoci v zájmu podpory rozpracovávání právních předpisů a politiky proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a
vii)
formu technické výpomoci a odborné přípravy v zájmu podpory budování kapacit a podpory dodržování mezinárodních protikorupčních norem, zejména norem stanovených v Úmluvě OSN proti korupci.
2. V rámci přidružení spolupracují ZZÚ s Unií v souladu s články 70 a 71 na boji proti praní peněz a financování terorismu.
Kapitola 7
Cestovní ruch
Článek 41
Cestovní ruch
Spolupráce v oblasti cestovního ruchu může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na vymezení, přizpůsobení a rozvoj udržitelných politik v oblasti cestovního ruchu;
b)
opatření a akce zaměřené na rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu;
c)
opatření zaměřená na začlenění udržitelného cestovního ruchu do společenského, kulturního a hospodářského života občanů ZZÚ.
ČÁST TŘETÍ
OBCHOD A SPOLUPRÁCE SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Obecné cíle
Obecným cílem obchodu a s obchodem související spolupráce mezi Unií a ZZÚ je:
a)
podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ navázáním úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Unií jako celkem;
b)
podnítit účinnou integraci ZZÚ do regionálního a světového hospodářství a rozvoj obchodu se zbožím a službami;
c)
podpořit ZZÚ v tvorbě příznivého investičního prostředí v zájmu posílení jejich sociálního a hospodářského rozvoje;
d)
podpořit stabilitu, solidnost a transparentnost globálního finančního systému a řádnou daňovou správu;
e)
podpořit diverzifikaci hospodářství ZZÚ;
f)
posílit schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj jejich obchodu se zbožím a službami;
g)
posílit vývozní a obchodní kapacity ZZÚ;
h)
v příslušných případech podpořit ZZÚ v úsilí o sladění nebo sblížení jejich místních právních předpisů s právními předpisy Unie;
i)
nabídnout příležitosti pro cílenou spolupráci a dialog s Unií na poli obchodu a v oblastech s ním spojených.
HLAVA II
REŽIMY PRO OBCHOD SE ZBOŽÍM A SLUŽBAMI A PRO USAZOVÁNÍ
Kapitola 1
Režim obchodu se zbožím
Článek 43
Volný přístup pro původní zboží
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Unie s osvobozením od cla.
2. Definice pojmu původní produkty a související metody správní spolupráce jsou stanoveny v příloze VI.
Článek 44
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ neuplatňuje Unie žádná množstevní omezení ani opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu z důvodu veřejné mravnosti, veřejného pořádku, ochrany zdraví a života lidí a zvířat, ochrany rostlin, ochrany národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchování vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví.
Zákazy nebo omezení uvedené v prvním pododstavci v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 45
Opatření přijatá ZZÚ
1. Orgány ZZÚ mohou zachovat nebo zavést taková cla či množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících z Unie, jaká považují s ohledem na své potřeby rozvoje za nezbytná.
2. Pro oblasti, jež tato kapitola upravuje, zaručí ZZÚ Unii zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení, než poskytuje hlavním obchodním partnerům definovaným v odstavci 4.
3. Odstavec 2 nevylučuje možnost, aby ZZÚ zaručily určitým jiným ZZÚ nebo ostatním rozvojovým zemím příznivější zacházení, než jaké je poskytováno Unii.
4. Pro účely této hlavy se „obchodní velmocí“ rozumí jakákoli rozvinutá země nebo jakákoli země, která se podílela na objemu světového vývozu zboží více než jedním procentem, nebo, aniž je dotčen odstavec 3, jakákoli skupina zemí jednajících jednotlivě nebo kolektivně nebo prostřednictvím dohody o hospodářské integraci, která se dohromady podílela na objemu světového vývozu zboží více než 1,5 %. Pro tento výpočet se použijí nejnovější dostupné oficiální údaje Světové obchodní organizace o předních vývozcích na světovém trhu se zbožím (mimo obchod uvnitř Unie).
5. Orgány ZZÚ poskytnou Komisi do 2. dubna 2014 celní sazebník a seznam množstevních omezení, která uplatňují podle tohoto rozhodnutí.
Orgány ZZÚ rovněž Komisi oznámí všechny změny těchto dokumentů a datum přijetí těchto změn.
Článek 46
Zákaz diskriminace
1. Unie se zdrží diskriminace jednotlivých ZZÚ a ZZÚ se zdrží diskriminace jednotlivých členských států.
2. V souladu s článkem 65 se provádění určitých ustanovení tohoto rozhodnutí, zejména čl. 44 odst. 2 a článků 45, 48, 49 a 51 a čl. 59 odst. 3 nepovažuje za diskriminaci.
Článek 47
Podmínky pohybu odpadů
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován podle mezinárodního a unijního práva. V zájmu ochrany životního prostředí a veřejného zdraví podporuje Unie navázání a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti.
2. Unie zakáže veškerý přímý i nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné a určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý i nepřímý dovoz takových odpadů na své území z Unie či třetí země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, jež byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o ty ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy.
4. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, také podpoří přijetí nezbytných vnitřních právních a správních předpisů těmito ZZÚ, aby mohly být provedeny tyto akty:
a)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 (4), konkrétně:
-
článek 40, pokud jde o vývoz odpadů do zámořských zemí a na zámořská území,
-
článek 46, pokud jde o dovoz odpadů ze zámořských zemí a území;
b)
nařízení Komise (ES) č. 1418/2007 (5) a
c)
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES (6), s výhradou transpozičních lhůt stanovených článkem 16 této směrnice.
5. Jedna či několik ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou spojeny, mohou používat na vývoz odpadů ze ZZÚ do příslušného členského státu vlastní postupy.
6. V takovém případě členský stát, s nímž jsou ZZÚ spojeny, oznámí Komisi použitelné právní předpisy do 2. července 2014, jakož i jakékoli budoucí relevantní právní předpisy a všechny jejich změny.
Článek 48
Dočasné odnětí preferencí
Pokud se Komise domnívá, že existují dostatečné důvody k pochybnostem o správném provádění tohoto rozhodnutí, zahájí konzultace s danou ZZÚ a s členských státem, s nimž má ZZÚ zvláštní vztah, aby zajistila řádné provádění tohoto rozhodnutí. V případě, že tyto konzultace nevedou k vzájemně přijatelnému způsobu provádění tohoto rozhodnutí, může Unie dané ZZÚ dočasně odejmout preference podle přílohy VII.
Článek 49
Ochranná a kontrolní opatření
V zájmu zajištění řádného provedení tohoto rozhodnutí může Unie přijmout ochranná a kontrolní opatření podle přílohy VIII.
Kapitola 2
Režim pro obchod službami a usazování
Článek 50
Definice
Pro účely této kapitoly se:
a)
„fyzickou osobou ze ZZÚ“ rozumí osoba s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, která je státním příslušníkem členského státu nebo která má právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy o fungování EU;
b)
„právnickou osobou ze ZZÚ“ rozumí právnická osoba ze ZZÚ zřízená podle právních předpisů dané ZZÚ se sídlem, ústřední správou nebo hlavní provozovnou na území této ZZÚ; má-li právnická osoba v ZZÚ pouze sídlo či ústřední správu, nepovažuje se za právnickou osobu ze ZZÚ, ledaže by provozovala činnost se skutečnou a trvalou vazbou na hospodářství dané země či území;
c)
na zacházení dohodnuté mezi Unií a ZZÚ použijí příslušné definice stanovené dohodami o hospodářské integraci uvedenými v čl. 51 odst. 1.
Článek 51
Nejpříznivější zacházení
1. Pokud jde o jakákoli opatření, jež mají dopad na obchod, pokud jde o služby a usazování ve všech hospodářských činnostech:
a)
Unie poskytne fyzickým a právnickým osobám ze ZZÚ zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám každé třetí země, s níž Unie uzavřela či uzavře dohodu o hospodářské integraci;
b)
ZZÚ poskytnou fyzickým a právnickým osobám z Unie zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám z každé obchodní velmoci, s níž po 1. lednu 2014 uzavřely dohodu o hospodářské integraci.
2. Povinnosti vymezené v odstavci 1 tohoto článku se nevztahují na zacházení poskytované:
a)
v rámci vnitřního trhu vyžadujícího, aby jeho strany výrazně sblížily své právní předpisy za účelem odstranění nediskriminačních překážek usazování a obchodu službami;
b)
na základě opatření pro uznávání kvalifikací, licencí nebo obezřetnostních opatření v souladu s článkem VII Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) nebo její přílohy o finančních službách. Tím nejsou dotčena zvláštní opatření přijatá ZZÚ podle tohoto článku;
c)
na základě jakékoli mezinárodní dohody nebo ujednání týkajících se zcela nebo zejména zdanění;
d)
na základě opatření, na něž se vztahuje výjimka ze zacházení podle nejvyšších výhod, je-li zapsáno v souladu s čl. II odst. 2 GATS.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých fyzických osob a místních činností. V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, jaké přijaly, a Komise o nich uvědomí členské státy.
Článek 52
Odborné kvalifikace
Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, všeobecné sestry nebo ošetřovatele, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada v soulad s článkem 203 Smlouvy o fungování EU seznam odborných kvalifikací specifických pro ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
HLAVA III
OBLASTI SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
Kapitola 1
Obchod a udržitelný rozvoj
Článek 53
Obecný přístup
Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je přispět k udržitelnému rozvoji z hlediska hospodářského, sociálního i z hlediska ochrany životního prostředí.
V této souvislosti platí, že vnitrostátní právní ani správní předpisy ZZÚ v oblasti životního prostředí nebo práce nesmí být za účelem podpory obchodu či investic zmírněny.
Článek 54
Environmentální normy a normy týkající se změny klimatu v obchodě
1. Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je posílit vzájemnou podporu mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí a příslušnými závazky. Při obchodu a související spolupráci v rámci přidružení se zohlední zásady uplatňované při mezinárodní správě záležitostí týkajících se životního prostředí, jakož i mnohostranné dohody o životním prostředí.
2. Plní se konečný cíl Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a jejího Kjótského protokolu. Spolupráce staví na vývoji budoucí právně závazné mezinárodní dohody zahrnující závazky všech stran ohledně zmírňování v souladu s prováděním rozhodnutí, která přijala konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu.
3. Opatření, jimiž se provádějí mnohostranné dohody o životním prostředí, se neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi partnery nebo skrytého omezení obchodu.
Článek 55
Pracovní normy v oblasti obchodu
1. Cílem přidružení je podpora obchodu způsobem, který vede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny.
2. Mezinárodně uznávané hlavní pracovní normy, vymezené úmluvami Mezinárodní organizace práce, se dodržují a provádějí v právních předpisech i v praxi. Mezi tyto pracovní normy patří zejména dodržování svobody sdružování, právo na kolektivní vyjednávání, zrušení všech forem nucené nebo povinné práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro vstup do zaměstnání a zákaz diskriminace v zaměstnání.
3. Na porušení hlavních pracovních norem se nelze odvolávat, ani je nelze jinak využít jako legitimní komparativní výhodu. Uvedené normy nesmí být používány k protekcionistickým účelům.
Článek 56
Udržitelný obchod s produkty rybolovu
V zájmu podpory udržitelného řízení rybích populací může být součástí přidružení spolupráce v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu. Cílem spolupráce v této oblasti je:
a)
podpora provádění opatření, která se přijímají v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu v ZZÚ;
b)
usnadňování spolupráce mezi ZZÚ a regionálními správními organizacemi pro rybolov, zejména při rozvoji a účinném provádění kontrolních a inspekčních režimů, pobídek a opatření v zájmu dlouhodobého účinného řízení rybolovu a mořských ekosystémů.
Článek 57
Udržitelný obchod se dřevem
V rámci přidružení usilují strany při spolupráci v oblasti obchodu se dřevem o podporu obchodu s legálně vytěženým dřevem. Součástí této spolupráce může být dialog o regulačních opatřeních nebo výměna informací o tržních či dobrovolně přijatých opatřeních, například lesní certifikaci či ekologických politikách obstarávání zakázek.
Článek 58
Rozvoj udržitelného obchodu
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje může týkat:
a)
usnadňování a podpory obchodu a investic týkajících se ekologického zboží a služeb, mimo jiné vypracováním a prováděním místních právních předpisů, jakož i obchodu a investic týkajících se zboží přispívajícího ke zlepšení sociálních podmínek v ZZÚ;
b)
pomoci při odstraňování překážek obchodu či investic týkajících se zboží a služeb se zvláštním významem pro zmírňování dopadů klimatických změn, jako jsou udržitelné obnovitelné energie, energeticky účinné produkty a služby, mimo jiné prostřednictvím přijetí takových politických rámců, jež povedou k využívání nejlepších dostupných technologií, a podporou norem reagujících na environmentální a hospodářské potřeby a snižujících technické překážky obchodu;
c)
podpory obchodu se zbožím, které přispívá ke zlepšení sociálních podmínek a používání postupů příznivých pro životní prostředí, včetně zboží, na něž se vztahují dobrovolné koncepce záruk udržitelnosti jako spravedlivý a etický obchod, ekoznačky a režimy certifikace produktů vyrobených z přírodních zdrojů;
d)
podpory mezinárodně uznávaných zásad a pokynů v oblasti sociální odpovědnosti podniků a prosazování těchto zásad a pokynů u společností působících v ZZÚ;
e)
výměny informací a osvědčených postupů v oblasti sociální odpovědnosti podniků.
2. Při plánování a provádění opatření na ochranu životního prostředí nebo ochranu pracovních podmínek s možným dopadem na obchod či investice zohlední Unie a ZZÚ dostupné vědecké a technické poznatky, jakož i příslušné mezinárodní normy, pokyny a doporučení, včetně zásady předběžné opatrnosti.
3. Při přípravě, zavádění a provádění veškerých opatření na ochranu životního prostředí a ochranu pracovních podmínek s dopadem na obchod či investice zajistí Unie a ZZÚ úplnou transparentnost.
Kapitola 2
Ostatní oblasti související s obchodem
Článek 59
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Strany neuloží žádná omezení plateb ve volně směnitelné měně na běžném účtu platební bilance mezi rezidenty Unie a ZZÚ.
2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, členské státy ani ZZÚ neuloží žádná omezení na volný pohyb kapitálu určeného na přímé investice do společností podle práva hostitelského členského státu, země či území, a zajistí, aby aktiva vytvořená těmito investicemi a veškerý zisk z nich plynoucí mohly být realizovány a repatriovány.
3. Unii a ZZÚ mají právo přijmout opatření uvedená v článcích 64, 65, 66, 75 a 215 Smlouvy o fungování EU přiměřeně v souladu s podmínkami stanovenými v těchto článcích
4. Orgány ZZÚ, dotčené členské státy a Unie se o každém takovém opatření neprodleně informují a co nejdříve předloží harmonogram pro jejich odstranění.
Článek 60
Politiky hospodářské soutěže
V zájmu odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb ZZÚ se provádějí celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Tento zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Unie nebo ZZÚ.
Článek 61
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování a překážky dvoustranného obchodu.
2. V rámci přidružení se může spolupráce v této oblasti týkat přípravy právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli a podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany, včetně odborné přípravy personálu.
Článek 62
Technické překážky obchodu
Přidružení může zahrnovat spolupráci v oblasti technické regulace zboží, normalizace, posuzování shody, akreditace, dozoru nad trhem a zajišťování kvality, aby byly odstraněny zbytečné technické překážky obchodu mezi Unií a ZZÚ a sníženy rozdíly v těchto oblastech.
Článek 63
Spotřebitelská politika, ochrana zdraví spotřebitele a obchod
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti spotřebitelské politiky, ochrany zdraví spotřebitele a obchodu může týkat přípravy správních a právních předpisů v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitele, aby byly odstraněny zbytečné překážky obchodu.
Článek 64
Sanitární a fytosanitární opatření
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření:
a)
usnadňovat obchod mezi Unií a ZZÚ jako celky a mezi ZZÚ a třetími zeměmi a současně chránit zdraví či život lidí, zvířat nebo rostlin podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
b)
cřešit problémy v souvislosti se sanitárními a fytosanitárními opatřeními;
c)
zajistit transparentnost sanitárních a fytosanitárních opatření použitelných v obchodě mezi Unií a ZZÚ;
d)
podporovat harmonizaci opatření s mezinárodními normami podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
e)
podporovat účinnou účast ZZÚ v organizacích stanovujících mezinárodní sanitární a fytosanitární normy;
f)
podporovat konzultace a výměny mezi ZZÚ a evropskými ústavy a laboratořemi;
g)
vytvořit a posilovat technickou kapacitu ZZÚ pro provádění a sledování sanitárních a fytosanitárních opatření;
h)
podporovat převod technologií v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření.
Článek 65
Zákaz protekcionistických opatření
Ustanovení kapitoly 1 a 2 nesmí být použita jako nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo skryté omezení obchodu.
Kapitola 3
Měnové a daňové záležitosti
Článek 66
Vyjmutí z daňové povinnosti
1. Aniž je dotčen článek 67, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 67
Daňové a celní režimy zakázek financovaných z prostředků Unie
1. ZZÚ uplatňují na zakázky financované z daňových a celních režimů Unie zacházení neméně příznivé, než je zacházení uplatňované vůči členskému státu, s nímž jsou spojeny nebo vůči státům, jimž je poskytováno zacházení podle nejvyšších výhod, nebo vůči mezinárodním rozvojovým organizacím, s nimiž navázaly vztahy, podle toho, které zacházení je nejpříznivější.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, vztahuje se na zakázky financované Unií následující režim:
a)
v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b)
zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy přijímajících ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v daných ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c)
podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d)
každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e)
dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné ZZÚ se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané ZZÚ;
f)
paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ;
g)
spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá smluvní otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
Kapitola 4
Rozvoj obchodní kapacity
Článek 68
Obecný přístup
V zájmu zajištění, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na vnitřním trhu Unie a regionálních, subregionálních a mezinárodních trzích, je cílem přidružení přispět k rozvoji obchodních kapacit ZZÚ:
a)
zvýšením konkurenceschopnosti, samostatnosti a ekonomické odolnosti ZZÚ prostřednictvím diverzifikace a zvyšování hodnoty a objemu obchodu se zbožím a službami ze ZZÚ a posílení schopnosti ZZÚ přilákat soukromé investice do mnoha odvětví hospodářské činnosti;
b)
zlepšením spolupráce mezi ZZÚ a sousedními zeměmi v oblasti zboží, služeb a usazování.
Článek 69
Dialog, spolupráce a rozvoj kapacit na poli obchodu
V rámci přidružení se mohou iniciativy v oblasti dialogu, spolupráce a rozvoje kapacit na poli obchodu týkat:
a)
posílení schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj obchodu se zbožím a službami;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o zavádění vhodných právních, regulačních a institucionálních rámců a nezbytných správních postupů;
c)
podpory rozvoje soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků;
d)
usnadňování rozvoje trhu a vývoje výrobků, včetně zlepšování kvality produktů;
e)
pomoci při rozvoji lidských zdrojů a odborných dovedností důležitých pro obchod se zbožím a službami;
f)
zvyšování kapacity obchodních zprostředkovatelů poskytovat podnikům ze ZZÚ služby v souvislosti s exportní činností těchto podniků, například informace o trhu;
g)
pomoci při vytváření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
Kapitola 5
Spolupráce v oblasti finančních služeb a daňových záležitostí
Článek 70
Spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb
S cílem podpořit stabilitu, integritu a transparentnost globálního finančního systému může být součástí přidružení spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb. Taková spolupráce se může týkat:
a)
poskytování účinné a přiměřené ochrany investorům a jiným zákazníkům finančních služeb;
b)
předcházení a potírání praní peněz a financování terorismu;
c)
podpory spolupráce mezi různými aktéry finančního systému, včetně regulačních orgánů a orgánů dohledu;
d)
vytváření nezávislých a účinných mechanismů dohledu nad finančními službami.
Článek 71
Sladění právních předpisů v oblasti finančních služeb
Unie a ZZÚ podporují sbližování právních předpisů s uznávanými mezinárodními normami pro regulaci finančních služeb a dohled nad nimi, mimo jiné s těmito: Základní zásady pro účinný bankovní dohled Basilejského výboru pro bankovní dohled, Základní zásady a metodika pojišťovnictví Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, Dohoda o výměně informací o daňových záležitostech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Prohlášení o transparentnosti a výměně informací pro daňové účely G20, Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce Rady pro finanční stabilitu a Mezinárodní normy pro boj proti praní peněz, financování terorismu a šíření zbraní - doporučení Finančního akčního výboru (FATF).
Ve vhodných případech a na žádost dotčené ZZÚ může Unie a ZZÚ vyvinout úsilí o podporu lepšího sladění právních předpisů ZZÚ s právními předpisy Unie týkajícími se finančních služeb.
Článek 72
Spolupráce regulačních orgánů a orgánů dohledu
Unie a ZZÚ podporují spolupráci mezi příslušnými regulačními orgány a orgány dohledu, včetně výměny informací, sdílení znalostí o finančních trzích a podobných opatření. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rozvoji správní kapacity těchto orgánů, například prostřednictvím výměny zaměstnanců a společných školení.
Článek 73
Spolupráce v daňových záležitostech
Unie a ZZÚ podporují spolupráci v daňové oblasti s cílem usnadnit výběr zákonných daňových výnosů a vypracovat opatření k účinnému uplatňování zásad řádné daňové správy, včetně transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže.
ČÁST ČTVRTÁ
NÁSTROJE UDRŽITELNÉHO ROZVOJE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 74
Obecné cíle
Unie přispěje k dosažení celkových cílů přidružení tím, že poskytne:
a)
přiměřené finanční zdroje a vhodnou technickou pomoc za účelem posílení kapacit ZZÚ pro tvorbu a provádění strategických a regulačních rámců;
b)
dlouhodobé financování na podporu růstu soukromého sektoru.
Článek 75
Definice
Pro účely této části se rozumí:
a)
„programovatelnou podporou“ nevratná podpora z Evropského rozvojového fondu přidělená ZZÚ na financování územních či regionálních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
b)
„programováním“ proces organizace, rozhodování a přidělování orientačních finančních prostředků s cílem realizovat během několika let v oblasti uvedené v části druhé tohoto rozhodnutí akce za účelem dosažení cílů přidružení týkajících se udržitelného rozvoje ZZÚ;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který vymezuje strategii, priority a režimy v ZZÚ a převádí cíle, jichž chtějí ZZÚ dosáhnout v oblasti udržitelného rozvoje, do účinných a efektivních kroků pro dosažení cílů přidružení;
d)
„plány rozvoje“ podle článku 83 ucelený soubor operací definovaných a financovaných výlučně ZZÚ v rámci vlastních politik a strategií rozvoje a operací, na nichž se dohodly s členským státem, s nímž jsou spojeny;
e)
„územním přídělem“ částka přidělená jednotlivým ZZÚ jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování územních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
f)
„regionálním přídělem“ částka přidělená jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování regionálních strategií a tematických priorit společných několika ZZÚ v oblasti spolupráce, vymezených v programových dokumentech;
g)
„finančním rozhodnutím“ akt přijatý Komisí, jenž podrobně vymezuje finanční příspěvek Unie a jímž se schvaluje poskytnutí finanční podpory z Evropského rozvojového fondu.
Článek 76
Zásady finanční spolupráce
1. Unie poskytuje finanční pomoc na základě zásad partnerství, odpovědnosti, soudržnosti územních celků, doplňkovosti a subsidiarity.
2. Operace financované podle tohoto rozhodnutí mohou mít formu programovatelné I neprogramovatelné podpory.
3. Finanční pomoc Unie:
a)
se provádí s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
b)
zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
c)
je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ a
d)
se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Za provádění operací odpovídají dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Unie.
Kapitola 2
Finanční zdroje
Článek 77
Zdroje financování
ZZÚ jsou způsobilé pro tyto zdroje financování:
a)
zdroje přidělené ZZÚ na základě vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. Evropského rozvojového fondu (ERF);
b)
programy a nástroje Unie stanovené v souhrnném rozpočtu Unie a
c)
finanční prostředky spravované EIB jako vlastní zdroje této banky a zdroje přidělené investiční facilitě ERF podle podmínek vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. ERF (7) (dále jen „vnitřní dohoda o 11. ERF“).
Kapitola 3
Zvláštní ustanovení o finanční pomoci v rámci 11. ERF
Článek 78
Předmět a oblast působnosti
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni a aniž je dotčena humanitární pomoc či pomoc při mimořádných událostech, může být finanční podpora poskytována na následující činnosti přispívající k dosažení cílů stanovených tímto rozhodnutím:
a)
odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c)
technická spolupráce a
d)
dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb uvedená v článku 82.
Článek 79
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, jež jsou důsledkem přírodních nebo člověkem způsobených katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a)
zachránit lidské životy, předcházet utrpení a zmírňovat ho a zachovat lidskou důstojnost v krizových situacích a v situacích po skončení krize;
b)
přispívat k financování a poskytování humanitární pomoci a napomáhat přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c)
provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci, aby oběti mohly mít užitek alespoň z minimálního začlenění do společenského a hospodářského života a aby byly co nejdříve vytvořeny podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů;
d)
řešit potřeby plynoucí z vysídlení osob, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu a
e)
pomoci ZZÚ vybudovat krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předpovědi a včasné varování, s cílem zmenšit následky katastrof.
3. Pomoc podle tohoto článku může být rovněž poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje ze souhrného rozpočtu Unie. Vedle financování z odpovídajících rozpočtových položek však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Článek 80
Rozvoj kapacit
1. Finanční pomoc může přispět kromě jiného k podpoře rozvoje kapacit ZZÚ nezbytných pro definování, provádění a sledování územních a/nebo regionálních strategií a činností s cílem dosáhnout obecných cílů v oblastech spolupráce uvedených v části druhé a třetí.
2. Unie podpoří úsilí ZZÚ o získávání spolehlivých statistických údajů o těchto oblastech.
3. Unie může ZZÚ podporovat v jejich úsilí o zlepšení srovnatelnosti jejich makroekonomických ukazatelů.
Článek 81
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí a pro jeho celkové hodnocení. Technická pomoc poskytovaná na místě se ve všech případech provádí podle pravidel decentralizovaného finančního řízení.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností naplánovaných v programovacích dokumentech. Komise může rozhodnout, že bude takové akce financovat buď z programovatelné podpory, nebo z finančního krytí vyčleněného na opatření technické spolupráce.
Článek 82
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v odvětví zemědělství, rybolovu a těžby, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Cílem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik ohrožených v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
Při přidělování zdrojů uvedených v příloze V se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se izolovaným ZZÚ uvedeným v příloze I dostává příznivějšího zacházení v souladu s kritérii stanovenými přílohou V.
3. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze V.
4. Unie rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Článek 83
Programování
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se programovatelná podpora poskytuje na základě programového dokumentu.
2. Programový dokument může zohlednit plány územního rozvoje či jiné plány dohodnuté mezi ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou spojeny.
3. Na základě článku 10 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracovávání strategií, priorit a režimů prostřednictvím přípravy programových dokumentů v koordinaci s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
4. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
stanovení svých priorit, na nichž má být strategie založena a
b)
vypracování projektů a návrhů programů předkládaných Komisi, které spolu s ní posuzují.
Článek 84
Příprava, vyhodnocení a schválení programového dokumentu
1. Příslušná územní nebo, jde-li o regionální programy, regionální schvalující osoba připraví návrh programového dokumentu v návaznosti na konzultace s nejširším možným spektrem zúčastněných stran, přičemž čerpá ze získaných poznatků a osvědčených postupů.
2. Každý návrh programového dokumentu je uzpůsobený potřebám a konkrétním okolnostem každé ZZÚ. Jsou v něm stanoveny ústřední oblasti, na které se má soustředit financování Unie, konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti, na základě kterých se posuzují a hodnotí výsledky, a orientační finanční příděl. Je v něm podporována místní odpovědnost za programy spolupráce.
3. Návrh programového dokumentu je od raných fází procesu programování předmětem výměny názorů mezi ZZÚ a dotčeným členských státem a Komisí s cílem podpořit doplňkovost a soudržnost jejich příslušných činností v oblasti spolupráce.
4. Komise vyhodnotí návrh programového dokumentu, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné prvky a zda je v souladu s cíli tohoto rozhodnutí a souvisejícími politikami Společenství. Komise konzultuje Evropskou investiční banku ohledně návrhu programového dokumentu.
5. ZZÚ poskytnou veškeré nezbytné informace včetně výsledků veškerých studií proveditelnosti, aby Komise mohla hodnocení návrhu programového dokumentu provést co nejúčinněji.
6. Orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za schválení programového dokumentu. Komise schválí programový dokument v návaznosti na postup stanovený v článku 86.
Článek 85
Provedení
1. Komise přijme finanční rozhodnutí k příslušnému programovému dokumentu v souladu s normami stanovenými ve finančním nařízení pro 11. ERF postupem podle článku 87.
2. Komise využívá zdroje přidělené ZZÚ z 11. ERF jakýmkoli ze způsobů stanovených ve finančním nařízení pro 11. ERF a v souladu s podmínkami vymezenými tímto rozhodnutím nebo v opatřeních, kterými se provádí. Za tímto účelem uzavře s příslušnými orgány ZZÚ finanční dohody.
3. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
b)
provádění a řízení projektů a programů a
c)
udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
4. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
a)
zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
b)
monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů a
c)
zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
5. V zájmu usnadnění výměny názorů se alespoň jednou do roka konají technická zasedání mezi územními schvalujícími osobami, dotčenými členskými státy a zástupci Komise zapojenými do programování, zejména s použitím moderních technologií nebo pokud možno jako rozšíření dialogu v rámci fóra ZZÚ-EU.
6. Akce financované v rámci 11. ERF mohou být provedeny na základě souběžného nebo společného spolufinancování podle ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF.
Článek 86
Územní a regionální schvalující osoby
1. Vláda každé ZZÚ jmenuje územní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů 11. ERF řízených Komisí a Evropskou investiční bankou. Územní schvalující osoba jmenuje jednoho nebo více zástupců územní schvalující osoby, kteří ji nahradí, pokud by nemohla svou funkci vykonávat, a o tomto jmenování uvědomí Komisi. Územní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na odpovědný subjekt v rámci příslušného orgánu ZZÚ. Územní schvalující osoba předem informuje Komisi o každém takovémto delegování.
Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených s řízením zdrojů 11. ERF, naváže ve spolupráci s územní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky. Územní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.
Jsou-li zdroje z 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, územní schvalující osoba:
a)
odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné monitorování a přezkumy provádění spolupráce a za koordinaci s dárci;
b)
v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení projektů a programů.
2. Pokud jsou zdroje 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, jedná příslušná územní schvalující osoba jako veřejný zadavatel ve vztahu k programům prováděným prostřednictvím nabídkových řízení nebo výzev k podávání návrhů, přičemž podléhá předběžné kontrole Komise.
3. Územní schvalující osoba během provádění operací a s výhradou povinnosti informovat Komisi rozhoduje o:
a)
technických úpravách a změnách porobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování;
b)
změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody;
c)
uložení nebo prominutí pokut za prodlení;
d)
zproštění ručitelů;
e)
subdodávkách;
f)
konečném převzetí za předpokladu, že Komise potvrdila předběžné převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje významné dodatečné práce; a najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc.
4. V případě regionálních programů určí orgány zúčastněných ZZÚ regionální schvalující osobu z řad aktérů spolupráce uvedených v článku 11. Povinnosti regionální schvalující osoby odpovídají obdobně povinnostem územní schvalující osoby.
Článek 87
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený vnitřní dohodou o 11. ERF.
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako „výbor ERF-ZZÚ“. Výbor ERF-ZZÚ se řídí jednacím řádem výboru zřízeného vnitřní dohodou o 11. ERF a prováděcím nařízením pro 11. ERF. Do vstupu uvedeného prováděcího nařízení v platnost se použijí postupy stanovené v nařízení Rady (ES) č. 617/2007 (8).
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění programových dokumentů.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a)
návrhům programových dokumentů a všem jejich změnám a
b)
finančním rozhodnutím týkajícím se provádění této části rozhodnutí.
Článek 88
Úloha delegací Unie
1. Pokud je Unie zastupována delegací pod vedením vedoucího delegace, použijí se ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF o pověřených schvalujících osobách a účetních.
2. Územní nebo regionální schvalující osoba úzce spolupracuje s vedoucím delegace, který je hlavním kontaktem pro jednotlivé aktéry spolupráce v dotčených ZZÚ.
Článek 89
Pravidla o státní příslušnosti a původu použitelná pro zadávání veřejných zakázek, grantů a jiných zadávacích řízení pro ZZÚ
1. Obecná pravidla týkající se způsobilosti
a)
Účast na zadávání veřejných zakázek, grantů a na jiných zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou činnosti financované podle tohoto rozhodnutí ve prospěch třetích stran, je otevřena všem fyzickým osobám, jež jsou státními příslušníky způsobilé země nebo území podle odstavce 2, a dále právnickým osobám, které ve způsobilé zemi či na způsobilém území podle odstavce 2 skutečně sídlí, a mezinárodním organizacím.
b)
V případě akcí spolufinancovaných s partnerem nebo jiným dárcem nebo prováděných prostřednictvím některého členského státu v rámci sdíleného řízení nebo prostřednictvím svěřeneckého fondu vytvořeného Komisí jsou způsobilé rovněž země, které jsou způsobilé podle pravidel dotčeného partnera, jiného dárce nebo členského státu, nebo podle zřizovacího aktu svěřeneckého fondu.
V případě akcí prováděných pověřenými subjekty (členské státy nebo jejich agentury, Evropská investiční banka) nebo prostřednictvím mezinárodních organizací či jejich agentur, jsou rovněž způsobilé fyzické a právnické osoby způsobilé podle pravidel daného pověřeného subjektu, jak je stanoveno v dohodách uzavřených se spolufinancujícím nebo prováděcím orgánem.
c)
V případě akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí a kromě toho i jiným nástrojem pro vnější činnost, včetně Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (9) a naposledy pozměněné v Ouagadougou dne 22. června 2010 (10), jsou země, které byly určeny v rámci některého z těchto nástrojů, považovány za způsobilé pro účely této akce.
V případě akcí globální, regionální nebo přeshraniční povahy financovaných na základě tohoto rozhodnutí se do postupů provádějících tyto akce mohou zapojit fyzické a právnické osoby z dotyčných zemí, území a regionů, na něž se daná akce vztahuje.
d)
Všechny dodávky zakoupené na základě veřejné zakázky nebo v souladu s dohodou o grantu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí, musí pocházet ze způsobilé země nebo ze způsobilého území. Mohou však pocházet z jakéhokoli jiné země nebo z jakéhokoli jiného území, pokud je částka nákupu dodávek pod finančním limitem pro použití soutěžního jednacího řízení. Pro účely tohoto článku je pojem „původ“ definován v článcích 23 a 24 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (11) a v dalších právních předpisech Unie týkajících se nepreferenčního původu.
e)
Pravidla podle tohoto článku se nevztahují na fyzické osoby a ani jim nekladou omezení týkající se státní příslušnosti, pokud jsou tyto osoby zaměstnané způsobilým dodavatelem či případně subdodavatelem, nebo jsou s nimi jinak smluvně vázány.
f)
Způsobilost vymezená v tomto článku může být omezena s ohledem na státní příslušnost, umístění nebo povahu žadatelů, vyžaduje-li to charakter a cíle akce a je-li to nutné pro její účinné provádění.
g)
Fyzické a právnické osoby, které získaly smlouvu o zakázce, dodržují platné právní předpisy v oblasti ochrany životního prostředí, včetně mnohostranných dohod o životním prostředí, jakož i mezinárodně sjednané základní pracovní normy.
2. Pro financování podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilí uchazeči, žadatelé a zájemci z následujících zemí a území:
a)
členských států, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů uznaných Unií a členů Evropského hospodářského prostoru;
b)
ZZÚ;
c)
rozvojových zemí a území, jak jsou uvedeny na seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci vypracovaném Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, které nejsou členy skupiny G-20;
d)
zemí, pro které Komise stanoví reciproční přístup k vnější pomoci. Reciproční přístup může být udělen na omezenou dobu alespoň jednoho roku, přiznává-li země způsobilost za stejných podmínek subjektům z Unie a subjektům ze ZZÚ;
e)
členských států OECD v případě zakázek provedených v některé z nejméně rozvinutých zemí;
f)
pokud je to oznámeno předem v dokumentací týkající se daného řízení:
i)
zemí, které mají tradiční hospodářské, obchodní nebo zeměpisné vazby se sousedními přijímacími zeměmi,
ii)
všech zemí v případě naléhavé potřeby nebo nedostupnosti produktů a služeb na trzích způsobilých zemí.
3. V řádně odůvodněných případech může Komise přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí nebo zboží nezpůsobilého původu, pokud by pravidla způsobilosti realizaci projektu, programu nebo akce znemožňovala nebo výrazně ztěžovala.
4. Pro akce prováděné v rámci sdíleného řízení je příslušný členský stát, který Komise pověřila úkoly plnění, oprávněn jménem Komise povolit účast uchazečů, žadatelů a zájemců z jiných zemí a povolit zboží z jiných zemí ve smyslu odst. 2 písm. f) a přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí ve smyslu odstavce 3 nebo zboží, jehož původ nesplňuje podmínky způsobilosti podle odst. 1 písm. d).
Článek 90
Ochrana finančních zájmů Unie a finanční kontroly
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření zamezujících podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání.
Aniž je dotčen první a druhý pododstavec, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat, v souladu s finančním nařízením pro příslušný ERF.
3. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad finančními prostředky Unie nesou ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
4. Komise odpovídá za:
a)
zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Unie, a
b)
to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
5. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou či dvakrát ročně scházejí, aby koordinovaly programy, metodiky a provádění kontrol.
6. Pokud jde o finanční opravy,
a)
odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě dotyčná ZZÚ;
b)
avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o programovém dokumentu nebo odňala jeho zůstatek.
Článek 91
Monitorování, hodnocení, proces přezkumu a podávání zpráv
1. Finanční spolupráce musí být dostatečně pružná, aby se zajistil ustavičný soulad operací s cíli tohoto rozhodnutí a zohlednily veškeré změny hospodářské situace, priorit a cílů dotčených ZZÚ, zejména prostřednictvím ad hoc přezkumu programového dokumentu.
2. Přezkum může být zahájen Komisí nebo na žádost dotčené ZZÚ a v návaznosti na souhlas Komise.
3. Komise posoudí pokrok dosažený při provádění finanční pomoci poskytnuté ZZÚ v rámci 11. ERF a počínaje rokem 2015 předloží Radě jednou ročně zprávu o provádění a výsledcích a pokud možno o hlavních účincích a dopadech finanční pomoci Unie. Tato zpráva se zasílá rovněž Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
4. Zpráva uvedená v odstavci 3 obsahuje informace týkající se předchozího roku, pokud jde o financovaná opatření, o výsledky monitorování a hodnocení, o zapojení příslušných partnerů a o provádění prostředků na závazky a prostředků na platby 11. ERF. Posoudí se v ní výsledky pomoci, pokud možno s použitím konkrétních a měřitelných ukazatelů. Zpráva odráží hlavní získané poznatky a naplňování doporučení z hodnocení z předešlých let.
Kapitola 4
Zásady způsobilosti
Článek 92
Způsobilost pro získání územních přídělů
1. K získání finanční podpory podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilé veřejnoprávní orgány ZZÚ.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou finanční podporu podle tohoto rozhodnutí obdržet rovněž tyto subjekty nebo orgány:
a)
místní, celostátní a/nebo regionální veřejné nebo poloveřejné agentury a útvary nebo místní orgány ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b)
společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c)
společnosti a podniky členského státu s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d)
finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Unie, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ, a
e)
aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a z Unie s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 12.
Článek 93
Způsobilost pro získání regionálních přídělů
1. Regionální příděly se použijí na operace, ze kterých mají prospěch a kterých se účastní:
a)
dvě či více ZZÚ bez ohledu na jejich polohu;
b)
jedna či více ZZÚ a jeden či více nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU;
c)
jedna či více ZZÚ a jeden či více sousedních států AKT nebo třetích zemí;
d)
jedna či více ZZÚ, jeden či více nejvzdálenějších regionů a jeden či více států AKT a/nebo třetích zemí;
e)
dvě či více regionálních organizací, jichž jsou ZZÚ členy;
f)
jedna či více ZZÚ a regionálních organizací, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů;
g)
ZZÚ a Unie jako celek nebo
h)
jeden nebo více subjektů, orgánů nebo jiných útvarů z alespoň jedné ZZÚ, které jsou členy některého ESÚS podle článku 8, jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů a jednoho nebo více sousedních států AKT nebo třetích zemí.
2. Finanční prostředky určené na umožnění účasti států AKT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí jsou poskytovány nad rámec finančních prostředků přidělovaných ZZÚ podle tohoto rozhodnutí.
3. Účast států ADT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí v programech zřízených podle tohoto rozhodnutí se plánuje jen za těchto podmínek:
a)
těžiště projektů a programů podporovaných v rámci víceletého finančního rámce spolupráce zůstává v některé ZZÚ;
b)
ve finančních nástrojích Unie jsou obsažena obdobná ustanovení a
c)
je dodržena zásada proporcionality.
4. Vhodná opatření umožní poskytnout odpovídající prostředky na financování úvěrů z ERF a souhrnného rozpočtu Unie určených na projekty spolupráce mezi ZZÚ, státy AKT, nejvzdálenějšími regiony, jakož i jinými zeměmi, zejména na zjednodušení mechanismů pro společné řízení těchto projektů.
Článek 94
Způsobilost pro programy Unie
1. Fyzické osoby ze ZZÚ, definované v článku 50, a případně i příslušné veřejné a/nebo soukromé subjekty a instituce v ZZÚ jsou způsobilé k účasti v programech Unie a k získání finančních prostředků z těchto programů, s výhradou pravidel a cílů a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je ZZÚ spojena.
2. ZZÚ je rovněž způsobilá pro podporu v rámci programů Unie týkajících se spolupráce s dalšími zeměmi, zejména rozvojovými zeměmi, s výhradou pravidel, cílů a režimů obsažených v těchto programech.
3. Na základě informací obsažených ve výroční zprávě o provádění, kterou předloží ZZÚ, a dalších dostupných informací podá Komise zprávu výboru ERF-ZZÚ o účasti ZZÚ v programech Unie.
ČÁST PÁTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 95
Přenesení pravomocí na Komisi
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních postupech je na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 96 pozměňující dodatky k příloze VI.
Článek 96
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 95 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 1. ledna 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v článku 95 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 95 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 97
Změna postavení
Rada v souladu s článekm 203 Smlouvy o fungování EU rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, pokud:
a)
některá ze ZZÚ získá nezávislost;
b)
některá ze ZZÚ opustí přidružení;
c)
některá ze ZZÚ se stane nejvzdálenějším regionem;
d)
nejvzdálenější region se stane ZZÚ.
Článek 98
Zrušení
Rozhodnutí Rady 2001/822/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 99
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2014.
Příloha VI se použije podle článku 65 této přílohy.
V Bruselu dne 25. listopadu 2013.
ODLUKA VIJEĆA 2013/755/EU
od 25. studenoga 2013.
o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji
(„Odluka o prekomorskom pridruživanju”)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 203.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Ova Odluka zamjenjuje Odluku Vijeća 2001/822/EZ (1) koja se primjenjuje do 31. prosinca 2013. Sukladno članku 62. Odluke Vijeća 2001/822/EZ, Vijeće utvrđuje odredbe predviđene za naknadnu primjenu načela navedenih u člancima od 198. do 202. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
(2)
U svojim zaključcima od 22. prosinca 2009. o odnosima EU-a s prekomorskih zemalja i područja (PZP-ovi), Vijeće je pozvalo Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog za preispitivanje Odluke o prekomorskom pridruživanju prije srpnja 2012. Vijeće je poduprlo prijedlog Komisije da se buduće partnerstvo između Unije i PZP-ova temelji na trima ključnim stupovima: 1. unapređivanju konkurentnosti, 2. jačanju otpornosti i smanjenju osjetljivosti te 3. promicanju suradnje i integracije između PZP-ova i ostalih partnera i susjednih regija.
(3)
Komisija je između lipnja i listopada 2008. održala javno savjetovanje i predložila je niz smjernica za novu odluku o pridruživanju. Rezultati tog savjetovanja sastavljeni su u Komunikaciji od 6. studenoga 2009. pod nazivom „Elementi za novo partnerstvo između Europske unije i prekomorskih zemalja i područja (PZP-ova)”.
(4)
UFEU i njegovo sekundarno zakonodavstvo ne primjenjuju se automatski na PZP-ove, uz iznimku nekih odredbi koje izrijekom predviđaju suprotno. Iako nisu treće zemlje, PZP-ovi ne čine dio jedinstvenog tržišta i moraju ispunjavati obveze nametnute trećim zemljama u vezi s trgovinom, posebno u pogledu pravila o podrijetlu, zdravstvenih standarda i zdravstvenih standarda za bilje i zaštitnih mjera.
(5)
Poseban odnos između Unije i PZP-ova trebao bi se promijeniti iz klasičnog pristupa razvojnoj suradnji u uzajamno partnerstvo koje podupire održivi razvoj PZP-ova. Nadalje, solidarnost između Unije i PZP-ova trebala bi se temeljiti na njihovu jedinstvenom odnosu i njihovoj pripadnosti istoj „europskoj obitelji”.
(6)
Doprinos civilnog društva razvoju PZP-ova može se unaprijediti jačanjem organizacija civilnog društva u svim područjima suradnje.
(7)
S obzirom na zemljopisni položaj PZP-ova njihova suradnja sa susjedima, usprkos različitom statusu svakog sudionika na danom zemljopisnom području u odnosu na pravo Unije, trebala bi se provoditi u interesu svih strana s posebnim težištem na područja zajedničkog interesa i promicanje vrijednosti i standarda Unije. Nadalje, PZP-ovi bi mogli djelovati kao regionalna središta ili središta izvrsnosti u svojim regijama.
(8)
Unija bi trebala podupirati politike i strategije PZP-a u području zajedničkog interesa na temelju posebne potrebe, potencijala i odabira dotičnog PZP-a.
(9)
Cilj pridruživanja trebalo bi biti osiguranje očuvanja, obnavljanja i održivog korištenja biološke raznolikosti i usluga ekosustava kao ključnog elementa u postizanju održivog razvoja.
(10)
PZP-ovi imaju visoku biološku raznolikost kopna i mora. Klimatske promjene mogle bi utjecati na prirodni okoliš PZP-ova i predstavljaju prijetnju njihovu održivom razvoju. Djelovanja u području očuvanja biološke raznolikosti i usluga ekosustava, smanjenja rizika od katastrofa, održivog upravljanja prirodnim bogatstvima i promicanja održive energije doprinijela bi prilagodbi i ublaživanju klimatskih promjena u PZP-ovima.
(11)
Važna uloga koju bi PZP-ovi mogli imati u doprinosu obvezama Unije u okviru multilateralnih sporazuma o okolišu trebala bi se prepoznati u odnosima između Unije i PZP-ova.
(12)
Potrebno je poduprijeti PZP-ove u njihovim naporima da postanu manje ovisni o fosilnim gorivima radi smanjenja njihove osjetljivosti na pristup gorivu i promjenjivost cijena, čime bi njihovo gospodarstvo postalo otpornije i manje osjetljivo na vanjske utjecaje.
(13)
Unija bi PZP-ovima mogla pomoći smanjiti njihovu osjetljivost na katastrofe te podržati djelovanja i mjere koje poduzimaju u tu svrhu.
(14)
Učinci udaljenosti PZP-ova predstavljaju prepreku njihovoj konkurentnosti, pa je stoga važno poboljšati pristupačnost PZP-ova.
(15)
Unija i PZP-ovi prepoznaju važnost obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kao pokretača održivog razvoja PZP-ova.
(16)
Daljnji gospodarski i društveni razvoj PZP-ova trebao bi se međusobno podupirati i težiti jačanju konkurentnosti gospodarstva PZP-ova, kao i ostvarivanju socijalnog napretka i uključivanju, posebno osjetljivih skupina i osoba s invaliditetom. U tu svrhu suradnja između Unije i PZP-ova trebala bi obuhvaćati razmjenu informacija i najbolje prakse u relevantnim područjima, uključujući razvoj vještina i socijalnu zaštitu, kao i promicanje prava osoba s invaliditetom, uzimajući u obzir načela Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Nadalje, pridruživanje između Unije i PZP-ova trebalo bi doprinijeti promicanju poštenog rada, uključujući najbolju praksu u socijalnom dijalogu, kao i poštovanje temeljnih standarda rada, jednakih mogućnosti, nediskriminacije i pristupačnosti u PZP-ovima i regijama u kojima se nalaze.
(17)
Turizam bi mogao predstavljati područje suradnje između Unije i PZP-ova. Cilj suradnje trebalo bi biti podupiranje napora tijela PZP-ova za dobivanjem najveće moguće koristi od lokalnog, regionalnog i međunarodnog turizma i poticanjem privatnih financijskih tokova iz Unije i drugih izvora u razvoj turizma u PZP-ovima. Posebna pozornost trebala bi se pridati potrebi za integracijom turizma u socijalni, kulturni i gospodarski život ljudi, kao i zaštiti okoliša.
(18)
Pojava zaraznih bolesti u PZP-ovima, kao što je tropska groznica na Karibima i Pacifiku te groznica chikungunya u regiji Indijskog oceana, može imati znatne negativne učinke na zdravlje i gospodarstvo. Osim smanjenja produktivnosti pogođenog stanovništva, epidemije u PZP-ovima mogle bi imati snažne posljedice za turizam koji je glavno uporište mnogih gospodarstava PZP-ova. S obzirom na to da postoji velik broj turista i radnika migranata koji putuju u PZP-ove, osjetljivi su na uvoz zaraznih bolesti. S druge strane, velik priljev osoba koje se vraćaju iz PZP-ova mogo bi biti vektor unosa prenosivih bolesti u Europu. Osiguravanje „sigurnog turizma” stoga je ključni čimbenik za održivost onih gospodarstava PZP-ova koja izrazito ovise o turizmu.
(19)
Pridruživanje između Unije i PZP-ova trebalo bi uzimati u obzir i doprinositi čuvanju kulturne raznolikosti i identiteta PZP-ova.
(20)
Unija prepoznaje važnost razvijanja aktivnijeg partnerstva s PZP-ovima u pogledu dobrog upravljanja i borbe protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, terorizma i korupcije.
(21)
Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom između Unije i PZP-ova trebale bi doprinijeti cilju održivoga gospodarskog razvoja, društvenog razvoja i zaštite okoliša.
(22)
Globalne promjene koje su se odrazile u stalnom procesu liberalizacije trgovine uvelike obuhvaćaju Uniju, glavnog trgovinskog partnera PZP-ova, njihove susjede države AKP-a i druge gospodarske partnere.
(23)
PZP-ovi su krhke otočne sredine kojima je potrebna primjerena zaštita, također u pogledu gospodarenja otpadom. U pogledu radioaktivnog otpada to je predviđeno člankom 198. Ugovora u Euratomu i povezanim sekundarnim zakonodavstvom, osim za Grenland na koji se Ugovor o Euratomu ne primjenjuje. Za drugi otpad trebalo bi točno odrediti koja se pravila Unije trebaju primjenjivati na PZP-ove.
(24)
Ova bi Odluka trebala predvidjeti fleksibilnija pravila o podrijetlu uključujući nove mogućnosti kumulacije podrijetla. Kumulacija bi se trebala omogućiti ne samo za PZP-ove i zemlje iz Sporazuma o ekonomskom partnerstvu (EPA) već pod određenim uvjetima i za proizvode podrijetlom iz zemalja na koje Unija primjenjuje sporazum o slobodnoj trgovini, kao i za proizvode koji ulaze u Uniju bez carine i bez kvote u okviru Općeg sustava povlastica Unije (2), a koji također podliježu uvjetima. Ti uvjeti potrebni su za sprečavanje izbjegavanja trgovine i osiguravanje pravilnog funkcioniranja režima kumulacije.
(25)
Postupci certifikacije podrijetla iz PZP-ova trebali bi se ažurirati u interesu dotičnih subjekata i administrativnih tijela u PZP-ovima. Odredbe o administrativnoj suradnji između Unije i PZP-ova također bi se na odgovarajući način trebale ažurirati.
(26)
Trebalo bi utvrditi načine administrativne suradnje i mogućnost privremenog povlačenja povlaštenog tretmana u pogledu svih ili određenih proizvoda podrijetlom iz PZP-ova u slučaju prijevare, nepravilnosti ili sustavnih nepridržavanja pravila o podrijetlu proizvoda, ili nemogućnosti uspostave administrativne suradnje. Nadalje, trebalo bi utvrditi dostatno podrobne odredbe o zaštiti i nadzoru. To bi nadležnim tijelima PZP-ova i Unije, kao i gospodarskim subjektima omogućilo da se pouzdaju u jasna i transparentna pravila te postupke. Naposljetku, zajednički je interes osigurati pravilnu primjenu postupaka i modaliteta koji PZP-ovima omogućuju izvoz robe u Uniju bez carine i bez kvota.
(27)
Uzimajući u obzir ciljeve integracije i razvoj globalne trgovine u području usluga i poslovnog nastana, potrebno je podržati razvoj tržišta usluga i mogućnosti ulaganja poboljšavajući tržišni pristup uslugama i ulaganju PZP-ova na tržište Unije. U tom pogledu Unija bi PZP-ovima trebala ponuditi najbolji mogući tretman koji je opsežnim klauzulama najpovlaštenije nacije ponuđen bilo kojem drugom trgovinskom partneru, istodobno osiguravajući PZP-ovima fleksibilnije mogućnosti za trgovinske odnose ograničavajući tretman koji PZP-ovi nude Uniji na ono što je ponuđeno drugim velikim trgovinskim gospodarstvima.
(28)
Prava intelektualnog vlasništva ključna su komponenta za poticanje inovacija i alat za promicanje gospodarskog i društvenog razvoja. Zemlje imaju koristi od njih jer im omogućuju zaštitu intelektualnog stvaralaštva i imovine. Njihova zaštita i provedba olakšavaju trgovinu, rast i strana ulaganja, kao i borbu protiv zdravstvenih i sigurnosnih rizika krivotvorenih proizvoda. Politike o pravima intelektualnog vlasništva mogu koristiti PZP-ovima, posebno u kontekstu čuvanja biološke raznolikosti i razvoja tehnologije.
(29)
Sanitarne i fitosanitarne mjere i tehničke prepreke trgovini mogu utjecati na trgovinu i zahtijevaju suradnju. Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom trebale bi se baviti politikama tržišnog natjecanja i pravima intelektualnog vlasništva, što utječe na pravednu distribuciju dobitaka od trgovine.
(30)
Kako bi se osiguralo da PZP-ovi mogu sudjelovati pod najboljim uvjetima na unutarnjem tržištu Unije, kao i na regionalnim, podregionalnim i međunarodnim tržištima, važno je razviti kapacitet PZP-ova u relevantnim područjima. Ona obuhvaćaju razvoj ljudskih potencijala i vještina, razvoj malih i srednjih poduzeća, diversifikaciju gospodarskih sektora i provedbu odgovarajućeg pravnog okvira kako bi se postigla gospodarska klima koja vodi do ulaganja.
(31)
Suradnja između Unije i PZP-ova u području financijskih usluga trebala bi doprinijeti stvaranju sigurnijeg, snažnijeg i transparentnijeg financijskog sustava koji je nužan za unapređivanje globalne financijske stabilnosti i jačanje održivog razvoja. Napori u tom području trebali bi se usmjeriti na približavanje međunarodno dogovorenim standardima i usklađivanje zakonodavstva PZP-ova s pravnom stečevinom Unije o financijskim uslugama. Odgovarajuća pozornost trebala bi se posvetiti jačanju administrativnog kapaciteta tijela PZP-ova, uključujući u području nadzora.
(32)
Financijsku bi pomoć PZP-ovima trebalo odobriti na temelju jedinstvenih, transparentnih i učinkovitih mjerila, uzimajući u obzir potrebe i dostignuća PZP-ova. Takva bi mjerila trebala uzeti u obzir broj stanovnika, razinu bruto društvenog proizvoda (BPD), razinu prijašnjih alokacija sredstava iz Europskog fonda za razvoj (EFR) i ograničenja zbog zemljopisne izolacije PZP-ova.
(33)
Radi učinkovitosti, pojednostavnjenja i prepoznatljivosti upravljačkih kapaciteta tijela PZP-ova, financijskim izvorima koji su odobreni PZP-ovima trebalo bi se upravljati na temelju uzajamnog partnerstva. Nadalje, tijela PZP-ova trebala bi preuzeti odgovornost za oblikovanje i provedbu tih politika koje su između stranaka dogovorene kao strategije suradnje.
(34)
Postupci koji se odnose na financijsku pomoć glavnu odgovornost za programiranje 11. EFR-a i provedbu suradnje trebali bi delegirati posebno PZP-ovima. Suradnja bi se trebala provoditi uglavnom u skladu s teritorijalnim propisima PZP-ova te bi trebala ojačati potporu za praćenje, evaluaciju i reviziju programiranih aktivnosti. Ograničeni administrativni i ljudski potencijali PZP-ova trebali bi se uzeti u obzir u procesu programiranja i provedbe. Nadalje, potrebno je pojasniti da PZP-ovi ispunjavaju uvjete za različite izvore financiranja.
(35)
PZP-ovi mogu sudjelovati na Europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju (EGTS) na temelju odredbi Uredbe (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Stoga se regionalna suradnja za PZP-ove može sastojati od njihova sudjelovanja u EGTS-u, u skladu s režimom koji se primjenjuje na državu članicu s kojom je PZP povezan. PZP-ovi koji su članovi EGTS-a mogu ispunjavati uvjete za regionalno financiranje.
(36)
Kako bi se uzeli u obzir tehnološki razvoj i promjene u carinskom zakonodavstvu, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata o izmjeni dodataka Prilogu VI. u skladu s člankom 290. UFEU-a. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Vijeću šalju na vrijeme i na primjeren način.
(37)
Na temelju ove Odluke Vijeće bi trebalo biti u mogućnosti sastaviti inovativni odgovor na sve gore navedene čimbenike, koji je istodobno dosljedan i prilagođen različitim situacijama,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
PRVI DIO
OPĆE ODREDBE O PRIDRUŽIVANJU PREKOMORSKIH ZEMALJA I PODRUČJA UNIJI
Poglavlje 1.
Opće odredbe
Članak 1.
Svrha
1. Ovom Odlukom uspostavlja se pridruživanje prekomorskih zemalja i područja (PZP-ovi) Uniji („pridruživanje”), koje predstavlja partnerstvo na temelju članka 198. UFEU-a kojim se podupire održivi razvoj PZP-ova i promiču vrijednosti i standardi Unije diljem svijeta.
2. Partneri su pridruživanja Unija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani.
Članak 2.
Teritorijalna primjena
Pridruživanje se primjenjuje na PZP-ove navedene u Prilogu II. UFEU-u.
Članak 3.
Ciljevi, načela i vrijednosti
1. Pridruživanje između Unije i PZP-ova temelji se na ciljevima, načelima i vrijednostima koje dijele PZP-ovi, države članice s kojima su povezani i Unija.
2. Pridruživanje slijedi opće ciljeve utvrđene u članku 199. UFEU-a, unapređujući konkurentnost PZP-ova, jačajući otpornost PZP-ova, smanjujući njihovu gospodarsku i okolišnu osjetljivost te promičući suradnju između njih i drugih partnera.
3. Slijedeći te ciljeve, pridruživanje poštuje temeljna načela slobode, demokracije, ljudskih prava i temeljnih sloboda, vladavine prava, dobrog upravljanja i održivog razvoja koji su zajednički PZP-ovima i državama članicama s kojima su povezani.
4. U područjima suradnje iz ove Odluke ne smije biti diskriminacije koja se temelji na spolu, rasi ili etničkom podrijetlu, religiji ili uvjerenju, invaliditetu, dobi ili seksualnoj orijentaciji.
5. Partneri priznaju međusobna prava određivanja svojih politika i prioriteta u području održivog razvoja, utvrđivanja vlastitih razina domaće zaštite okoliša i rada te odgovarajućih prilagodbi ili izmjena relevantnih zakona i politika, dosljedno obvezama prema međunarodno priznatim standardima i sporazumima. Pritom teže osiguravanju visoke razine zaštite okoliša i rada.
6. Pri provedbi ove Odluke partnere vode načela transparentnosti, supsidijarnosti i potreba za učinkovitošću te se podjednako bave trima stupovima održivog razvoja PZP-ova: gospodarskim razvojem, društvenim razvojem i zaštitom okoliša.
Članak 4.
Upravljanje pridruživanjem
Upravljanje pridruživanjem provode Komisija i tijela PZP-ova, a gdje je to potrebno, država članica s kojom je PZP povezan, u skladu s njihovim institucijskim, pravnim i financijskim nadležnostima.
Članak 5.
Zajednički interesi, komplementarnost i prioriteti
1. Pridruživanje je okvir za politički dijalog i suradnju u pitanjima od zajedničkog interesa.
2. Prednost ima suradnja u područjima zajedničkog interesa kao što su:
(a)
gospodarska diversifikacija gospodarstava PZP-ova, uključujući daljnju integraciju u svjetska i regionalna gospodarstva;
(b)
promicanje zelenog rasta;
(c)
održivo upravljanje prirodnim bogatstvima uključujući očuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti te usluge ekosustava;
(d)
prilagođivanje i ublaživanje učinka klimatskih promjena;
(e)
promicanje smanjenja rizika od katastrofa;
(f)
promicanje aktivnosti u području istraživanja, inovacija i znanstvene suradnje;
(g)
promicanje društvenih, kulturnih i gospodarskih razmjena između PZP-ova, njihovih susjeda i drugih partnera.
3. Suradnja u područjima zajedničkog interesa ima cilj promicati samostalnost PZP-ova i razvijati kapacitete PZP-ova za oblikovanje, provedbu i praćenje strategija i politika navedenih u stavku 2.
Članak 6.
Promicanje pridruživanja
1. Radi jačanja međusobnih odnosa Unija i PZP-ovi nastoje građane upoznati s pridruživanjem, posebno promičući razvoj veza i suradnje između tijela, akademske zajednice, civilnog društva i poduzeća PZP-ova s jedne strane i njihovih sugovornika unutar Unije s druge strane.
2. PZP-ovi ulažu trud u jačanje i promicanje svojih odnosa s Unijom kao cjeline. Države članice podupiru te napore.
Članak 7.
Regionalna suradnja, regionalna integracija i suradnja s drugim partnerima
1. Podložno članku 3. ove Odluke, cilj je pridruživanja potpora PZP-ovima u njihovim naporima za sudjelovanje u odgovarajućim međunarodnim, regionalnim i/ili podregionalnim inicijativama suradnje, kao i u regionalnim ili podregionalnim procesima integracije, u skladu s vlastitim težnjama i u skladu s ciljevima i prioritetima koje su definirala nadležna tijela PZP-ova.
2. U tu svrhu Unija i PZP-ovi mogu razmjenjivati informacije i najbolje prakse ili utvrditi drugi oblik bliske suradnje i koordinacije s ostalim partnerima u kontekstu sudjelovanja PZP-ova u regionalnim i međunarodnim organizacijama, gdje je to potrebno putem međunarodnih sporazuma.
3. Cilj je pridruživanja potpora suradnje između PZP-ova i drugih partnera u područjima suradnje navedenima u drugom i trećem dijelu ove Odluke. U tom pogledu cilj je pridruživanja promicanje suradnje između PZP-ova i najudaljenijih regija, navedenih u članku 349. UFEU-a, njihovih susjednih, afričkih, karipskih i pacifičkih (AKP) država i država koje ne pripadaju državama AKP-a. Kako bi se postigao taj cilj, Unija poboljšava suradnju i sinergije između programa suradnje koje podupiru različiti financijski instrumenti EU-a. Unija također nastoji uključiti PZP-ove u svoja tijela dijaloga s njihovim susjednim zemljama, bez obzira na to jesu li one države AKP-a ili nisu, te prema potrebi s najudaljenijim regijama.
4. Potpora sudjelovanju PZP-ova u odgovarajućim regionalnim organizacijama za integraciju posebno se usmjerava na:
(a)
izgradnju kapaciteta odgovarajućih regionalnih organizacija i institucija čiji su članovi PZP-ovi;
(b)
regionalne ili podregionalne inicijative kao što je provedba sektorskih reformskih politika povezanih s područjima suradnje određenima u drugom i trećem dijelu ove Odluke;
(c)
svijest i znanje PZP-ova o učincima procesa regionalne integracije u različitim područjima;
(d)
sudjelovanje PZP-ova u razvoju regionalnih tržišta u kontekstu organizacija za regionalnu integraciju;
(e)
prekogranične investicije između PZP-ova i njihovih susjeda.
Članak 8.
Sudjelovanje u Europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju
U okviru primjene članka 7. stavaka od 1. do 3. ove Odluke inicijative za suradnju ili drugi oblici suradnje također znače da vladina tijela, regionalne i podregionalne organizacije, lokalna tijela i, kada je to prikladno, druga javna i privatna tijela ili institucije (uključujući pružatelje javnih usluga) iz PZP-a mogu sudjelovati u Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) podložno pravilima i ciljevima aktivnosti suradnje iz ove Odluke i onima iz Uredbe (EZ) br. 1082/2006 te u skladu s režimom koji se primjenjuje na državu članicu koja je povezana s PZP-om.
Članak 9.
Posebni tretman
1. Pridruživanje uzima u obzir raznolikost PZP-ova u pogledu gospodarskog razvoja i kapaciteta kako bi u potpunosti imalo koristi od regionalne suradnje i regionalne integracije iz članka 7.
2. Poseban tretman utvrđuje se za izolirane PZP-ove.
3. Kako bi se izoliranim PZP-ovima omogućilo prevladavanje strukturnih i drugih prepreka u njihovu razvoju, taj poseban tretman uzima u obzir njihove posebne poteškoće, među ostalim, kada se određuje opseg financijske pomoći i uvjeti koji su s njom povezani.
4. PZP-ovi koji se smatraju izoliranima navedeni su u Prilogu I.
Poglavlje 2.
Sudionici suradnje
Članak 10.
Opći pristup
1. Pridruživanje se temelji na proširenom dijalogu i savjetovanjima o pitanjima od zajedničkog interesa između PZP-ova, država članica s kojima su povezani i Komisije i, ako je prikladno, Europske investicijske banke (EIB).
2. PZP-ovi organiziraju, kada je to prikladno, dijalog i savjetovanja s vlastima i tijelima kao što su:
(a)
nadležna lokalna i druga javna tijela;
(b)
ekonomski i socijalni partneri;
(c)
druga odgovarajuća tijela koja predstavljaju civilno društvo, partneri u području okoliša, nevladine organizacije i tijela odgovorna za promicanje ravnopravnosti muškaraca i žena.
Članak 11.
Sudionici suradnje
1. Sudionici suradnje u PZP-ovima obuhvaćaju:
(a)
vladina tijela PZP-ova;
(b)
lokalna tijela u okviru PZP-ova;
(c)
pružatelje javnih usluga i organizacije civilnog društva kao što su društvena i poslovna udruženja, udruženja poslodavaca i sindikati te lokalne, nacionalne ili međunarodne nevladine organizacije;
(d)
regionalne i podregionalne organizacije.
2. Države članice s kojima su PZP-ovi povezani obavješćuju Komisiju u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ove Odluke o vladinim i lokalnim tijelima iz stavka 1. točaka (a) i (b).
Članak 12.
Odgovornosti nevladinih sudionika
1. Nevladini sudionici mogu imati utjecaja u razmjeni informacija i savjetovanju u odnosu na suradnju, a posebno u pripremi i provedbi pomoći za suradnju, projekata ili programa. Može im se dodijeliti delegacija ovlasti za financijsko upravljanje za provedbu takvih projekata ili programa za potrebe potpore lokalnih razvojnih inicijativa.
2. Nevladini sudionici koji ispunjavaju uvjete za decentralizirano upravljanje projektima ili programima identificiraju se sporazumom između tijela PZP-ova, Komisije i države članice s kojom je PZP povezan, uzimajući u obzir dotični predmet, njihovu stručnost i područje aktivnosti. Identifikacija se provodi u svakom PZP-u kao dio proširenog dijaloga i savjetovanja iz članka 10.
3. Cilj je pridruživanja doprinijeti naporima PZP-ova za jačanje organizacija civilnog društva, posebno u pogledu njihova stvaranja i razvoja te razvoja režima potrebnog za otvaranje njihova uključivanja u oblikovanje, provedbu i evaluaciju razvojnih strategija i programa.
Poglavlje 3.
Institucionalni okvir pridruživanja
Članak 13.
Vodeća načela dijaloga
1. Unija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani redovito vode prošireni i politički dijalog.
2. Dijalog se vodi poštujući u potpunosti odgovarajuće institucionalne, pravne i financijske ovlasti Unije, PZP-ova i država članica s kojima su povezani. Dijalog se vodi na prilagodljiv način: može biti služben ili neslužben, na odgovarajućoj razini ili odgovarajućeg formata i vodi se unutar okvira iz članka 14.
3. Dijalog PZP-ovima omogućuje potpuno sudjelovanje u provedbi pridruživanja.
4. Dijalog je, među ostalim, usredotočen na posebna politička pitanja od zajedničkog interesa ili od opće važnosti za postizanje ciljeva pridruživanja.
Članak 14.
Tijela pridruživanja
1. U okviru pridruživanja uspostavljaju se sljedeća tijela dijaloga:
(a)
forum PZP-EU za dijalog („Forum PZP-EU”) jedanput godišnje okuplja tijela PZP-ova, predstavnike država članica i Komisiju. Članovi Europskog parlamenta, predstavnici EIB-a i predstavnici najudaljenijih regija pridružuju se Forumu PZP-EU kada je to prikladno;
(b)
Komisija, PZP-ovi i države članice s kojima su povezani redovito održavaju trostrana savjetovanja. Ta savjetovanja organiziraju se najmanje četiri puta godišnje na inicijativu Komisije ili na zahtjev PZP-ova i država članica s kojima su povezani;
(c)
u dogovoru između PZP-ova, država članica s kojima su povezani i Komisije, radne skupine koje imaju savjetodavnu ulogu uspostavljaju se radi praćenja provedbe pridruživanja u odgovarajućem obliku za pitanja kojima se bave. Te radne skupine mogu se sastati na zahtjev Komisije, države članice ili PZP-a. One osiguravaju tehničke rasprave o pitanjima koja su od posebne važnosti za PZP-ove i države članice s kojima su povezani, dopunjujući aktivnosti koje se obavljaju u okviru Foruma PZP-EU i/ili trostranih savjetovanja.
2. Komisija predsjedava Forumom PZP-EU, trostrukim savjetovanjima i radnim skupinama te osigurava funkciju tajništva.
DRUGI DIO
PODRUČJA SURADNJE ZA ODRŽIVI RAZVOJ U OKVIRU PRIDRUŽIVANJA
Poglavlje 1.
Pitanja okoliša, klimatske promjene i smanjenje rizika od katastrofa
Članak 15.
Opći ciljevi i načela
U kontekstu pridruživanja suradnja u području zaštite okoliša, klimatskih promjena i smanjenja rizika od katastrofa može obuhvaćati:
(a)
potporu napora PZP-ova za definiranje i provedbu politika, strategija, akcijskih planova i mjera;
(b)
potporu napora PZP-ova za integracijom u regionalne mreže i inicijative;
(c)
promicanje održivog korištenja resursa i učinkovitosti uporabe resursa te poticanje razdvajanja gospodarskog rasta od degradacije okoliša; i
(d)
potporu napora PZP-ova za djelovanje kao regionalnog središta i središta izvrsnosti.
Članak 16.
Održivo upravljanje i očuvanje biološke raznolikosti i usluge ekosustava
U kontekstu pridruživanja suradnja u području održivog upravljanja i očuvanja biološke raznolikosti i usluga ekosustava može obuhvaćati:
(a)
promicanje uspostave i učinkovitog upravljanja zaštićenim morskim i kopnenim područjima te poboljšano upravljanje postojećim zaštićenim područjima;
(b)
poticanje održivog upravljanja morskim i kopnenim bogatstvima koje doprinosi zaštiti vrsta, staništa i funkcija ekosustava izvan zaštićenih područja, posebno zaštiti ugroženih, osjetljivih i rijetkih vrsta;
(c)
jačanje očuvanja i održivog korištenja morske i kopnene biološke raznolikosti i ekosustava:
i.
bavljenjem širim izazovom klimatskih promjena za ekosustave održavajući zdrave, otporne ekosustave i poticanjem zelene infrastrukture i pristupa prilagodbi i ublaživanju klimatskih promjena koji se temelje na ekosustavima, što često donosi više prednosti;
ii.
jačanjem kapaciteta na lokalnoj, regionalnoj i/ili međunarodnoj razini promicanjem razmjene informacija, znanja i najboljih praksi između svih interesnih skupina uključujući javna tijela, zemljoposjednike, privatni sektor, istraživače i civilno društvo;
iii.
jačanjem postojećih programa za očuvanje prirode i napora povezanih s tim unutar i izvan očuvanog područja;
iv.
širenjem baze znanja i popunjavanjem praznina u znanju, uključujući mjerenje vrijednosti funkcija i usluga ekosustava;
(d)
promicanje i omogućivanje regionalne suradnje kako bi se bavilo pitanjima kao što su invazivne strane vrste ili učinci klimatskih promjena;
(e)
razvoj mehanizama kao pokretača bogatstava uključujući plaćanje usluga ekosustava.
Članak 17.
Održivo upravljanje šumama
U kontekstu pridruživanja, suradnja u području održivog upravljanja šumama može obuhvaćati promicanje očuvanja i održivog upravljanja šumama, uključujući njihovu ulogu u očuvanju okoliša od erozije i nadzoru širenja pustinja, pošumljivanju i upravljanju izvozom drvne građe.
Članak 18.
Integrirano upravljanje priobalnom zonom
U kontekstu pridruživanja suradnja u području integriranog upravljanja priobalnom zonom može obuhvaćati:
(a)
potporu napora PZP-ova za djelotvorno održivo upravljanje morskim i priobalnim zonama u definiranju strateških i integriranih pristupa planiranju i upravljanju morskim i priobalnim zonama;
(b)
usklađivanje gospodarskih i društvenih aktivnosti kao što su ribarstvo i akvakultura, turizam, pomorski promet i poljoprivreda s potencijalom morskih i priobalnih zona u smislu obnovljivih izvora energije i sirovina, uzimajući pritom u obzir učinke klimatskih promjena i ljudske aktivnosti.
Članak 19.
Pomorstvo
U kontekstu pridruživanja suradnja u području pomorstva može obuhvaćati:
(a)
jačanje dijaloga o pitanjima od zajedničkog interesa u tom području;
(b)
promicanje znanja o moru i biotehnologiji, energiji oceana, pomorskom nadzoru, upravljanju priobalnim zonama i upravljanju na temelju ekosustava;
(c)
promicanje integriranih pristupa na međunarodnoj razini.
Članak 20.
Održivo upravljanje ribljim fondom
1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području održivog upravljanja ribljim fondom temelji se na sljedećim načelima:
(a)
obvezama o odgovornom upravljanju ribarstvom i praksama u ribarstvu;
(b)
suzdržavanju od mjera i aktivnosti koje nisu dosljedne načelima održivog iskorištavanja ribljeg fonda;
(c)
ne dovodeći u pitanje postojeće ili buduće bilateralne sporazume o partnerstvu u ribarstvu između Unije i PZP-ova, cilj je Unije i PZP-ova međusobno se savjetovati o očuvanju i upravljanju živućim morskim bogatstvima i razmjenjivati informacije o trenutačnom stanju bogatstava u kontekstu odgovarajućih tijela pridruživanja predviđenih u članku 14.
2. Suradnja u području iz stavka 1. može obuhvaćati:
(a)
aktivno promicanje dobrog upravljanja, najbolje prakse i odgovornog upravljanja ribarstvom u očuvanju i održivom upravljanju ribljim fondom, uključujući riblji fond od zajedničkog interesa i onaj kojima upravljaju regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom;
(b)
dijalog i suradnju u pogledu očuvanja ribljeg fonda, uključujući mjere za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribarstva te djelotvornu suradnju s regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom i suradnju unutar njih. Dijalog i suradnja uključuju nadzorne i inspekcijske programe, poticaje i obveze za djelotvornije, dugoročno upravljanje ribarstvom i priobalnim okolišem.
Članak 21.
Održivo upravljanje vodama
1. U kontekstu pridruživanja Unija i PZP-ovi mogu surađivati u području održivog upravljanja vodama putem vodne politike i izgradnje institucija, zaštite vodnih bogatstava, vodoopskrbe u ruralnim i urbanim područjima za kućanstva te industrijske i poljoprivredne svrhe, skladištenja, distribucije i upravljanja vodnim bogatstvima i upravljanja otpadnim vodama.
2. U području opskrbe vodom i odvodnje posebna pozornost posvećuje se pristupu opskrbi vodom za piće u područjima s lošom opskrbom i odvodnji te posebno onim područjima koja su izložena prirodnim katastrofama, što izravno doprinosi razvoju ljudskih potencijala poboljšavajući zdravstveno stanje i povećavajući produktivnost.
3. Suradnja u ovim područjima vodit će se načelom da se stalnoj potrebi za proširenjem pružanja temeljnih usluga vodoopskrbe i odvodnje urbanom i ruralnom stanovništvu mora udovoljiti na okolišno održive načine.
Članak 22.
Gospodarenje otpadom
U kontekstu pridruživanja suradnja u području gospodarenja otpadom može obuhvaćati promicanje korištenja najboljih okolišnih praksi u svim aktivnostima povezanim s gospodarenjem otpadom, uključujući smanjenje otpada, recikliranje ili druge postupke obnavljanja, npr. obnova energije i zbrinjavanje otpada.
Članak 23.
Energija
U kontekstu pridruživanja suradnja u području održive energije može obuhvaćati:
(a)
proizvodnju i distribuciju energije te pristup energiji, posebno razvoj, promicanje, korištenje i skladištenje održive energije iz obnovljivih izvora energije;
(b)
energetske politike i propise, posebno oblikovanje politika i donošenje propisa koji jamče povoljne i održive tarife energije;
(c)
energetsku učinkovitost, posebno razvoj i uvođenje standarda za energetsku učinkovitost te provedbu mjera energetske učinkovitosti u različitim sektorima (industrijskom, komercijalnom, javnom i u kućanstvima), kao i popratne obrazovne aktivnosti i aktivnosti za podizanje svijesti;
(d)
prijevoz, posebno razvoj, promicanje i korištenje okolišno prihvatljivijih sredstava javnog i privatnog prijevoza kao što su hibridna i električna vozila te vozila na vodik, dijeljenje prijevoza i biciklistički programi;
(e)
planiranje i izgradnju gradova, posebno promicanje i uvođenje visokih okolišnih normi za kvalitetu i visokoenergetska svojstva u urbanom planiranju i graditeljstvu; i
(f)
turizam, posebno promicanje energetski neovisne (koja se temelji na obnovljivoj energiji) i/ili zelene turističke infrastrukture.
Članak 24.
Klimatske promjene
U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području klimatskih promjena podupiranje inicijativa PZP-ova u pogledu smanjenja klimatskih promjena i prilagodbe negativnim učincima klimatskih promjena i može obuhvaćati:
(a)
razvoj dokaza; utvrđivanje ključnih rizika i teritorijalnih, regionalnih i/ili međunarodnih radnji, planova ili mjera radi prilagodbe klimatskim promjenama ili smanjenja njihovih negativnih učinaka;
(b)
integraciju prilagodbe klimatskim promjenama i njihovog smanjenja u javnim politikama i strategijama;
(c)
izradu i utvrđivanje statističkih podataka i pokazatelja, bitnih alata za izradu i provedbu politike; i
(d)
promicanje sudjelovanja PZP-ova u regionalnom i međunarodnom dijalogu kako bi se poticala suradnja, uključujući razmjenu znanja i iskustva.
Članak 25.
Smanjenje rizika od katastrofa
U kontekstu pridruživanja suradnja u području smanjenja rizika od katastrofa može obuhvaćati:
(a)
razvoj ili usavršavanje sustava, uključujući infrastrukturu za prevenciju prirodnih katastrofa i pripravnost na prirodne katastrofe, uključujući sustave predviđanja i ranog uzbunjivanja kako bi se smanjile posljedice tih katastrofa;
(b)
razvoj podrobnog znanja o izloženosti prirodnim katastrofama i trenutačne kapacitete reagiranja u PZP-ovima i regijama u kojima se nalaze;
(c)
jačanje postojećih mjera za prevenciju prirodnih katastrofa i spremnosti na lokalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini;
(d)
poboljšanje kapaciteta reagiranja odgovarajućih sudionika kako bi bili usklađeniji, djelotvorniji i učinkovitiji;
(e)
poboljšanje podizanja svijesti i informiranja stanovništva u pogledu izloženosti riziku, prevencije, pripravnosti i odgovora u slučaju katastrofe uzimajući u obzir posebne potrebe osoba s invaliditetom;
(f)
jačanje suradnje između ključnih sudionika uključenih u civilnu zaštitu; i
(g)
promicanje sudjelovanja PZP-ova u regionalnim, europskim i/ili međunarodnim tijelima kako bi se omogućila redovitija razmjena informacija i uža suradnja među različitim partnerima u slučaju katastrofe.
Poglavlje 2.
Dostupnost
Članak 26.
Opći ciljevi
1. U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području dostupnosti:
(a)
osiguravanje povećanog pristupa PZP-ova globalnim prijevoznim mrežama; i
(b)
osiguravanje povećanog pristupa PZP-ova informacijama i komunikacijskim tehnologijama i uslugama.
2. Suradnja u kontekstu iz stavka 1. može obuhvaćati:
(a)
izradu politika i izgradnju institucija;
(b)
cestovni, željeznički, zračni, pomorski promet i promet unutarnjim vodnim putovima; i
(c)
skladišne objekte u morskim i zračnim lukama.
Članak 27.
Pomorski promet
1. U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području pomorskog prometa razvoj i promicanje isplativih i učinkovitih pomorskih prijevoznih usluga u PZP-ovima i može obuhvaćati:
(a)
promicanje učinkovite otpreme tereta po gospodarski i trgovinski prihvatljivim cijenama;
(b)
povećano sudjelovanje PZP-ova u međunarodnim otpremničkim uslugama;
(c)
poticanje regionalnih programa;
(d)
potporu uključivanju lokalnog privatnog sektora u otpremničkim aktivnostima; i
(e)
razvoj infrastrukture.
2. Unija i PZP-ovi promiču sigurnost otpreme brodovima, sigurnost posada i sprečavanje onečišćenja.
Članak 28.
Zračni promet
U kontekstu pridruživanja suradnja u području zračnog prometa može obuhvaćati:
(a)
reformu i modernizaciju industrija zračnog prometa u PZP-ovima;
(b)
promicanje komercijalne održivosti i konkurentnosti industrija zračnog prometa u PZP-ovima;
(c)
omogućivanje ulaganja i sudjelovanja privatnog sektora; i
(d)
promicanje razmjene znanja i dobrih poslovnih praksi.
Članak 29.
Sigurnost zračnog prometa
U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području sigurnosti zračnog prometa podupiranje PZP-ova u njihovim naporima da se pridržavaju odgovarajućih međunarodnih normi i među ostalim može obuhvaćati:
(a)
provedbu sigurnosnih sustava zračne plovidbe;
(b)
provedbu sigurnosnih mjera u zračnim lukama i jačanje kapaciteta tijela civilnog zrakoplovstva u upravljanju svim aspektima operativne sigurnosti pod njihovim nadzorom; i
(c)
razvoj infrastrukture i ljudskih potencijala.
Članak 30.
Usluge informacijskih i komunikacijskih tehnologija
U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) poticanje, u PZP-ovima, inovacija, gospodarskog rasta i poboljšanja svakodnevnog života građana i poduzeća, uključujući promicanje dostupnosti za osobe s invaliditetom. Suradnja se posebno usmjeruje na unapređivanje regulatornih kapaciteta PZP-ova i može podupirati širenje mreža i usluga ICT-a sljedećim mjerama:
(a)
stvaranjem predvidivog regulatornog okruženja koje ide ukorak s tehnološkim razvojem, potiče rast i inovacije te potiče tržišno natjecanje i zaštitu potrošača;
(b)
dijalogom o raznim aspektima politike u pogledu promicanja i praćenja informacijskog društva;
(c)
razmjenom informacija o pitanjima o normama i interoperabilnosti;
(d)
promicanjem suradnje u području istraživanja ICT-a i u području istraživačke infrastrukture na temelju ICT-a;
(e)
razvojem usluga i aplikacija u domenama visokog društvenog učinka.
Poglavlje 3.
Istraživanja i inovacije
Članak 31.
Suradnja u području istraživanja i inovacija
U kontekstu pridruživanja suradnja u području istraživanja i inovacija može obuhvaćati znanost, tehnologiju, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, radi doprinosa održivom razvoju PZP-ova i promicanju uloge PZP-ova kao regionalnih središta i centara izvrsnosti kao i njihove industrijske konkurentnosti. Suradnja može posebno obuhvaćati:
(a)
dijalog, suradnju i stvaranje sinergije između politika i inicijativa PZP-ova i Unije u pogledu znanosti, tehnologije i inovacija;
(b)
politiku i institucionalnu izgradnju u PZP-ovima i usklađeno djelovanje na lokalnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini radi razvoja znanosti, tehnologije i inovacija te njihove primjene;
(c)
suradnju između pravnih subjekata iz PZP-ova, Unije, država članica i trećih zemalja;
(d)
sudjelovanje pojedinih istraživača iz PZP-ova, istraživačkih tijela i pravnih subjekata iz PZP-ova u okviru suradnje povezane s programima za istraživanja i inovacije unutar Unije i Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME); i
(e)
osposobljavanje i međunarodnu mobilnost istraživača iz PZP-ova i razmjenu.
Poglavlje 4.
Mladi, obrazovanje, osposobljavanje, zdravlje, zapošljavanje i socijalna politika
Članak 32.
Mladi
1. Unija osigurava sudjelovanje fizičkih osoba iz PZP-ova, kako je utvrđeno u članku 50., u inicijativama Unije o mladima na jednakoj osnovi kao državljani država članica.
2. Cilj je pridruživanja jačanje veza između mladih osoba koje žive u PZP-ovima i Uniji, među ostalim promicanjem mobilnosti učenja mladih iz PZP-ova i poticanjem uzajamnog razumijevanja među mladim osobama.
Članak 33.
Obrazovanje i osposobljavanje
1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području obrazovanja i osposobljavanja može obuhvaćati:
(a)
pružanje visokokvalitetnog, uključivog osnovnoškolskog, srednjoškolskog i visokog obrazovanja te u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; i
(b)
potporu PZP-ova u definiranju i provedbi politika obrazovanja i strukovnog osposobljavanja.
2. Unija osigurava sudjelovanje fizičkih osoba iz PZP-ova, kako je utvrđeno u članku 50., u inicijativama Unije za obrazovanje i strukovno osposobljavanje na jednakoj osnovi kao i državljani država članica.
3. Unija osigurava sudjelovanje obrazovnih tijela i instituta PZP-ova u inicijativama Unije za suradnju povezanim s obrazovanjem na jednakoj osnovi kao i tijela obrazovanja i strukovnog osposobljavanja te instituti država članica.
Članak 34.
Zapošljavanje i socijalna politika
1. Unija i PZP-ovi održavaju dijalog u području zapošljavanja i socijalne politike kako bi doprinijeli gospodarskom i društvenom razvoju PZP-ova i promicanju poštenog rada u PZP-ovima i regijama u kojima se nalaze. Cilj je takvog dijaloga podupiranje napora tijela PZP-ova za razvoj politika i zakonodavstva u tom području.
2. Dijalog se uglavnom sastoji od razmjene informacija i najboljih praksi u vezi s politikama i zakonodavstvom u području zapošljavanja i socijalne politike koji su od zajedničkog interesa za Uniju i PZP-ove. U tom pogledu uzimaju se u obzir područja kao što su razvoj vještina, socijalna zaštita, socijalni dijalog, jednake mogućnosti, nediskriminacija i dostupnost osobama s invaliditetom, zdravlje i sigurnost na radnom mjestu i ostali standardi rada.
Članak 35.
Javno zdravstvo
U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području javnog zdravstva jačanje kapaciteta PZP-ova za nadzor, rano otkrivanje i reagiranje na pojave zaraznih bolesti mjerama koje uključuju:
(a)
djelovanja za jačanje kapaciteta spremnosti i reagiranja na prekogranične zdravstvene prijetnje kao što su zarazne bolesti trebala bi se nadograđivati na postojeće strukture i ciljati neobične događaje;
(b)
izgradnju kapaciteta jačanjem mreža javnog zdravstva na regionalnoj razini, omogućujući razmjenu informacija među stručnjacima i promičući prikladno osposobljavanje;
(c)
razvoj alata i komunikacijskih platformi kao i programa e-učenja prilagođenih posebnim potrebama PZP-ova.
Poglavlje 5.
Kultura
Članak 36.
Kulturne razmjene i dijalog
1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području kulturnih razmjena i dijaloga može obuhvaćati:
(a)
autonomni razvoj PZP-ova, proces koji je usmjeren na ljude i ukorijenjen u kulturi svakog naroda;
(b)
potporu politikama i mjerama koje su donijela nadležna tijela PZP-ova kako bi unaprijedili ljudske potencijale, povećali vlastite kreativne kapacitete i promicali svoj kulturni identitet;
(c)
sudjelovanje stanovništva u procesu razvoja;
(d)
razvoj zajedničkog razumijevanja i unaprijeđenu razmjenu informacija o kulturnim i audiovizualnim pitanjima dijalogom.
2. Svojom suradnjom Unija i PZP-ovi nastoje potaknuti međusobnu kulturnu razmjenu:
(a)
suradnjom između kulturnih i kreativnih sektora svih partnera;
(b)
promicanjem kretanja kulturnih i kreativnih radova i subjekata među njima;
(c)
suradnjom u području politike kako bi se potaknuli razvoj politike, inovacije, izgradnja publike i novi poslovni modeli.
Članak 37.
Audiovizualna suradnja
1. U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u audiovizualnom području promicanje međusobnih audiovizualnih produkcija i može obuhvaćati sljedeća djelovanja:
(a)
suradnju i razmjenu između odgovarajućih medijskih industrija;
(b)
poticanje razmjene audiovizualnih radova;
(c)
razmjenu informacija i gledišta o audiovizualnoj i medijskoj politici te regulatornom okviru između nadležnih tijela;
(d)
poticanje posjeta međunarodnim događajima koji se održavaju na području tih zemalja kao i u trećim zemljama te sudjelovanje na njima.
2. Zajednički proizvedeni audiovizualni radovi mogu imati koristi od programa za promicanje lokalnih i regionalnih kulturnih sadržaja koji su pokrenuti u Uniji, PZP-ovima i državama članicama s kojima su povezani.
Članak 38.
Scenska umjetnost
U kontekstu pridruživanja suradnja u području scenske umjetnosti može obuhvaćati:
(a)
omogućivanje povećanog broja kontakata između scenskih umjetnika u područjima kao što su profesionalna razmjena i osposobljavanje uključujući sudjelovanje na audicijama, razvoj mreža i promicanje umrežavanja;
(b)
poticanje zajedničkih produkcija između producenata jedne ili više država članica Unije i jednog ili više PZP-ova; i
(c)
poticanje razvoja međunarodnih normi za kazališnu tehnologiju i korištenje kazališnih, scenskih znakova, uključujući putem odgovarajućih tijela za normizaciju.
Članak 39.
Zaštita kulturne baštine i povijesnih spomenika
U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području materijalne i nematerijalne kulturne baštine i povijesnih spomenika omogućivanje promicanja razmjene stručnosti i najboljih praksi:
(a)
omogućivanjem razmjene stručnjaka;
(b)
suradnjom u profesionalnom osposobljavanju;
(c)
podizanjem svijesti lokalne javnosti; i
(d)
savjetovanjem o zaštiti povijesnih spomenika i zaštićenih prostora te o zakonodavstvu i provedbi mjera u vezi s baštinom, posebno s njezinom integracijom u lokalni život.
Poglavlje 6.
Borba protiv organiziranog kriminala
Članak 40.
Borba protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije
1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području organiziranog kriminala može obuhvaćati:
(a)
razvoj inovativnih i kreativnih sredstava policijske i pravosudne suradnje, uključujući suradnju s ostalim interesnim skupinama kao što je civilno društvo, u prevenciji i borbi protiv organiziranog kriminala, trgovanja ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije; i
(b)
potporu kako bi se povećala učinkovitost politika PZP-ova za sprečavanje i borbu protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece, terorizma i korupcije, kao i proizvodnje, distribucije i trgovanja svim vrstama opojnih droga i psihotropnih tvari, sprečavanje i smanjenje zlouporabe droga i šteta povezanih s drogama, uzimajući u obzir radnje koje su u ovim područjima provodila međunarodna tijela, među ostalim:
i.
osposobljavanjem i izgradnjom kapaciteta za sprečavanje i borbu protiv organiziranog kriminala, uključujući trgovinu ljudima, seksualno zlostavljanje i seksualno iskorištavanje djece, terorizam i korupciju;
ii.
sprečavanjem uključujući osposobljavanje, obrazovanje i promicanje zdravlja, liječenje i rehabilitacije ovisnika o drogama, uključujući projekte za reintegraciju ovisnika o drogi u radnu i socijalnu okolinu;
iii.
razvojem učinkovitih mjera kaznenog progona;
iv.
tehničkom, financijskom i administrativnom pomoći za razvoj učinkovitih politika i zakonodavstva o trgovanju ljudima, posebno kampanjama za podizanje svijesti, mehanizmima upućivanja i sustavima zaštite žrtava, uključujući sve odgovarajuće interesne skupine i civilno društvo;
v.
tehničkom, financijskom i administrativnom pomoći povezanom sa sprečavanjem, liječenjem i smanjenjem šteta povezanih sa zloporabom droga;
vi.
tehničkom pomoći za podupiranje razvoja zakonodavstva i politike o seksualnom zlostavljanju i seksualnom iskorištavanju djece; i
vii.
tehničkom pomoći i osposobljavanjem za podupiranje izgradnje kapaciteta i poticanje pridržavanja međunarodnih normi protiv korupcije, posebno onih utvrđenih u Konvenciji UN-a protiv korupcije.
2. U kontekstu pridruživanja PZP-ovi surađuju s Unijom u pogledu borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma u skladu s člancima 70. i 71.
Poglavlje 7.
Turizam
Članak 41.
Turizam
U kontekstu pridruživanja suradnja u području turizma može obuhvaćati:
(a)
mjere koje nastoje definirati, prilagoditi i razviti politike održivog turizma;
(b)
mjere i radnje za razvoj i podupiranje održivog turizma;
(c)
mjere koje nastoje integrirati održivi turizam u društveni, kulturni i gospodarski život građana PZP-ova.
TREĆI DIO
TRGOVINSKA SURADNJA I SURADNJA POVEZANA S TRGOVINOM
GLAVA I.
OPĆE ODREDBE
Članak 42.
Opći ciljevi
Opći su ciljevi trgovinske suradnje i suradnje povezane s trgovinom između Unije i PZP-ova:
(a)
promicanje gospodarskog i socijalnog razvoja PZP-ova uspostavljanjem bliskih gospodarskih odnosa između njih i Unije kao cjeline;
(b)
poticanje učinkovite integracije PZP-ova u regionalna i svjetska gospodarstva i razvoja trgovine robom i uslugama;
(c)
podupiranje PZP-ova u stvaranju povoljne investicijske klime koja podupire socijalni i gospodarski razvoj PZP-ova;
(d)
promicanje stabilnosti, integriteta i transparentnosti globalnog financijskog sustava i dobrog upravljanja u području poreza;
(e)
podupiranje procesa diversifikacije gospodarstava PZP-ova;
(f)
podupiranje kapaciteta PZP-ova za oblikovanje i provedbu politika potrebnih za razvoj njihove trgovine robom i uslugama;
(g)
podupiranje izvoza PZP-ova i njihovih trgovinskih kapaciteta;
(h)
podupiranje napora PZP-ova za usklađivanje ili prilagođivanje njihova lokalnog zakonodavstva sa zakonodavstvom Unije, gdje je to potrebno;
(i)
osiguravanje mogućnosti za ciljanu suradnju i dijalog s Unijom o trgovini i područjima povezanima s trgovinom.
GLAVA II.
REŽIM ZA TRGOVINU ROBOM I USLUGAMA TE POSLOVNI NASTAN
Poglavlje 1.
Režim za trgovinu robom
Članak 43.
Slobodan pristup za robu s podrijetlom
1. Proizvodi s podrijetlom iz PZP-ova uvoze se u Uniju bez uvoznih carina.
2. Definicija proizvoda s podrijetlom i načini administrativne suradnje koji se na njih odnose utvrđeni su u Prilogu VI.
Članak 44.
Količinska ograničenja i mjere s istovrsnim učinkom
1. Unija ne primjenjuje nikakva količinska ograničenja ni mjere s istovrsnim učinkom na uvoz proizvoda s podrijetlom iz PZP-ova.
2. Odredbe stavka 1. ne sprečavaju zabrane ili ograničenja uvoza, izvoza ili robe u provozu, opravdane na temelju javnog morala ili javnog poretka, zaštite zdravlja i života ljudi, životinja i biljaka, zaštite nacionalnih bogatstava koja imaju umjetničku, povijesnu ili arheološku vrijednost, očuvanja neobnovljivih prirodnih izvora ili zaštite industrijskog i komercijalnog vlasništva.
Zabrane ili ograničenja iz prvog podstavka ne smiju ni u kojem slučaju predstavljati sredstvo proizvoljne ili neopravdane diskriminacije ili, općenito, prikriveno ograničenje trgovine.
Članak 45.
Mjere koje su donijeli PZP-ovi
1. Uzimajući u obzir njihove odgovarajuće razvojne potrebe, tijela PZP-ova mogu, u pogledu uvoza proizvoda podrijetlom iz Unije, zadržati ili uvesti one carine ili količinska ograničenja koje smatraju potrebnima.
2. Za područja obuhvaćena ovim poglavljem PZP-ovi Uniji odobravaju tretman koji nije nepovoljniji od najpovoljnijeg tretmana koji se primjenjuje na druga glavna trgovinska gospodarstva kako je utvrđeno u stavku 4.
3. Stavak 2. ne sprečava PZP da odobri određenim drugim PZP-ovima ili drugim zemljama u razvoju povoljniji tretman od onog dodijeljenog Uniji.
4. Za potrebe ove glave „glavno trgovinsko gospodarstvo” znači bilo koja razvijena zemlja ili bilo koja zemlja čiji je udio u svjetskom izvozu robe iznad jedan posto ili, ne dovodeći u pitanje stavak 3., bilo koja skupina zemalja koje djeluju pojedinačno, zajednički ili putem sporazuma o gospodarskoj integraciji i čiji je zajednički udio u svjetskom izvozu robe iznad 1,5 %. Za ovaj izračun koriste se najnoviji dostupni službeni podaci WTO-a o vodećim izvoznicima u svjetskoj trgovini robom (isključujući trgovinu unutar Unije).
5. Do 2. travnja 2014. tijela PZP-ova dostavljaju Komisiji carinske tarife i popise količinskih ograničenja koje primjenjuju u skladu s ovom Odlukom.
Tijela PZP-ova također dostavljaju Komisiji sve naknadne izmjene takvih mjera onako kako i kada budu donesene.
Članak 46.
Nediskriminacija
1. Unija ne pravi razliku među PZP-ovima, a PZP-ovi ne prave razliku među državama članicama.
2. U skladu s člankom 65. provedba posebnih odredbi u ovoj Odluci, posebno njezinog članka 44. stavka 2., članaka 45., 48., 49., 51. te članka 59. stavka 3. ne smatra se diskriminacijom.
Članak 47.
Uvjeti za premještanje otpada
1. Premještanje otpada između država članica i PZP-ova nadzire se u skladu s međunarodnim pravom i pravom Unije. Unija daje potporu osnivanju i razvoju učinkovite međunarodne suradnje u tom području radi zaštite okoliša i javnog zdravlja.
2. Unija zabranjuje svaki izravni ili neizravni izvoz otpada u PZP-ove, uz iznimku izvoza neopasnog otpada namijenjenog sanacijama, dok istodobno tijela PZP-ova zabranjuju izravni ili neizravni uvoz takvog otpada na svoje područje iz Unije ili bilo koje treće zemlje, ne dovodeći u pitanje posebne međunarodne obveze koje se odnose na ova područja i koje su preuzete, ili se mogu u budućnosti preuzeti, u nadležnim međunarodnim forumima.
3. U pogledu onih PZP-ova koji zbog svojeg ustavnog položaja nisu stranke Bazelske konvencije, njihova nadležna tijela donose, u najkraćem roku, nacionalno zakonodavstvo i administrativne propise potrebne za provedbu odredaba Bazelske konvencije u tim PZP-ovima.
4. Osim toga, države članice s kojima su PZP-ovi povezani podupiru ih u donošenju nacionalnog zakonodavstva i administrativnih propisa potrebnih za provedbu sljedećih akata:
(a)
Uredbe (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kako slijedi:
-
članka 40. u pogledu izvoza otpada u prekomorske zemlje ili područja,
-
članka 46. u pogledu uvoza otpada iz prekomorskih zemalja ili područja;
(b)
Uredbe Komisije (EZ) br. 1418/2007 (5); i
(c)
Direktive 2000/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) podložno rokovima za prenošenje utvrđenima u njezinu članku 16.
5. Jedan ili više PZP-ova i države članice s kojima su povezani mogu primijeniti vlastite postupke za izvoz otpada iz PZP-ova u tu državu članicu.
6. U tom slučaju država članica s kojom je PZP povezan obavješćuje Komisiju o važećem zakonodavstvu do 2. srpnja 2014., kao i o bilo kojem odgovarajućem nacionalnom propisu koji je kasnije donesen, uključujući sve njihove izmjene.
Članak 48.
Privremeno povlačenje povlastica
Ako Komisija smatra da postoje dovoljni razlozi za ispitivanje provodi li se ova Odluka ispravno, Komisija počinje savjetovanja s PZP-om i državom članicom s kojom PZP ima posebne odnose, kako bi se osigurala pravilna provedba ove Odluke. U slučaju da savjetovanja ne dovedu do uzajamno prihvatljivog načina provedbe ove Odluke, Unija može privremeno povući povlastice od dotičnog PZP-a u skladu s Prilogom VII.
Članak 49.
Sigurnosne i nadzorne mjere
Kako bi se osigurala pravilna provedba ove Odluke, Unija može provesti sigurnosne i nadzorne mjere utvrđene u Prilogu VIII.
Poglavlje 2.
Režim za trgovinu uslugama i poslovni nastan
Članak 50.
Definicije
Za potrebe ovog poglavlja:
(a)
„fizička osoba iz PZP-a” znači osoba koja uobičajeno boravi u PZP-u, a državljanin je države članice ili uživa pravni status poseban za PZP. Ova definicija ne dovodi u pitanje prava koja su dodijeljena građanstvom Unije u smislu UFEU-a;
(b)
„pravna osoba iz PZP-a” znači pravna osoba iz PZP-a ustanovljena u skladu sa zakonodavstvom koje se primjenjuje u odgovarajućem PZP-u i čije se sjedište, središnja uprava ili glavno mjesto poslovanja nalazi na području tog PZP-a; ako se samo sjedište ili središnja uprava pravne osobe nalaze u PZP-u, ne smatra se pravnom osobom iz PZP-a, osim ako obavlja aktivnost koja ima svoju stvarnu ili trajnu vezu s gospodarstvom te zemlje ili područja;
(c)
odgovarajuće definicije utvrđene u sporazumima o gospodarskoj integraciji i navedene u članku 51. stavku 1. primjenjuju se na tretman dodijeljen između Unije i PZP-ova.
Članak 51.
Najpovoljniji tretman
1. U pogledu mjera koje utječu na trgovinu uslugama i poslovni nastan u gospodarskim aktivnostima:
(a)
Unija fizičkim i pravnim osobama iz PZP-ova dodjeljuje tretman koji nije nepovoljniji od najpovoljnijeg tretmana koji se primjenjuje na slične fizičke i pravne osobe bilo koje treće zemlje s kojom Unija sklapa ili je sklopila sporazum o gospodarskoj integraciji;
(b)
PZP fizičkim i pravnim osobama iz Unije dodjeljuje tretman koji nije nepovoljniji od najpovoljnijeg tretmana koji se primjenjuje na slične fizičke i pravne osobe bilo kojeg glavnog trgovinskog gospodarstva s kojima je sklopio sporazum o gospodarskoj integraciji nakon 1. siječnja 2014.
2. Obveze predviđene u stavku 1. ovog članka ne primjenjuju se na tretman dodijeljen:
(a)
u okviru unutarnjeg tržišta koji zahtijeva da njegove stranke znatno usklade svoje zakonodavstvo radi uklanjanja nediskriminacijskih prepreka poslovnom nastanu i trgovini uslugama;
(b)
u okviru mjera koje predviđaju prepoznavanje kvalifikacija, dozvola ili opreznih mjera u skladu s člankom VII. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS) ili Prilogom GATS-a o financijskim uslugama. To ne dovodi u pitanje posebne mjere PZP-ova iz ovog članka;
(c)
u okviru međunarodnih sporazuma ili režima potpuno ili djelomično povezanih s oporezivanjem;
(d)
u okviru mjera koje imaju koristi iz pokrića izuzeća najpovlaštenije nacije navedene u skladu s člankom II. stavkom 2. GATS-a.
3. Tijela PZP-a mogu donijeti propise za pomoć svojim fizičkim osobama i lokalnim aktivnostima radi promicanja i podupiranja lokalnog zapošljavanja. U tom slučaju, tijela PZP-a obavješćuju Komisiju o propisima koje su donijeli kako bi Komisija o tome mogla obavijestiti države članice.
Članak 52.
Stručne kvalifikacije
U pogledu struka liječnika, stomatologa, primalja, medicinskih sestara, farmaceuta i veterinara, Vijeće u skladu s člankom 203. UFEU-a donosi popis stručnih kvalifikacija posebnih za stanovnike PZP-ova koje se priznaju u državama članicama.
GLAVA III.
PODRUČJA POVEZANA S TRGOVINOM
Poglavlje 1.
Trgovina i održiv razvoj
Članak 53.
Opći pristup
Cilj je trgovinske suradnje i suradnje povezane s trgovinom u okviru pridruživanja doprinijeti održivom razvoju u njegovim gospodarskim, društvenim i okolišnim dimenzijama.
U tom se kontekstu nacionalni zakoni i drugi propisi PZP-ova o zaštiti okoliša i radu ne smiju ublažiti kako bi se potaknula trgovina ili ulaganja.
Članak 54.
Norme za okolišne i klimatske promjene u trgovini
1. Cilj je trgovinske suradnje i suradnje povezane s trgovinom u okviru pridruživanja unapređenje zajedničkog podupiranja trgovinskih i okolišnih politika i obveza. Trgovinska suradnja i suradnja povezana s trgovinom uzimaju u obzir načela međunarodnog upravljanja zaštitom okoliša i multilateralne sporazume o okolišu.
2. Provodi se osnovni cilj Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i njezina Protokola iz Kyota. Suradnja se temelji na razvoju budućeg pravno obvezujućeg međunarodnog sporazuma o klimatskim promjenama koji uključuje obveza svih strana u pogledu smanjivanja, u skladu s provedbom odluka koje proizlaze iz konferencija stranaka UNFCCC-a.
3. Mjere za provedbu multilateralnih sporazuma o okolišu ne primjenjuju se tako da predstavljaju sredstvo proizvoljne ili neopravdane diskriminacije među partnerima ili prikriveno ograničenje trgovine.
Članak 55.
Standardi rada u trgovini
1. Cilj je pridruživanja promicanje trgovine na način koji vodi potpunom i produktivnom zapošljavanju i poštenom radu za sve.
2. Međunarodno priznati temeljni standardi rada koji su definirani odgovarajućim konvencijama Međunarodne organizacije rada moraju se poštovati i provoditi zakonski i u praksi. Takvi standardi rada uključuju posebno poštovanje slobode udruživanja, pravo na kolektivno pregovaranje, ukidanje svih oblika prisilnog ili obveznog rada, uklanjanje najgorih oblika rada djece, najnižu dob za zapošljavanje i nediskriminaciju u pogledu zapošljavanja.
3. Na kršenja temeljnih standarda rada ne smije se pozivati niti ih koristiti na drugi način kao legitimnu komparativnu prednost. Ti se standardi ne smiju koristiti u protekcionističke svrhe.
Članak 56.
Održiva trgovina proizvodima ribarstva
Radi promicanja održivog upravljanja ribljim fondom pridruživanje može obuhvatiti suradnju u pogledu borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribarstva i s njim povezane trgovine. Cilj je suradnje u ovom području:
(a)
promicanje provedbe mjera za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribarstva i s njim povezane trgovine u PZP-ovima;
(b)
omogućivanje suradnje između PZP-ova i regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom, posebno u pogledu razvoja i učinkovite provedbe programa za nadzor i inspekciju, inicijativa i mjera za učinkovito dugoročno upravljanje ribarstvom i morskim ekosustavima.
Članak 57.
Održiva trgovina drvnom građom
U kontekstu pridruživanja u području trgovine drvnom građom cilj je suradnje promicanje trgovine zakonski dobivenom drvnom građom. Takva suradnja može uključivati dijalog o regulatornim mjerama kao i razmjenu informacija o mjerama koje se temelje na tržištu ili dobrovoljnim mjerama kao što je certifikacija šuma ili politika zelene javne nabave.
Članak 58.
Održivi razvoj u trgovini
1. U kontekstu pridruživanja suradnja u području održivog razvoja može se provoditi:
(a)
omogućivanjem i promicanjem trgovine i investicija u ekološku robu i usluge, uključujući izradu i provedbu lokalnog zakonodavstva, kao i u onu robu koja doprinosi poboljšavanju društvenih uvjeta u PZP-ovima;
(b)
omogućivanjem uklanjanja prepreka trgovini ili investicijama u pogledu robe i usluga od posebne važnosti za smanjivanje klimatskih promjena kao što su održiva, obnovljiva energija i energetski učinkoviti proizvodi i usluge, uključujući donošenje političkih okvira koji vode do korištenja najdostupnijih tehnologija i promicanje normi koje odgovaraju potrebama zaštite okoliša i gospodarstva i smanjuju tehničke prepreke trgovini;
(c)
promicanjem trgovine robom koja doprinosi društvenim uvjetima i ispravnim praksama zaštite okoliša, uključujući robu koja je podložna dobrovoljnim programima osiguravanja održivosti kao što su pravedni i etički trgovinski programi, ekološke oznake i programi certifikacije za proizvode nastale na temelju prirodnih bogatstava;
(d)
promicanjem međunarodno priznatih načela i smjernica u području društvene odgovornosti poduzeća i poticanje poduzeća koja djeluju na području PZP-ova da ih provedu;
(e)
razmjena informacija i najboljih praksi u području društvene odgovornosti poduzeća.
2. U oblikovanju i provedbi mjera koje nastoje zaštiti okoliš ili uvjete rada koji mogu utjecati na trgovinu ili investicije, Unija i PZP-ovi uzimaju u obzir dostupne znanstvene i tehničke informacije i odgovarajuće međunarodne norme, smjernice ili preporuke, uključujući mjere opreznosti.
3. Unija i PZP-ovi primjenjuju potpunu transparentnost za razvoj, uvođenje i provedbu mjera koje nastoje zaštititi okoliš i uvjete rada koji utječu na trgovinu ili investicije.
Poglavlje 2.
Ostala područja povezana s trgovinom
Članak 59.
Tekuća plaćanja i kretanja kapitala
1. Na plaćanja u slobodno konvertibilnoj valuti na tekući račun bilance plaćanja između rezidenata Unije i rezidenata PZP-ova ne nameću se nikakva ograničenja.
2. U pogledu transakcija na kapitalnom računu bilance plaćanja države članice i tijela PZP-ova ne nameću nikakva ograničenja na slobodno kretanje kapitala za izravna ulaganja u trgovačka društva koja su osnovana u skladu sa zakonodavstvom države članice, zemlje ili područja domaćina te osiguravaju da se imovina stvorena takvim ulaganjem i sva dobit koja iz nje proizlazi može ostvariti i repatrirati.
3. Unija i PZP-ovi mogu poduzeti mjere iz članaka 64., 65., 66., 75. i 215. UFEU-a u skladu s ondje utvrđenim uvjetima mutatis mutandis.
4. Tijela PZP-a, dotična država članica ili Unija međusobno se obavješćuju o takvim mjerama i u najkraćem roku podnose raspored njihova ukidanja.
Članak 60.
Politike tržišnog natjecanja
Uklanjanje narušavanja tržišnog natjecanja, uz dužno poštovanje različitih razina razvoja i gospodarskih potreba PZP-ova, uključuje provedbu lokalnih, nacionalnih i regionalnih pravila i politika uključujući nadzor i, pod određenim uvjetima, zabranu sporazuma među poduzetnicima, odluka udruženja poduzetnika i usklađenih praksi među poduzetnicima koje kao svoj cilj ili učinak imaju sprečavanje, ograničavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja. Takva zabrana također se odnosi na zlouporabu vladajućeg položaja od strane jednog ili više poduzetnika na području Unije ili PZP-ova.
Članak 61.
Zaštita prava intelektualnog vlasništva
1. Odgovarajuća i učinkovita razina zaštite prava intelektualnog vlasništva, uključujući sredstva za provedbu takvih prava, osiguravaju se u skladu s najvišim međunarodnim normama, kada je prikladno, radi smanjenja narušavanja i zapreka bilateralnoj trgovini.
2. U kontekstu pridruživanja suradnja u tom području može uključivati pripremu zakona i drugih propisa o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva, sprečavanje zlouporabe tih prava od strane njihovih nositelja i kršenja tih prava od konkurenata te potporu za regionalne organizacije intelektualnog vlasništva uključene u provedbu i zaštitu prava, uključujući osposobljavanje osoblja.
Članak 62.
Tehničke prepreke trgovini
Pridruživanje može uključivati suradnju u područjima tehničkih propisa za robu, normizacije, ocjene sukladnosti, akreditacije, nadzora tržišta i osiguranja kvalitete radi uklanjanja nepotrebnih tehničkih prepreka trgovini između Unije i PZP-ova te smanjenja razlika u tim područjima.
Članak 63.
Potrošačka politika, zaštita zdravlja potrošača i trgovina
U kontekstu pridruživanja suradnja u području potrošačke politike, zaštite zdravlja potrošača i trgovine može obuhvaćati pripremu zakona i drugih propisa u području potrošačke politike i zaštite zdravlja potrošača radi izbjegavanja nepotrebnih prepreka trgovini.
Članak 64.
Sanitarne i fitosanitarne mjere
U kontekstu pridruživanja cilj je suradnje u području sanitarnih i fitosanitarnih mjera:
(a)
omogućivanje trgovine između Unije i PZP-ova kao cjeline i između PZP-ova i trećih zemalja štiteći zdravlje ljudi, životinja i biljaka ili život u skladu sa Sporazumom WTO-a o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera („Sporazum WTO-a o SPS-u”);
(b)
bavljenje problemima koji proizlaze iz sanitarnih i fitosanitarnih mjera;
(c)
osiguravanje transparentnosti u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih mjera koje se primjenjuju na trgovinu između Unije i PZP-ova;
(d)
promicanje usklađivanja mjera s međunarodnim normama u skladu sa Sporazumom WTO-a o SPS-u;
(e)
potpora učinkovitom sudjelovanju PZP-ova u organizacijama koje utvrđuju međunarodne sanitarne i fitosanitarne norme;
(f)
promicanje savjetovanja i razmjena između PZP-ova i europskih instituta i laboratorija;
(g)
utvrđivanje i unapređivanje tehničkog kapaciteta PZP-ova za provedbu i nadzor sanitarnih i fitosanitarnih mjera;
(h)
promicanje prijenosa tehnologije u području sanitarnih i fitosanitarnih mjera.
Članak 65.
Zabrana protekcionističkih mjera
Odredbe iz poglavlja 1. i 2. ne smiju se koristiti se kao sredstva proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničavanja trgovine.
Poglavlje 3.
Monetarna i porezna pitanja
Članak 66.
Porezno izuzeće
1. Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 67., tretman najpovlaštenije nacije odobren u skladu s ovom Odlukom ne primjenjuje se na porezne povlastice koje države članice ili tijela PZP-ova pružaju ili mogu pružiti u budućnosti na temelju sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ili drugih poreznih dogovora ili važećeg domaćeg poreznog zakonodavstva.
2. Ništa u ovoj Odluci ne može se tumačiti tako da sprečava donošenje ili provedbu bilo koje mjere usmjerene na sprečavanje porezne prijevare ili izbjegavanja ili utaje poreza na temelju poreznih odredbi sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ili drugih poreznih dogovora ili važećeg domaćeg poreznog zakonodavstva.
3. Ništa u ovoj Odluci ne smije se tumačiti tako da sprečava odgovarajuća nadležna tijela u razlikovanju, u primjeni odgovarajućih odredaba njihova poreznog zakonodavstva, među poreznim obveznicima koji se ne nalaze u jednakoj situaciji, posebno u pogledu njihova mjesta boravišta ili u pogledu mjesta gdje je uložen njihov kapital.
Članak 67.
Porezni i carinski režim za ugovore koje financira Unija
1. PZP-ovi na ugovore koje financira Unija primjenjuju porezni i carinski režim koji nije nepovoljniji od onog koji oni primjenjuju na državu članicu s kojom je PZP povezan ili na države kojima je odobren tretman najpovlaštenije nacije ili na međunarodne razvojne organizacije s kojima imaju odnose, bez obzira na to koji je tretman najpovlašteniji.
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., na ugovore koje financira Unija primjenjuje se sljedeći režim:
(a)
u korisniku PZP-u ugovor ne podliježe registracijskim taksama ili biljezima ili poreznim davanjima s istovrsnim učinkom, bez obzira na to postoje li već takva davanja ili se u budućnosti namjeravaju uvesti; međutim, takvi ugovori registriraju se u skladu s važećim zakonodavstvom u PZP-u, a za njih se može naplatiti naknada koja odgovara pruženoj usluzi;
(b)
dobit i/ili prihod koji proizlazi iz izvršenja ugovora oporezuje se u skladu s unutarnjim poreznim režimom korisnika PZP-a, pod uvjetom da fizičke osobe ili pravne osobe koje ostvaruju takvu dobit i/ili prihod imaju stalno mjesto poslovanja u tom PZP-u ili da izvršenje ugovora traje dulje od šest mjeseci;
(c)
poduzeća koja moraju uvoziti opremu kako bi izvršila ugovore o izvođenju radova na zahtjev koriste se sustavom privremenog ulaska kako je utvrđeno zakonodavstvom korisnika PZP-a u pogledu te opreme;
(d)
za profesionalnu opremu potrebnu za provedbu zadataka definiranih u ugovoru o uslugama dopušta se privremeni ulazak u područje korisnika PZP-a bez poreznih, uvoznih i carinskih pristojbi i drugih davanja s istovrsnim učinkom kada te pristojbe i davanja ne predstavljaju naknadu za pružene usluge;
(e)
dopušta se uvoz na temelju ugovora o nabavi u područje korisnika PZP-a bez carinskih i uvoznih pristojbi, poreza ili fiskalnih davanja s istovrsnim učinkom. Ugovor o nabavi za robu podrijetlom iz dotičnog PZP-a sklapa se na temelju cijene za robu franko tvornice, na koju se mogu dodati unutarnja fiskalna davanja koja se primjenjuju na tu vrstu robe u tom PZP-u;
(f)
za goriva, maziva i ugljikovodična veziva kao i sve materijale koji se koriste u izvršenju ugovora o izvođenju radova smatra se da su kupljeni na lokalnom tržištu i podliježu poreznim propisima u okviru važećeg zakonodavstva na području korisnika PZP-a;
(g)
uvoz osobnih i kućanskih predmeta koje koriste fizičke osobe, koje nisu lokalno zaposlene, uključene u provedbu zadataka definiranih u ugovoru o uslugama i članovi njihovih obitelji, izuzima se od carinskih ili uvoznih pristojbi, poreza i drugih fiskalnih davanja s istovrsnim učinkom, u granicama važećeg zakonodavstva u korisniku PZP-u.
3. Sva pitanja povezana s ugovorom koja nisu obuhvaćena stavcima 1. i 2. i dalje podliježu zakonodavstvu dotičnog PZP-a.
Poglavlje 4.
Razvoj kapaciteta trgovine
Članak 68.
Opći pristup
Kako bi se osiguralo da PZP-ovi izvuku najveću koristi iz odredbi ove Odluke i da mogu sudjelovati pod najpovoljnijim mogućim uvjetima na unutarnjem tržištu Unije kao i na regionalnom, podregionalnom te međunarodnom tržištu, cilj je pridruživanja doprinijeti razvoju kapaciteta trgovine PZP-ova:
(a)
povećavajući konkurentnost, samostalnost i gospodarsku otpornost PZP-ova proširenjem ponude i povećanjem vrijednosti i obujma trgovine PZP-ova robom i uslugama te jačajući sposobnost PZP-ova za privlačenje privatnih investicija u različite sektore gospodarske aktivnosti;
(b)
poboljšavajući suradnju u trgovini robom, uslugama i poslovnom nastanu između PZP-ova i susjednih zemalja.
Članak 69.
Dijalog o trgovini, suradnja i razvoj kapaciteta
U kontekstu pridruživanja inicijative za dijalog o trgovini, suradnju i razvoj kapaciteta mogu obuhvaćati:
(a)
jačanje kapaciteta PZP-a za definiranje i provedbu politika potrebnih za razvoj trgovine robom i uslugama;
(b)
poticanje napora PZP-ova da bi se utvrdili odgovarajući pravni, regulatorni i institucionalni okviri kao i potrebni administrativni postupci;
(c)
promicanje razvoja privatnog sektora, posebno MSP-ova;
(d)
omogućivanje razvoja tržišta i proizvoda, uključujući poboljšanje kvalitete proizvoda;
(e)
doprinos razvoju ljudskih potencijala i stručnih vještina povezanih s trgovinom robom i uslugama;
(f)
unapređenje kapaciteta poslovnih posrednika za pružanje usluga poduzećima PZP-ova koje su važne za njihove izvozne aktivnosti, kao što su podaci o tržištu;
(g)
doprinos stvaranju poslovne klime koja vodi do ulaganja.
Poglavlje 5.
Suradnja u području financijskih usluga i oporezivanja
Članak 70.
Suradnja u međunarodnim financijskim uslugama
Radi promicanja stabilnosti, integriteta i transparentnosti globalnog financijskog sustava pridruživanje može obuhvaćati suradnju u međunarodnim financijskim uslugama. Takva suradnja može obuhvaćati:
(a)
pružanje učinkovite i prikladne zaštite ulagačima i ostalim korisnicima financijskih usluga;
(b)
sprečavanje i borbu protiv pranja novca te financiranja terorizma;
(c)
promicanje suradnje između različitih sudionika financijskog sustava, uključujući regulatorna i nadzorna tijela;
(d)
uspostavu neovisnih i učinkovitih mehanizama za nadzor financijskih usluga.
Članak 71.
Regulatorno usklađivanje financijskih usluga
Unija i PZP-ovi promiču regulatorno približavanje priznatim međunarodnim normama za regulaciju i nadzor u području financijskih usluga uključujući: „Osnovna načela učinkovitog nadzora banaka” Baselskog odbora, „Osnovna načela osiguranja” Međunarodnog udruženja osiguravateljnih nadzornih tijela, „Ciljeve i načela regulacije vrijednosnih papira” Međunarodne organizacije regulatora vrijednosnih papira, „Sporazum o razmjeni informacija o poreznim pitanjima” OECD-a, „Izjavu o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe” skupine G20, „Ključna obilježja učinkovitog režima analize za financijske institucije” Odbora za financijsku stabilnost i „Međunarodne standarde za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma te širenja oružja - preporuke FATF-a” Međunarodne projektne skupine za financijske akcije.
Kad je to primjereno, ili na zahtjev dotičnog PZP-a, Unija i PZP-ovi mogu nastojati promicati veće usklađivanje zakonodavstva PZP-ova sa zakonodavstvom Unije o financijskim uslugama.
Članak 72.
Suradnja između regulatornih i nadzornih tijela
Unija i PZP-ovi potiču suradnju između odgovarajućih regulatornih i nadzornih tijela, uključujući razmjenu informacija, razmjenu stručnosti za financijska tržišta i druge takve mjere. Posebna pozornost posvećuje se razvoju administrativnog kapaciteta takvih tijela, između ostalog razmjenom osoblja i zajedničkim osposobljavanjem.
Članak 73.
Suradnja u poreznim pitanjima
Unija i PZP-ovi promiču suradnju u području poreznih pitanja kako bi se omogućilo prikupljanje legitimnih prihoda od poreza i razvoj mjera za učinkovitu provedbu načela za dobro upravljanje u području oporezivanja, uključujući transparentnost, razmjenu informacija i pošteno porezno natjecanje.
ČETVRTI DIO
INSTRUMENTI ZA ODRŽIV RAZVOJ
Poglavlje 1.
Opće odredbe
Članak 74.
Opći ciljevi
Opći ciljevi Unija doprinosi postizanju sveukupnih ciljeva pridruživanja osiguravanjem:
(a)
prikladnih financijskih izvora i prikladne tehničke pomoći koji nastoje jačati kapacitete PZP-ova za oblikovanje i provedbu strateških te regulatornih okvira;
(b)
dugoročnog financiranja koje promiče rast privatnog sektora.
Članak 75.
Definicije
Za potrebe ovog dijela primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„programska pomoć” znači nepovratna pomoć u okviru Europskog fonda za razvoj, a koja se dodjeljuje PZP-ovima kako bi se financirale teritorijalne ili regionalne strategije i prioriteti utvrđeni u programskim dokumentima;
(b)
„programiranje” znači postupak organizacije, donošenja odluke i dodjeljivanja indikativnih financijskih izvora namijenjenih višegodišnjoj provedbi, u području navedenom u drugom dijelu ove Odluke, djelovanja za postizanje ciljeva pridruživanja za održivi razvoj PZP-ova;
(c)
„programski dokument” znači dokument koji utvrđuje strategije, prioritete i režim PZP-ova te provodi ciljeve PZP-ova za njihov održivi razvoj na učinkovit i djelotvoran način kako bi slijedio ciljeve pridruživanja;
(d)
„razvojni planovi” navedeni u članku 83. znači koherentan skup aktivnosti koje definiraju i financiraju isključivo PZP-ovi u okviru vlastitih politika i strategija razvoja, te one koje su dogovorene između PZP-a i države članice s kojom je povezan;
(e)
„teritorijalna alokacija” znači iznos dodijeljen pojedinom PZP-u za programsku pomoć u okviru Europskog fonda za razvoj kako bi se financirale teritorijalne strategije i prioriteti utvrđeni u programskim dokumentima;
(f)
„regionalna alokacija” znači iznos dodijeljen za programsku pomoć u okviru Europskog fonda za razvoj kako bi se financirale regionalne strategije suradnje ili tematski prioriteti koji su zajednički nekolicini PZP-ova i utvrđeni u programskim dokumentima;
(g)
„financijska odluka” znači akt koji je donijela Komisija i kojim se određuju pojedinosti financijskog doprinosa Unije te odobrava dodjeljivanje financijske pomoći iz Europskog fonda za razvoj.
Članak 76.
Načela financijske suradnje
1. Financijska pomoć Unije temelji se na načelima partnerstva, vlasništva, usklađivanja teritorijalnih sustava, komplementarnosti i supsidijarnosti.
2. Aktivnosti koje se financiraju u okviru ove Odluke imaju oblik programskih i neprogramskih pomoći.
3. Financijska pomoć Unije:
(a)
provodi se uz dužno poštovanje odgovarajućih zemljopisnih, društvenih i kulturnih karakteristika PZP-ova kao i njihova posebnog potencijala;
(b)
osigurava ostvarivanje tokova izvora na predvidivoj i redovitoj osnovi;
(c)
prilagodljiva je i prilagođena situaciji u svakom PZP-u; i
(d)
provodi se uz potpuno poštovanje odgovarajućih institucionalnih, pravnih i financijskih ovlasti svakog partnera.
4. Tijela dotičnog PZP-a odgovaraju za provedbene aktivnosti, ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije za osiguravanje dobrog financijskog upravljanja pri korištenju sredstava Unije.
Poglavlje 2.
Financijski izvori
Članak 77.
Izvori financiranja
PZP-ovi ispunjavaju uvjete za sljedeće izvore financiranja:
(a)
izvore alocirane za PZP-ove u okviru Unutarnjeg sporazuma između država članice Unije o uspostavi 11. Europskog fonda za razvoj (EFR);
(b)
programe i instrumente Unije predviđene u općem proračunu Unije; i
(c)
fondove kojima EIB upravlja u okviru vlastitih izvora i izvore alocirane investicijskom instrumentu EFR-a, u skladu s uvjetima Unutarnjeg sporazuma između država članice Unije o uspostavi 11. EFR-a (7) („Unutarnji sporazum za 11. EFR”).
Poglavlje 3.
Posebne odredbe za financijsku pomoć u okviru 11. EFR-a
Članak 78.
Predmet i opseg
U okviru strategije i prioriteta koje su utvrdili dotični PZP-ovi na lokalnoj ili regionalnoj razini te ne dovodeći u pitanje humanitarnu pomoć i pomoć u nuždi, financijska potpora može se dati sljedećim aktivnostima koje pomažu u postizanju ciljeva iz ove Odluke:
(a)
sektorskim politikama i reformama, kao i projektima koji su u skladu s njima;
(b)
institucionalnom razvoju, izgradnji kapaciteta i integraciji okolišnih aspekata;
(c)
tehničkoj suradnji; i
(d)
dodatnoj potpori u slučaju fluktuacija u izvoznim zaradama od izvoza robe i usluga iz članka 82.
Članak 79.
Humanitarna pomoć i pomoć u nuždi
1. Humanitarna pomoć i pomoć u nuždi odobrava se PZP-ovima koji se suočavaju s ozbiljnim gospodarskim i socijalnim poteškoćama iznimne prirode, koje proizlaze iz prirodnih katastrofa ili onih uzrokovanih ljudskim djelovanjem ili iznimnih okolnosti usporedivih učinaka. Humanitarna pomoć i pomoć u nuždi osigurava se sve dok to bude potrebno radi rješavanja hitnih problema koji proizlaze iz takvih prilika.
Humanitarna pomoć i pomoć u nuždi odobrava se isključivo na temelju potreba i interesa žrtava katastrofa.
2. Cilj je humanitarne pomoći i pomoći u nuždi:
(a)
sačuvati ljudske živote, spriječiti i ublažiti patnje te zadržati ljudsko dostojanstvo u kriznim i poslijekriznim okolnostima;
(b)
doprinijeti financiranju i isporuci humanitarne pomoći i izravnom pristupu korisnicima kojima je namijenjena svim dostupnim logističkim sredstvima;
(c)
provoditi kratkoročne obnove i izgradnje kako bi se žrtvama omogućila korist od minimalne socijalno-gospodarske integracije i u najkraćem roku omogućilo stvaranje uvjeta za nastavak razvoja na temelju dugoročnih ciljeva;
(d)
baviti se potrebama koje proizlaze iz premještanja ljudi, kao što su izbjeglice, prognanici i povratnici, nakon prirodnih katastrofa ili onih uzrokovanih ljudskim djelovanjem kako bi se udovoljilo, koliko god to bilo potrebno, svim potrebama izbjeglica i prognanika, bez obzira na to gdje se nalazili, i kako bi im se omogućio dobrovoljni povratak i reintegracija u zemlju njihova podrijetla; i
(e)
pomoći PZP-ovima u postavljanju mehanizama kratkoročne prevencije i pripravnosti na prirodne katastrofe, uključujući mehanizme za predviđanje i rano uzbunjivanje radi smanjenja posljedica katastrofa.
3. Pomoć predviđena ovim člankom može se također odobriti PZP-ovima koji prihvaćaju izbjeglice ili povratnike kako bi udovoljili akutnim potrebama koje nisu predviđene u pomoći u nuždi.
4. Pomoć predviđena u okviru ovog članka financira se iz općeg proračuna Unije. Međutim, pored financiranja iz odgovarajuće proračunske stavke ona se iznimno može financirati iz alokacija utvrđenih u Prilogu II.
5. Radnje humanitarne pomoći i pomoći u nuždi na zahtjev pogođenih PZP-ova poduzimaju Komisija, država članica s kojom je PZP povezan, međunarodne organizacije ili lokalne ili međunarodne nevladine organizacije. Takvom se pomoći upravlja i ona se provodi prema postupcima koji omogućuju brze, prilagođene i učinkovite radnje.
Članak 80.
Razvoj kapaciteta
1. Financijska pomoć može između ostalog doprinijeti potpori PZP-ova u razvijanju potrebnih kapaciteta za definiranje, provedbu i praćenje teritorijalnih i/ili regionalnih strategija i djelovanja radi postizanja općih ciljeva za područja suradnje navedena u drugom i trećem dijelu.
2. Unija podupire napore PZP-ova u razvijanju pouzdanih statističkih podataka u pogledu tih područja.
3. Unija može poduprijeti PZP-ove u njihovim naporima za poboljšanjem usporedivosti njihovih makroekonomskih pokazatelja.
Članak 81.
Tehnička pomoć
1. Na inicijativu Komisije mogu se financirati studije ili mjere tehničke pomoći kako bi se osigurala priprema, praćenje, evaluacija i inspekcija potrebna za provedbu ove Odluke i njena sveukupna evaluacija. Tehnička pomoć koja se pruža lokalno provodi se u svim slučajevima u skladu s pravilima primjenjivim na decentralizirano financijsko upravljanje.
2. Na inicijativu PZP-ova mogu se financirati mjere studije ili tehničke pomoći radi provedbe aktivnosti predviđenih za programske dokumente. Komisija može odlučiti financirati takvo djelovanje iz programske pomoći ili omotnice predviđene za mjere tehničke suradnje.
Članak 82.
Dodatna potpora u slučaju fluktuacija u izvoznim zaradama
1. Kako bi se umanjili nepovoljni učinci u kratkoročnim fluktuacijama u izvoznim zaradama, posebno u poljoprivrednom, ribarstvenom i rudarskom sektoru, koji mogu ugroziti ostvarivanje razvojnih ciljeva dotičnog PZP-a, u okviru financijske alokacije iz Priloga II. uspostavlja se sustav dodatne potpore.
2. Potpora u slučaju kratkoročnih fluktuacija u izvoznim zaradama namijenjena je zaštiti makroekonomskih i sektorskih reformi te politika koje su ugrožene zbog pada prihoda te uklanjanju nepovoljnih učinaka nestabilnosti izvoznih zarada, posebno od poljoprivrednih i rudarskih proizvoda.
Ovisnost gospodarstava PZP-ova o izvozu, posebno u poljoprivrednom i rudarskom sektoru, uzima se u obzir pri alokaciji sredstava navedenih u Prilogu V. U tom kontekstu izoliranim PZP-ovima iz Priloga I. dodjeljuje se povoljniji tretman u skladu s kriterijima utvrđenima u Prilogu V.
3. Dodatna sredstva osiguravaju se u skladu s posebnim modalitetima potpornog mehanizma utvrđenima u Prilogu V.
4. Unija također pruža potporu za programe osiguranja na tržišnim osnovama osmišljene za PZP-ove koji se nastoje zaštititi od rizika fluktuacija u izvoznim zaradama.
Članak 83.
Programiranje
1. Za potrebe ove Odluke programska pomoć temelji se na programskom dokumentu.
2. Programski dokument može uzeti u obzir teritorijalne razvojne planove ili druge planove koji su dogovoreni između PZP-ova i država članica s kojima su povezani.
3. U skladu s člankom 10. tijela PZP-ova preuzimaju primarnu odgovornost za oblikovanje strategija, prioriteta i režima pripremanjem programskih dokumenata u suradnji s Komisijom i državom članicom s kojom je PZP povezan.
4. Tijela PZP-ova odgovorna su za:
(a)
utvrđivanje svojih prioriteta na kojima se temelji strategija; i
(b)
oblikovanje prijedloga projekata i programa upućenih Komisiji i proučenih zajedno s Komisijom.
Članak 84.
Priprema, vrednovanje i odobrenje programskog dokumenta
1. Nadležni teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje ili, u slučaju regionalnih programa, regionalni dužnosnik za ovjeravanje, priprema prijedlog programskog dokumenta nakon savjetovanja sa što širim krugom zainteresiranih strana te se oslanja na iskustvo i najbolje prakse.
2. Svaki prijedlog programskog dokumenta prilagođen je potrebama i posebnim okolnostima svakog PZP-a. On utvrđuje ključni sektor/ključne sektore odabran/e za financiranje Unije, posebne ciljeve, očekivane rezultate, pokazatelje uspješnosti prema kojima se on procjenjuje i ocjenjuje, kao i okvirnu financijsku raspodjelu. Promiče lokalno vlasništvo programa suradnje.
3. Prijedlog programskog dokumenta predmet je razmjene mišljenja između PZP-ova, dotične države članice i Komisije, počevši od rane faze procesa programiranja i s ciljem promicanja komplementarnosti i dosljednosti njihovih pojedinih aktivnosti suradnje.
4. Komisija procjenjuje prijedlog programskog dokumenta kako bi utvrdila sadržava li sve tražene elemente i je li usklađen s ciljevima ove Odluke i mjerodavnim politikama Unije. Komisija se savjetuje s Europskom investicijskom bankom o nacrtu programskog dokumenta.
5. PZP-ovi pružaju sve potrebne informacije, uključujući rezultate studija izvedivosti, kako bi procjenu nacrta programskog dokumenta koju je izradila Komisija učinili što učinkovitijom.
6. Tijela PZP-ova i Komisije dijele odgovornost za odobravanje programskog dokumenta. Komisija odobrava programski dokument nakon postupka predviđenog u članku 86.
Članak 85.
Provedba
1. Komisija donosi odluku o financiranju sukladno programskom dokumentu u skladu sa standardima utvrđenima u Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. EFR i nakon postupka predviđenog u članku 87.
2. Komisija provodi sredstva 11. EFR-a namijenjena PZP-ovima na bilo koji od načina utvrđenih u Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. EFR-u i u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Odluci i u mjerama kojima se provodi ta Odluka. U tu svrhu sklapa sporazume o financiranju s odgovarajućim tijelima PZP-ova.
3. Tijela PZP-ova odgovorna su za:
(a)
pripremanje, pregovaranje i sklapanje ugovora;
(b)
provedbu i upravljanje projektima i programima; i
(c)
održavanje projekata i programa te osiguravanje njihove održivosti.
4. Odgovarajuća tijela PZP-ova i Komisije dijele odgovornost za:
(a)
osiguravanje jednakih uvjeta za sudjelovanje u pozivima za podnošenje ponuda i ugovorima;
(b)
nadzor i evaluaciju učinaka i rezultata projekata i programa; i
(c)
osiguravanje pravilnog, brzog i učinkovitog izvršenja projekata i programa.
5. Kako bi se olakšala razmjena mišljenja, najmanje jedanput godišnje održavaju se tehnički sastanci između teritorijalnih dužnosnika za ovjeravanje, dotičnih država članica i predstavnika Komisije uključenih u programiranje, posebice putem uporabe modernih tehnologija, ili, ako je moguće, kao produžetak dijaloga foruma PZP-EU.
6. Djelovanja koja se financiraju u okviru 11. EFR-a mogu se provoditi uz usporedno i zajedničko sufinanciranje, podložno odredbama Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. EFR-u.
Članak 86.
Teritorijalni i regionalni dužnosnici za ovjeravanje
1. Vlada svakog PZP-a imenuje teritorijalnog dužnosnika za ovjeravanje da je zastupa u svim aktivnostima koje se financiraju iz sredstava 11. EFR-a kojima upravlja Komisija i Europska investicijska banka. Teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje imenuje jednog ili više zamjenika teritorijalnog dužnosnika za ovjeravanje da ga zamijene kad nije u stanju provoditi svoje dužnosti te obavješćuje Komisiju o tom imenovanju. Kad god su ispunjeni uvjeti u pogledu institucionalnog kapaciteta i dobrog financijskog upravljanja, teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje može svoje funkcije za provedbu dotičnih programa i projekata delegirati odgovornom tijelu u okviru nadležnog tijela PZP-a. Teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje prethodno obavješćuje Komisiju o svakom takvom delegiranju.
Kad Komisija primijeti probleme u provođenju postupaka u vezi s upravljanjem sredstava 11. EFR-a, zajedno s teritorijalnim dužnosnikom za ovjeravanje stupa u sve kontakte nužne za popravak stanja te poduzima sve primjerene korake. Teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje preuzima financijsku odgovornost samo za izvršne zadaće koje su mu povjerene.
Kad se sredstvima 11. EFR-a upravlja neizravno te su podložni dodatnim ovlastima koje može odobriti Komisija, teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje:
(a)
odgovoran je za koordinaciju, programiranje, redovito praćenje i reviziju provedbe suradnje te za koordinaciju s donatorima;
(b)
odgovoran je, u uskoj suradnji s Komisijom, za pripremu, podnošenje i procjenu programa i projekata.;
2. Kad se sredstvima 11. EFR-a upravlja neizravno te su podložni dodatnim ovlastima koje može odobriti Komisija, relevantni teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje djeluje kao javni naručitelj za programe koji se provode putem podnošenja ponuda ili poziva za podnošenje prijedloga, na temelju ex-ante kontrole Komisije.
3. Tijekom provedbe aktivnosti i podložno zahtjevu obavješćivanja Komisije, teritorijalni dužnosnik za ovjeravanje odlučuje o:
(a)
tehničkim prilagodbama i ispravcima programa i projekata, pod uvjetom da ne utječu na dogovoreno tehničko rješenje i da ostaju u okviru rezervi za prilagodbe predviđenih u sporazumu o financiranju;
(b)
promjenama lokacija za programe ili projekte koji obuhvaćaju više jedinica, kad je to opravdano iz tehničkih, gospodarskih ili socijalnih razloga;
(c)
nametanju ili otpustu sankcija za kašnjenje;
(d)
razrješivanju davatelja garancija;
(e)
podugovaranju;
(f)
konačnom prihvaćanju, pod uvjetom da je Komisija podržala privremeno prihvaćanje, odgovarajuće zapisnike te je prema potrebi prisutna pri konačnom prihvaćanju, posebno ako je zbog opsega rezervi izraženih pri privremenom prihvaćanju nužan znatan dodatni rad; i zapošljavanju savjetnika i drugih stručnjaka za tehničku pomoć.
4. U slučaju regionalnih programa, tijela PZP-ova koji sudjeluju imenuju regionalnog dužnosnika za ovjeravanje između sudionika suradnje iz članka 10. Dužnosti regionalnog dužnosnika za ovjeravanje odgovaraju mutatis mutandis onima teritorijalnog dužnosnika za ovjeravanje.
Članak 87.
Odbor EFR-PZP
1. Komisiji, ako je potrebno, pomaže Odbor koji se osniva Unutarnjim sporazumom za 11. EFR.
2. Pri izvršavanju ovlasti koje su mu dodijeljene na temelju ove Odluke, Odbor se naziva „Odbor EFR-PZP”. Postupci Odbora utvrđeni Unutarnjim sporazumom za 11. EFR i Provedbenom uredbom koje se primjenjuje na 11. EFR primjenjuju se na Odbor EFR-PZP. Do stupanja na snagu potonje uredbe, primjenjuju se postupci utvrđeni u Uredbi Vijeća (EZ) 617/2007 (8).
3. Odbor usmjeruje svoj rad na bitna pitanja suradnje na razini PZP-ova i regionalnoj razini. U interesu koherentnosti, koordinacije i komplementarnosti on prati provedbu programskih dokumenata.
4. Odbor daje svoje mišljenje o:
(a)
nacrtima programskih dokumenata i svim njihovim izmjenama; i
(b)
odlukama o financiranju za provedbu ovog dijela Odluke.
Članak 88.
Uloga delegacija Unije
1. Kad Uniju predstavlja delegacija pod vodstvom šefa delegacije, primjenjuju se odredbe Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. EFR koje se odnose na dužnosnike za ovjeravanje i podređene računovodstvene službenike.
2. Teritorijalni i/ili regionalni dužnosnik za ovjeravanje blisko surađuju i rade sa šefom delegacije, koji je glavni kontakt za različite sudionike suradnje u dotičnim PZP-ovima.
Članak 89.
Pravila o državljanstvu i podrijetlu koja se odnose na javnu nabavu, nepovratna sredstva i ostale postupke dodjele za PZP-ove
1. Opća pravila ispunjavanja uvjeta:
(a)
Sudjelovanje u dodjeli ugovora o nabavi i nepovratnih sredstava te ostalim postupcima dodjele za djelovanja koja se financiraju u okviru ove Odluke u korist trećih strana otvoreno je za sve fizičke osobe koje su državljani zemlje ili područja u koje ispunjava uvjete, kako je određeno u stavku 2., te za pravne osobe sa stvarnim poslovnim nastanom u takvoj zemlji ili području, a također za međunarodne organizacije.
(b)
U slučaju djelovanja koja sufinancira partner ili drugi donator ili ih provodi država članica u okviru zajedničkog upravljanja, ili fond koji je uspostavila Komisija, također su prihvatljive zemlje koje ispunjavaju uvjete prema pravilima tog partnera, drugog donatora ili države članice ili su određene u osnivačkom aktu fonda.
U slučaju djelovanja koja se provode putem posebno zaduženih tijela, koja su države članice ili njihove agencije, putem Europske investicijske banke ili drugih međunarodnih organizacija ili njihovih agencija, također su prihvatljive fizičke i pravne osobe koje ispunjavaju uvjete na temelju pravila tih zaduženih tijela, kako su utvrđena u sporazumima sklopljenima s tijelom za sufinanciranje ili provedbu.
(c)
U slučaju djelovanja koja se financiraju u okviru ove Odluke i dodatno u okviru drugog instrumenta vanjskog djelovanja, uključujući Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu, dana 23. lipnja 2000. (9), kako je zadnje izmijenjen u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (10), smatra se da zemlje utvrđene u okviru tih instrumenata ispunjavaju uvjete za potrebe tog djelovanja.
U slučaju djelovanja globalne, regionalne ili prekogranične prirode koja se financiraju u okviru ove Odluke, fizičke i pravne osobe iz zemalja, područja i regija obuhvaćenih djelovanjem mogu sudjelovati u postupcima provedbe takvih djelovanja.
(d)
Sve zalihe kupljene u okviru ugovora o nabavi, ili u skladu sa sporazumom o dodjeli nepovratnih sredstava, financirane na temelju ove Odluke, potječu iz zemlje ili područja koji ispunjavaju uvjete. Međutim, mogu potjecati iz bilo koje zemlje ili područja ako je količina zaliha koje se kupuju ispod praga za uporabu natjecateljskog pregovaračkog postupka. Za potrebe ovog članka, izraz „podrijetlo” definiran je u člancima 23. i 24. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (11) i drugim zakonodavstvom Unije o nepovlaštenom podrijetlu.
(e)
Pravila na temelju ovog članka ne primjenjuju se na i ne stvaraju ograničenja u vezi s državljanstvom za fizičke osobe koje je zaposlio prihvatljivi ugovaratelj ili, prema potrebi, podugovaratelj, ili su ugovorom na drugi način vezane uz takvog ugovaratelja ili podugovaratelja.
(f)
Ispunjavanje uvjeta, kako je utvrđeno u ovom članku, može se ograničiti s obzirom na državljanstvo, lokalizaciju ili narav podnositelja zahtjeva, kada to zahtijevaju narav i ciljevi djelovanja te ako je to potrebno za učinkovitu provedbu tog djelovanja.
(g)
Fizičke i pravne osobe kojima su dodijeljeni ugovori dužni su poštovati primjenjivo zakonodavstvo u području okoliša, uključujući multilateralne sporazume o okolišu te međunarodno dogovorene temeljne standarde rada.
2. Ponuditelji, podnositelji zahtjeva i kandidati iz sljedećih zemalja i područja ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru ove Odluke:
(a)
država članica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata koje je priznala Unija te članica Europskoga gospodarskog prostora;
(b)
PZP-ova;
(c)
zemalja i područja u razvoju, uključenih u popis OECD-a/DAC-a primatelja Službene razvojne pomoći (ODA), koje nisu članovi skupine G-20;
(d)
zemalja kojima je Komisija omogućila uzajaman pristup vanjskoj pomoći. Uzajaman pristup moguće je dodijeliti, u ograničenom razdoblju od najmanje godine dana, kada zemlja ravnopravno prizna ispunjavanje uvjeta subjektima iz Unije te iz PZP-ova;
(e)
država članica OECD-a, u slučaju ugovora koji se provode u jednoj od najmanje razvijenih zemalja;
(f)
ako je to unaprijed najavljeno u dokumentima postupka:
i.
zemalja s tradicionalnim gospodarskim, trgovinskim ili zemljopisnim vezama sa susjednim zemljama korisnicama;
ii.
svih zemalja, u slučaju hitnosti ili nedostupnosti proizvoda i usluga na tržištima zemalja koje ispunjavaju uvjete.
3. Komisija može kao prihvatljive odobriti ponuditelje, podnositelje zahtjeva i kandidate iz zemalja koje ne ispunjavaju uvjete, ili dobra podrijetla koje ne ispunjava uvjete, u propisno opravdanim slučajevima, kad bi pravila ispunjavanja uvjeta onemogućila ili prekomjerno otežala ostvarenje projekta, programa ili djelovanja.
4. Za djelovanja koja se provode u okviru zajedničkog upravljanja, mjerodavna država članica kojoj je Komisija delegirala provedbene zadaće ovlaštena je u ime Komisije odobriti sudjelovanje ponuditelja, podnositelja zahtjeva i kandidata iz drugih zemalja, odobriti dobra iz drugih zemalja u smislu stavka 2. točke (f), te kao prihvatljive odobriti ponuditelje, podnositelje zahtjeva i kandidate iz zemalja koje ne ispunjavaju uvjete u smislu stavka 3., ili dobra podrijetla koje ne ispunjava uvjete u smislu stavka 1. točke (d).
Članak 90.
Zaštita financijskih interesa Unije i financijski nadzor
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere osiguravajući da, kada se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Odluke, štite financijski interesi Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti redovitim provjerama i, ako su otkrivene nepravilnosti, povratom iznosa koji je pogrešno plaćen i, gdje je to prikladno, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
2. Komisija i Revizorski sud (ERS) imaju ovlasti za reviziju, na temelju isprava i na terenu, svih korisnika nepovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije.
Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi provjere na terenu i inspekcije gospodarskih subjekata na koje se financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (12) radi utvrđivanja prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti u vezi sa sporazumom o dodjeli nepovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli nepovratnih sredstava ili ugovorom u pogledu financiranja Unije.
Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama i sporazumi o dodjeli nepovratnih sredstava te odluke o dodjeli nepovratnih sredstava i ugovori koji proizlaze iz provedbe ove Odluke izričito ovlašćuju Komisiju, ERS i OLAF za provedbu takvih revizija, provjera i inspekcija na terenu u skladu s relevantnom Financijskom uredbom EFR-a.
3. PZP-ovi snose primarnu odgovornost za financijski nadzor sredstava Unije. On se provodi, kada je to potrebno, u koordinaciji s državom članicom s kojom je PZP povezan u skladu s važećim nacionalnim zakonodavstvom.
4. Komisija je odgovorna:
(a)
za osiguranje postojanja i pravilnog funkcioniranja sustava upravljanja i nadzora u dotičnom PZP-u kako bi se osiguralo ispravno i učinkovito korištenje sredstava Unije; i
(b)
u slučaju nepravilnosti, za slanje preporuka ili zahtjeva za korektivne mjere kako bi se ispravile te nepravilnosti i svaki nedostatak u upravljanju.
5. Komisija, PZP i, kada je to potrebno, država članica s kojom je PZP povezan surađuju na temelju administrativnih dogovora tijekom godišnjeg ili dvogodišnjeg sastanka kako bi koordinirali programe, metodologiju i provedbu nadzora.
6. U pogledu financijskih korekcija:
(a)
dotični PZP odgovoran je na prvoj instanci za otkrivanje i ispravljanje financijskih nepravilnosti;
(b)
međutim, u slučaju nedostataka dotičnog PZP-a intervenira Komisija ako PZP ne ispravi nepravilnosti i ako je pokušaj mirenja neuspješan, kako bi se smanjio ili povukao ukupni ili preostali dio sveukupne alokacije u skladu s odlukom o financiranju programskog dokumenta.
Članak 91.
Praćenje, evaluacija, proces pregleda i izvješćivanje
1. Financijska suradnja dovoljno je fleksibilna da osigura stalnu usklađenost aktivnosti s ciljevima ove Odluke i uzme u obzir sve promjene gospodarske situacije, prioriteta i ciljeva dotičnog PZP-a, posebno putem ad hoc pregleda programskog dokumenta.
2. Pregled može pokrenuti Komisija ili na zahtjev dotičnog PZP-a nakon odobrenja Komisije.
3. Komisija provjerava ostvareni napredak u provedbi financijske pomoći pružene PZP-ovima, u okviru 11. EFR-a, te svake godine, počevši od 2015., dostavlja Vijeću izvješće o provedbi i rezultatima te, u mjeri u kojoj je to moguće, o glavnim rezultatima i učincima financijske pomoći Unije. Izvješće se također šalje Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija.
4. Izvješće iz stavka 3. sadržava podatke iz prethodne godine o financiranim mjerama, rezultatima aktivnosti praćenjaa i evaluacije, sudjelovanju relevantnih partnera te provedbi obveza 11. EFR-a i odobrenih sredstava za plaćanje. U izvješću se procjenjuju rezultati pomoći, uz maksimalnu primjenu posebnih i mjerljivih pokazatelja. U njemu se opisuju glavne naučene lekcije i izvršavanje preporuka evaluacija prethodnih godina.
Poglavlje 4.
Načela ispunjavanja uvjeta
Članak 92.
Ispunjavanje uvjeta za teritorijalno financiranje
1. Javna tijela PZP-ova ispunjavaju uvjete za financijsku potporu predviđenu u ovoj Odluci.
2. Podložno sporazumu tijela dotičnih PZP-ova, sljedeći subjekti ili tijela ispunjavaju uvjete za financijsku potporu predviđenu u ovoj Odluci:
(a)
lokalne, nacionalne i/ili regionalne javne ili polujavne agencije, službe ili lokalna tijela PZP-ova, a posebno njihove financijske institucije i razvojne banke;
(b)
trgovačka društva i poduzeća PZP-ova i regionalnih skupina;
(c)
trgovačka društva i poduzeća države članice kako bi im se omogućilo da, uz svoje vlastite doprinose, poduzimaju korisne projekte na području nekog PZP-a;
(d)
financijski posrednici PZP-ova ili Unije koji promiču i financiraju privatna ulaganja u PZP-ove; i
(e)
sudionici decentralizirane suradnje i drugi nevladini sudionici iz PZP-ova i Unije kako bi im se omogućilo poduzimanje gospodarskih, kulturnih, socijalnih i obrazovnih projekata i programa u PZP-ovima u okviru decentralizirane suradnje, kako je navedeno u članku 12.
Članak 93.
Ispunjavanje uvjeta za regionalno financiranje
1. Regionalna alokacija koristi se za aktivnosti od kojih imaju koristi i koje uključuju:
(a)
dva ili više PZP-ova bez obzira na njihovu lokaciju;
(b)
jedan ili više PZP-ova i jednu ili više najudaljenijih regija iz članka 349. UFEU-a;
(c)
jedan ili više PZP-ova i jednu ili više susjednih država AKP-a i/ili država koje to nisu;
(d)
jedan ili više PZP-ova, jednu ili više najudaljenijih regija i jednu ili više država AKP-a i/ili država koje to nisu;
(e)
dva ili više regionalnih tijela čiji članovi su PZP-ovi;
(f)
jedan ili više PZP-ova i regionalna tijela čiji članovi su PZP-ovi, države AKP-a ili jedna ili više najudaljenijih regija;
(g)
PZP-ove i Uniju kao cjelinu; ili
(h)
jedan ili više subjekata, tijela ili druga tijela iz najmanje jednog PZP-a koji su članovi EGTS-a u skladu s člankom 8., jednu ili više najudaljenijih regija i jednu ili više susjednih država AKP-a i/ili država koje to nisu.
2. Financiranje za omogućivanje sudjelovanja država AKP-a, najudaljenijih regija i drugih zemalja dodaje se sredstvima alociranima PZP-ovima u okviru ove Odluke.
3. Sudjelovanje država AKP-a, najudaljenijih regija i drugih zemalja u programima utvrđenim u skladu s ovom Odlukom predviđa se samo u mjeri kojoj:
(a)
težište projekata i programa koji se financiraju u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira suradnje ostane u PZP-u;
(b)
postoje istovrsne odredbe u okviru financijskih instrumenata Unije; i
(c)
se poštuje načelo proporcionalnosti.
4. Odgovarajuće mjere omogućuju usklađivanje financiranja kredita iz EFR-a i općeg proračuna Unije kako bi se financirali projekti o suradnji između PZP-ova, država AKP-a, najudaljenijih regija te drugih zemalja, posebno pojednostavljeni mehanizmi za zajedničko upravljanje takvim projektima.
Članak 94.
Ispunjavanje uvjeta za programe Unije
1. Fizičke osobe iz PZP-ova, kako su definirane u članku 50. i, kada je to potrebno, odgovarajuća javna i/ili privatna tijela i institucije u PZP-u, ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u svim programima i financiranju iz programa Unije, podložno pravilima i ciljevima programa i mogućeg režima koji se primjenjuje na državu članicu s kojom je PZP povezan.
2. PZP-ovi ispunjavaju uvjete i za potporu u okviru programa Unije za suradnju s drugim zemljama, posebno zemljama u razvoju, podložno pravilima, ciljevima i režimu tih programa.
3. Komisija izvješćuje Odbor EFR-PZP o sudjelovanju PZP-ova u programima Unije na temelju informacija sadržanih u godišnjem izvješću o provedbi koji su podnijeli PZP-ovi i drugih dostupnih informacija.
PETI DIO
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 95.
Delegacija ovlasti Komisiji
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte o izmjeni dodataka Prilogu VI. radi uzimanja u obzir tehnološkog razvoja i promjena u carinskom zakonodavstvu u skladu s postupkom utvrđenim u članku 96.
Članak 96.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 95. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od 1. siječnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Vijeće tom produljenju usprotivi najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
3. Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz članka 95. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga priopćuje Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 95. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne uloži nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje se za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.
Članak 97.
Promjena statusa
Djelujući u skladu s člankom 203. UFEU-a, Vijeće odlučuje o potrebnim prilagodbama ove Odluke ako:
(a)
PZP postane neovisan;
(b)
PZP napusti pridruživanje;
(c)
PZP postane najudaljenija regija;
(d)
najudaljenija regija postane PZP.
Članak 98.
Stavljanje izvan snage
Odluka Vijeća 2001/822/EZ stavlja se izvan snage.
Upućivanja na odluku stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Odluku.
Članak 99.
Stupanje na snagu
Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2014.
Prilog VI. primjenjuje se kako je predviđeno u članku 65. tog Priloga.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2013.