NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 512/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z kombinovaných ustanovení článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) ve spojení s článkem 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (4) vyplývá, že Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) má zajišťovat bezpečnostní akreditaci evropských družicových navigačních systémů (dále jen „systémy“) a za tímto účelem dávat podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sledovat je a provádět bezpečnostní prověrky.
(2)
Tyto systémy jsou vymezeny v článku 2 nařízení (EU) č.1285/2013. Jedná se o složité systémy a do jejich zřízení a provozu je zapojena řada zúčastněných stran s různými úlohami. V této souvislosti je nanejvýš důležité, aby všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů Galileo a EGNOS (dále jen „programy“) nakládaly s utajovanými informacemi EU a chránily je v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými v bezpečnostních pravidlech Komise a v bezpečnostních pravidlech Rady na ochranu utajovaných informací EU a aby se v případě potřeby na všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů vztahoval článek 17 nařízení (EU) č. 1285/2013, který zaručuje rovnocennou úroveň ochrany utajovaných informací EU.
(3)
Zúčastněnými stranami, které se podílejí na procesu bezpečnostní akreditace a jsou jím ovlivněny, jsou Komise, příslušné agentury Unie, Evropská kosmická agentura (dále jen „ESA“), členské státy a strany zapojené do společné akce Rady 2004/552/SZBP (5).
(4)
S ohledem na zvláštní povahu a složitost uvedených systémů, jednotlivé subjekty zapojené do jejich zavádění a různorodost potenciálních uživatelů by bezpečnostní akreditace měla být usnadněna prostřednictvím řádné konzultace všech příslušných stran, jako jsou vnitrostátní orgány členských států a třetích zemí provozující sítě napojené na systém zřízený v rámci programu Galileo pro poskytování veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“), další příslušné orgány členských států, ESA nebo, pokud to stanoví mezinárodní dohoda, třetí země, na jejichž území jsou umístěny pozemní stanice těchto systémů.
(5)
Má-li být umožněno náležité plnění úkolů souvisejících s bezpečnostní akreditací je nanejvýš důležité, aby Komise poskytovala veškeré informace nezbytné k jejich plnění. Je rovněž důležité, aby byly činnosti v rámci bezpečnostní akreditace koordinovány s prací orgánů pověřených řízením programů v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 a dalších subjektů odpovědných za provádění bezpečnostních předpisů.
(6)
Přístup týkající se hodnocení a řízení rizik by měl být uplatňován v souladu s osvědčenými postupy. Měl by zahrnovat používání bezpečnostních opatření v souladu s pojmem hloubkové ochrany. Měla by zohledňovat pravděpodobnost, že se naplní riziko nebo dojde k obávané události. Měl by být rovněž přiměřený, vhodný a nákladově efektivní, měl by zohledňovat náklady spojené s prováděním opatření ke snížení rizika v porovnání s následným přínosem pro bezpečnost. Cílem hloubkové ochrany je zvýšení bezpečnosti systémů provedením technických a netechnických bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik ochranných vrstev.
(7)
Vývoj, včetně příslušných souvisejících výzkumných činností, a výroba přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS představují zvlášť citlivé činnosti. Je proto nezbytné, aby byly zavedeny postupy pro udělování povolení výrobcům přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS.
(8)
Kromě toho by se vzhledem k potenciálně vysokému počtu sítí a vybavení připojených k systému zřízenému v rámci programu Galileo, zejména pro používání PRS, měly ve strategii bezpečnostní akreditace definovat zásady bezpečnostní akreditace těchto sítí a tohoto vybavení s cílem zajistit jednotnost bezpečnostní akreditace, aniž by tím byla dotčena pravomoc vnitrostátních subjektů členských států příslušných pro bezpečnostní otázky. Uplatňování těchto zásad by umožnilo důsledně řídit rizika a omezilo potřebu provádět všechna opatření ke snížení rizik na úrovni systému, což by mělo nežádoucí dopad na náklady, harmonogram, výkonnost a poskytování služeb.
(9)
Prostředky a opatření chránící před elektromagnetickým vyzařováním (tj. před elektronickým odposlechem) a kryptografické prostředky používané k zajištění bezpečnosti systémů by měly být posuzovány a schvalovány vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky země, v níž je podnik vyrábějící tyto prostředky usazen. Co se týče kryptografických prostředků, toto posuzování a schvalování by mělo být doplněno v souladu se zásadami stanovenými v bodech 26 až 30 přílohy IV rozhodnutí Rady 2013/488/EU (6). Orgán odpovědný za bezpečnostní akreditaci systémů by měl potvrdit výběr těchto schválených prostředků a opatření při zohlednění celkových bezpečnostních požadavků systémů.
(10)
Nařízení (EU) č. 912/2010, a zejména ustanovení kapitoly III uvedeného nařízení, výslovně stanoví podmínky, za kterých musí agentura plnit své úkoly týkající se bezpečnostní akreditaci systémů. Zejména stanoví, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci musí být v zásadě přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění programů a že orgán pro bezpečnostní akreditaci systémů by měl být v rámci agentury nezávislým orgánem, který rozhoduje nezávisle.
(11)
V souladu s touto zásadou zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle správní rady a výkonného ředitele představuje jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní týkající se bezpečnostní akreditace, které byly svěřeny agentuře, a je oprávněna jménem agentury přijímat rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by měla přijmout svůj jednací řád a jmenovat svého předsedu.
(12)
Vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 má bezpečnost programů, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování, zajišťovat Komise, měla by být činnost rady pro bezpečnostní akreditaci omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a neměly by jí být dotčeny úkoly a povinnosti Komise. To by se mělo vztahovat zejména na úkoly a povinnosti Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (7), včetně přijetí jakéhokoli dokumentu souvisejícího s bezpečností prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, prováděcího aktu nebo jiným způsobem, který je v souladu s uvedenými články. Aniž jsou dotčeny tyto úkoly a povinnosti Komise, by však měla rada pro bezpečnostní akreditaci být vzhledem ke své zvláštní odborné způsobilosti oprávněna poskytovat Komisi v rámci svých pravomocí poradenství týkající se vypracovávání návrhů aktů podle uvedených článků.
(13)
Mělo by být rovněž zajištěno, aby prováděním činností souvisejících s bezpečnostní akreditací nebyly dotčeny vnitrostátní pravomoci a výsady členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
(14)
Pojmy „audity“ a „testy“ mohou ve vztahu k bezpečnosti zahrnovat bezpečnostní hodnocení, inspekce, přezkumy, audity a testy.
(15)
Má-li rada pro bezpečnostní akreditaci provádět své činnosti účinně a efektivně, měla by mít možnost zřizovat podřízené orgány, které by jednaly na základě jejích pokynů. Měla by zejména zřídit panel, který ji bude nápomocen při vypracovávání rozhodnutí.
(16)
Pod dozorem rady pro bezpečnostní akreditaci by měla být zřízena skupina odborníků z členských států k plnění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU. Tato skupina by měla být zřízena dočasně za účelem zajištění nepřetržité správy bezpečnostních komunikačních položek po dobu zaváděcí fáze programu Galileo. V dlouhodobějším horizontu, až bude systém zřízený na základě programu Galileo plně zprovozněn, by mělo být uplatňováno udržitelné řešení pro plnění těchto provozních úkolů.
(17)
Nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014-2020. Celkovou odpovědnost za programy svěřuje Komisi. Mimoto rozšiřuje úkoly svěřené agentuře, a zejména stanoví, že agentura hraje při využívání systémů a maximalizaci jejich socioekonomických přínosů důležitou roli.
(18)
S ohledem na tyto nové souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol, který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na ostatních orgánech a činnostech agentury, a zabránit jakémukoli střetu zájmů. Je proto důležité, aby i v rámci agentury byly činnosti spojené s bezpečnostní akreditací více odděleny od ostatních činností, jako jsou řízení bezpečnostního střediska systému Galileo, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými by Komise mohla agenturu pověřit, a to zejména činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měla rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury pod její kontrolou pracovat způsobem, který zajistí jejich samostatnost a nezávislost na jiných činnostech agentury. Jednotlivé činnosti v rámci agentury by měly být konkrétně a efektivně strukturálně odděleny nejpozději k 1. lednu 2014. Vnitřní pravidla agentury vztahující se na zaměstnance by rovněž měla zajistit samostatnost a nezávislost zaměstnanců provádějících činnosti související s bezpečnostní akreditací ve vztahu k zaměstnancům vykonávajícím jiné činnosti agentury.
(19)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být změněno za účelem posílení nezávislosti a rozšíření pravomocí rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a uvedení těchto pravomocí do všestranného souladu s pravomocemi správní rady a výkonného ředitele agentury, přičemž by mělo stanovit povinnost různých orgánů agentury vzájemně spolupracovat.
(20)
Při jmenování členů těchto rad a volbě jejich předsedy a místopředsedy by měl být ve vhodných případech zohledněn význam vyváženého zastoupení mužů a žen. Dále by se mělo rovněž přihlížet k příslušným řídicím, administrativním a rozpočtovým schopnostem.
(21)
Tu část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury, která se týká bezpečnostní akreditace systémů, by měla vypracovávat a schvalovat místo správní rady rada pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by je měla včas předávat správní radě, aby mohly být zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou.
(22)
Pokud jde o předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla ve vztahu k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by proto měl kromě funkce zastupování agentury, již stanovené nařízením (EU) č. 912/2010, řídit bezpečnostní akreditaci pod vedením rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat provádění té části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by rovněž měl na žádost Evropského parlamentu nebo Rady předložit zprávu o plnění úkolů rady pro bezpečnostní akreditaci a učinit před nimi prohlášení.
(23)
Měly by se stanovit vhodné postupy, které pro případ, že správní rada neschválí pracovní programy agentury, zajistí, že tím nebude dotčeno bezpečnostní akreditační řízení a že může pokračovat bez přerušení.
(24)
Vzhledem k tomu, že je do programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojena řada třetích zemí a že se do nich mohou zapojit mezinárodní organizace, včetně otázek bezpečnosti, je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro zástupce mezinárodních organizací a třetích zemí, zejména Švýcarska, s nímž by měla být uzavřena dohoda o spolupráci (8), aby se mohli výjimečně a za určitých podmínek podílet na práci rady pro bezpečnostní akreditaci. Tyto podmínky by měly být s přihlédnutím k bezpečnostním otázkám, a zejména k ochraně utajovaných informací EU, stanoveny v mezinárodní dohodě podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která bude uzavřena s Unií. Dohoda o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím (9), jakož i protokoly 31 a 37 k Dohodě EHP již stanoví rámec pro účast Norska. Vzhledem ke zvláštní odborné způsobilosti rady pro bezpečnostní akreditaci by mělo být možné před zahájením vyjednávání o těchto mezinárodních dohodách nebo v jeho průběhu ji konzultovat v oblasti spadající do její působnosti.
(25)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by mělo být uvedeno do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5. července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012, zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu, pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revize nařízení, předcházení střetům zájmů a jejich řešení a nakládání s citlivými neutajovanými informacemi. Proces přijímání víceletého pracovního programu by měl být prováděn zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce a s přihlédnutím k časovým omezením souvisejícím s tímto pracovním programem.
(26)
V souvislosti s předcházením střetu zájmů a s jejich řešením je důležité, aby si agentura vytvořila a uchovala pověst nestranného, věrohodného a vysoce profesionálního orgánu. Nikdy by neměl vzniknout oprávněný důvod k podezření, že na její rozhodnutí by mohly mít vliv zájmy, které jsou v rozporu s úlohou agentury jakožto orgánu sloužícího Unii jako celku, nebo soukromé zájmy či vazby kteréhokoli z členů agentury nebo vyslaných národních odborníků či pozorovatelů nebo kteréhokoli z členů správní rady či rady pro bezpečnostní akreditaci, které by byly nebo mohly být v rozporu s řádným plněním úředních povinností dotyčné osoby. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci by proto měly přijmout ucelený soubor pravidel upravujících střet zájmů, která budou platit pro celou agenturu. Tato pravidla by měla zohlednit doporučení Účetního dvora uvedená v jeho zvláštní zprávě č. 15 z roku 2012, která byla vypracována na žádost Evropského parlamentu, jakož i potřebu předejít střetu zájmů mezi členy správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci.
(27)
Pro zajištění transparentního chodu agentury je třeba, aby byl její jednací řád zveřejněn. Je však třeba chránit některé veřejné a soukromé zájmy stanovením výjimek. Pro zajištění řádného fungování programů je třeba, aby víceleté a roční pracovní programy a výroční zpráva byly co nejpodrobnější. Z toho důvodu mohou obsahovat materiál, který je citlivý z hlediska bezpečnosti nebo smluvních vztahů. Bylo by proto vhodné uveřejňovat pouze shrnutí těchto dokumentů. V zájmu transparentnosti by však tato shrnutí měla být co nejúplnější.
(28)
Mělo by se rovněž zdůraznit, že pracovní programy agentury by měly být zaváděny na základě procesu řízení výkonnosti, včetně ukazatelů výkonnosti, za účelem účinného a efektivního hodnocení dosažených výsledků.
(29)
Pracovní programy agentury by měly rovněž obsahovat plánování zdrojů, včetně zdrojů lidských a finančních, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny, a při zohlednění toho, že výdaje spojené s novými požadavky na pracovníky agentury by měly být částečně vyváženy příslušným omezením rozsahu plánu pracovních míst Komise v průběhu stejného období, tj. od roku 2014 do roku 2020.
(30)
Aniž je dotčeno politické rozhodnutí o umístění sídel agentur Unie, potřeba zeměpisného rozložení a cíle stanovené členskými státy, pokud jde o sídla nových agentur, které jsou obsaženy v závěrech zástupců členských států ze zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaného v Bruselu dne 13. prosince 2003 a připomenuty v závěrech Evropské rady z června roku 2008, měla by být v procesu rozhodování ohledně volby umístění místních úřadoven agentury zohledněna objektivní kritéria, včetně: dostupnosti budov, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, přístup na trh práce, k systému sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, jakož i náklady na zřízení a provozní náklady.
(31)
Hostitelské státy by měly prostřednictvím zvláštních ujednání zajistit nezbytné podmínky pro hladký chod agentury, jako například vhodné vzdělávací a dopravní možnosti.
(32)
Rozhodnutím 2010/803/EU (10) rozhodli zástupci vlád členských států, že sídlo agentury bude v Praze. Hostitelská dohoda mezi Českou republikou a agenturou byla uzavřena dne 16. prosince 2011 a vstoupila v platnost dnem 9. srpna 2012. Má se za to, že tato hostitelská dohoda a jiná zvláštní ujednání splňují požadavky nařízení (EU) č. 912/2010.
(33)
Finanční zájmy Unie mají být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, zvláště předcházením a odhalováním nesrovnalostí, prováděním šetření, zpětným získáváním ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případným ukládáním sankcí.
(34)
Vzhledem k tomu, že článek 8 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky společně s členskými státy.
(35)
Agentura by měla uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise na ochranu utajovaných informací EU. Měla by mít rovněž možnost stanovit pravidla pro nakládání s neutajovanými, ale jinak citlivými informacemi. Tato pravidla by se měla vztahovat pouze na zacházení s těmito údaji agenturou. Neutajované, avšak citlivé informace jsou informace nebo materiály, které by agentura měla chránit vzhledem k právním povinnostem stanoveným ve Smlouvách nebo vzhledem k jejich citlivosti. Zahrnují mimo jiné informace nebo materiály, na které se vztahuje povinnost zachování profesního tajemství podle článku 339 SFEU, informace související s otázkami uvedenými v článku 4 nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001 (11) nebo informace spadající do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).
(36)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto:
1)
Články 2 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (13).
Článek 3
Orgány
1. Orgány agentury jsou:
a)
správní rada;
b)
výkonný ředitel;
c)
rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“).
2. Orgány agentury vykonávají své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11.
3. Správní rada a výkonný ředitel, rada pro bezpečnostní akreditaci a její předseda vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci jejích orgánů v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou právo daného státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících se činnosti agentury podle článku 23.
4. Volba umístění těchto úřadoven se řídí objektivními kritérii stanovenými tak, aby byl zajištěn hladký chod agentury.
Podmínky zřízení a fungování agentury v hostitelských členských státech a hostitelských třetích zemích, jakož i výhody, které tyto státy a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady a radě pro bezpečnostní akreditaci, zaměstnancům agentury a jejich rodinným příslušníkům, budou stanoveny ve zvláštních ujednáních uzavřených mezi agenturou a těmito státy a zeměmi. Tato zvláštní ujednání schvaluje správní rada.
5. Hostitelský členský stát a hostitelské třetí země poskytnou na základě zvláštních ujednání uvedených v odstavci 4 nezbytné podmínky pro hladký chod agentury.
6. S výhradou čl. 11a odst. 1 písm. f) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z:
a)
jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem;
b)
čtyř zástupců jmenovaných Komisí;
c)
jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem.
Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci jsou jmenování na základě jejich úrovně příslušných zkušeností a odbornosti.
Funkční období členů správní rady je čtyřleté s možností jednoho opětovného jmenování. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců ve správní radě byla co nejmenší.
Předseda a místopředseda rady pro bezpečnostní akreditaci, jakož i zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.
3. Je-li to vhodné, účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté, s možností jednoho opětovného jmenování, a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy správní rady.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.
5. Zasedání správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Zasedání správní rady se pravidelně konají dvakrát do roka. Zasedání správní rada se dále může konat z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých zasedáních jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje činnosti sekretariátu správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady podle odstavce 4 a pro přijímání rozpočtu a pracovních programů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Výkonný ředitel agentury nehlasuje. Rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 6 odst. 5, kromě záležitostí upravených v kapitole III, se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat kladně.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem.
Článek 6
Úkoly správní rady
1. Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž jsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly III, které byly radě pro bezpečnostní akreditaci svěřeny.
2. Správní rada rovněž:
a)
přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 11 odst. 4 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;
b)
přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. b);
c)
plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (EU) č. 1285/2013;
e)
přijímá v souladu s článkem 21 tohoto nařízení prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14);
f)
schvaluje ujednání podle čl. 23 odst. 2, poté co konzultovala radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení těchto ujednání, která se týkají bezpečnostní akreditace;
g)
přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;
h)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. c), a předá ji do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;
i)
zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 26, jakož i z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;
j)
je výkonným ředitelem konzultována ohledně pověřovacích smluv uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 před jejich podpisem;
k)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele pracovní ujednání mezi agenturou a ESA podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013;
l)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;
m)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele podle potřeby organizační strukturu agentury;
n)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
3. Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků Unie (15) (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.
Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je však správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Postupem podle článku 110 služebního řádu správní rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.
Přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí správní rada konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací, které jsou uvedeny v kapitole III, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.
4. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit v souladu s čl. 15b odst. 3 a 4.
5. Správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k jeho plnění úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury, s výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly III.
Článek 7
Výkonný ředitel
Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž jsou dotčeny pravomoci, které byly podle článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci a podle článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel plní tyto úkoly:
a)
zastupuje agenturu a, s výjimkou činností a rozhodnutí přijímaných podle kapitol II a III, podepisuje pověřovací smlouvy uvedené v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. j) tohoto nařízení;
b)
vypracuje pracovní ujednání mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013 a předloží je správní radě v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. k) tohoto nařízení a podepíše tato ujednání po jejich schválení správní radou;
c)
připravuje práci správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 5 odst. 5 druhého pododstavce;
d)
provádí rozhodnutí správní rady;
e)
připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. a) a b);
f)
provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. b);
g)
vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. d);
h)
připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech a předkládá ji správní radě ke schválení, s výjimkou části připravené a schválené radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. c), která se týká činností spadajících do působnosti kapitoly III;
i)
přijímá veškerá potřebná opatření, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
j)
sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
k)
zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce Rady 2004/552/SZBP (16) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (17)
l)
zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, mezi orgány agentury uvedenými v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení;
m)
sděluje Komisi názor agentury o technických a provozních specifikacích nezbytných pro zavádění změn v systémech v souladu s vývojem podle čl. 12 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1285/2013, včetně definice postupů pro převzetí a přezkum, jakož i výzkumných činností na podporu tohoto vývoje;
n)
vypracovává v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III tohoto nařízení v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě;
o)
vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce;
p)
přijímá po schválení správní radou potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech nebo ve třetích zemích v souladu s článkem 4 odst. 3;
q)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování;
r)
vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k provedení opatření vyplývajících ze závěrů a doporučení uvedených v hodnoceních a auditech podle článku 26 s výjimkou části akčního plánu týkající se činnosti podle kapitoly III a dvakrát do roka předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;
s)
přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních zájmů Unie:
i)
preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná kontrolní opatření,
ii)
při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;
t)
vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAF, a předkládá ji správní radě ke schválení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 8a
Pracovní programy a výroční zpráva
1. Ve víceletém pracovním programu agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) se stanoví činnosti, které má agentura vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž agentura odpovídá. V tomto programu se stanoví celkové strategické plánování, včetně cílů, etap, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti, jakož i plánování zdrojů, včetně lidských a finančních zdrojů, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohlední se v něm výsledky hodnocení a auditů podle článku 26 tohoto nařízení. Pro informaci obsahuje tento víceletý pracovní program rovněž popis přenesení úkolů z Komise na agenturu, včetně úkolů v oblasti řízení programů podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
2. Roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení vychází z víceletého pracovního programu. Stanoví se v něm činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a očekávané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Jasně se v něm uvádí, které úkoly byly doplněny, pozměněny nebo vypuštěny ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, a změny v ukazatelích výkonnosti a jejich cílových hodnotách. Tento program rovněž stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise podle potřeby přenesla na agenturu na základě dohody s agenturou podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
3. Výkonný ředitel předloží víceletý a roční pracovní program po jejich přijetí správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní shrnutí těchto pracovních programů.
4. Výroční zpráva uvedená v čl. 8 písm. h) tohoto nařízení musí obsahovat informace o:
a)
provádění víceletého a ročního pracovního programu, i s ohledem na ukazatele výkonnosti;
b)
plnění rozpočtu a plánu personální (zaměstnanecké) politiky;
c)
systémech řízení a vnitřní kontroly agentury a pokroku dosaženém při provádění systémů řízení a technik podle čl. 11 písm. e) nařízení (EU) č. 1285/2013;
d)
veškerých opatřeních na zlepšení vlivu agentury na životní prostředí;
e)
výsledcích vnitřního a vnějšího auditu a opatřeních přijatých na základě doporučení vyplývajících z auditu a doporučení vydaných v souvislosti s udílením absolutoria;
f)
čestném prohlášení výkonného ředitele.
Shrnutí výroční zprávy se zveřejňuje.“
3)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1285/2013 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.“
4)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace, které jsou učeny pro systémy evropského GNSS a které jsou uvedeny v této kapitole, jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vynaložit úsilí, aby byla rozhodnutí přijímána na základě konsensu;
c)
činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny na základě přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zohlední rizika pro bezpečnost systémů evropského GNSS, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnižovat obecnou úroveň bezpečnosti systémů;
d)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci připravují a činí odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
e)
je třeba vynaložit úsilí, aby byly konzultovány všechny dotčené subjekty, které mají zájem na bezpečnostních otázkách;
f)
všechny příslušné zúčastněné strany musí provádět činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace v souladu se strategií bezpečnostní akreditace, aniž je dotčena úloha Evropské komise vymezená v nařízení (EU) č. 1285/2013;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s řízením vymezeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pověřenými bezpečnostní akreditací;
h)
soustavný, transparentní a plně srozumitelný proces sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika pro systémy evropského GNSS, aby byla vymezena bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou míru s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování daných programů a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento proces týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik probíhá jako cyklický proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do programů;
i)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za provádění programů a poskytování služeb, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;
j)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny s náležitým ohledem na nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů;
k)
všechny zúčastněné subjekty zapojené do provádění programů chrání utajované informace EU a zachází s nimi v souladu se základními zásadami a minimálními standardy uvedenými v bezpečnostních pravidlech Rady a v bezpečnostních pravidlech Komise na ochranu utajovaných informací EU.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) k provádění úkolů uvedených v tomto článku.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost svěřená Komisi nařízením (EU) č. 1285/2013, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
3. Pokud jde o bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS rada pro bezpečnostní akreditaci, jakožto orgán pro bezpečnostní akreditaci:
a)
vymezuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, v níž stanoví:
i)
rozsah činností nezbytných k provedení a zachování akreditace systémů evropského GNSS a jejich potenciálního propojení s jinými systémy,
ii)
bezpečnostní akreditační řízení týkající se evropských systémů GNSS se stupněm podrobnosti přiměřeným požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky pro schválení; toto řízení probíhá v souladu s příslušnými požadavky, zejména s požadavky uvedenými v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013,
iii)
úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do akreditačního řízení,
iv)
harmonogram akreditace, shodný s fázemi programů, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj,
v)
zásady bezpečnostní akreditace sítí připojených k systémům a vybavení PRS připojeného k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;
b)
přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby do úrovně signálu ve vesmíru včetně, jakož i povolení k provozu pozemních stanic. Pokud jde o sítě a vybavení PRS připojené k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí pouze o oprávnění subjektů vyvíjet a vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS s přihlédnutím k poradenství poskytnutému vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky, jakož i celkovým bezpečnostním rizikům.
c)
přezkoumává a, s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;
d)
poskytuje Komisi v oblasti své působnosti poradenství při vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství pro zavedení bezpečnostních provozních směrnic (SecOps), a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;
e)
přezkoumává a schvaluje hodnocení bezpečnostního rizika vypracované v souladu s procesem sledování podle čl. 10 písm. h), s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v bodě c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; spolupracuje s Komisí při vymezování opatření ke snížení rizik;
f)
kontroluje provádění bezpečnostních opatření souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů evropského GNSS tím, že uskuteční nebo zadá bezpečnostní hodnocení, kontroly či revize v souladu s čl. 12 písm. b) tohoto nařízení;
g)
potvrzuje výběr schválených prostředků a opatření, které chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických prostředků používaných k zajištění bezpečnosti systémů evropského GNSS;
h)
schvaluje nebo popřípadě se společně se subjektem příslušným pro bezpečnostní otázky účastní na společném schvalování propojení systémů evropského GNSS s jinými systémy;
i)
dohaduje s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 12 písm. c);
j)
informuje na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 tohoto článku Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytuje Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;
k)
je nápomocna Radě, v úzké spolupráci s Komisí, při provádění společné akce 2004/552/SZBP na základě konkrétní žádosti Rady;
l)
provádí konzultace, které jsou nezbytné pro dosažení jejích úkolů.
4. Rada pro bezpečnostní akreditaci rovněž:
a)
připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;
b)
připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby byla mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;
c)
připravuje a schvaluje část výroční zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. h), která se týká činností a výhledů agentury podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy;
d)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Členské státy, Komise a vysoký představitel usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců v radě pro bezpečnostní akreditaci byla co nejmenší. Funkční období členů rady pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování. Zástupce ESA je k účasti na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. K účasti na těchto zasedáních mohou být ve výjimečných případech přizvání rovněž zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací jako pozorovatelé v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají. Podmínky účasti zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.
Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období předsedy a místopředsedy končí v okamžiku, kdy přestanou být členy rady pro bezpečnostní akreditaci.
9. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11 plnit své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání. Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro plnění jejích úkolů nezbytné, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 10 písm. i).
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, musí vykonávat svou činnost způsobem, který v souladu s cíli programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Za tímto účelem se v rámci agentury zřídí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle této kapitoly od ostatních zaměstnanců agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení Komise přijme příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zejména panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.
12. Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států a úloha svěřená agentuře podle čl. 14 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1285/2013, zřídí se v průběhu zaváděcí fáze programu Galileo pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci skupina odborníků z členských států k provádění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU, zejména pro:
i)
správu letových kódů a jiných kódů nezbytných pro fungování systému zřízeného v rámci programu Galileo,
ii)
ověření toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro zaznamenávání klíčů PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich ukládání a distribuci.
13. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijme rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
14. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
15. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013.
16. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
17. Harmonogram práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí zohledňovat roční pracovní program podle článku 27 nařízení (EU) č. 1285/2013.“
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Úkoly předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci
1. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:
a)
řídí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci;
b)
provádí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury, na kterou se vztahuje tato kapitola;
c)
spolupracuje s výkonným ředitelem ve snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu podle čl. 13 odst. 3 a organizačních struktur agentury;
d)
připravuje část zprávy o pokroku podle čl. 8 písm. g) týkající se provozních činností podle této kapitoly, a předkládá ji radě pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;
e)
připravuje část výroční zprávy uvedené v čl. 8 písm. h) a akčního plánu uvedeného v čl. 8 písm. r) týkající se provozních činností podle této kapitoly a včas je předloží výkonnému řediteli;
f)
zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle této kapitoly;
g)
vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle této kapitoly, pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.
2. Co se týče činností podle této kapitoly, mohou Evropský parlament a Rada vyzvat předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.“
6)
V článku 12 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti státních příslušníků členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci a pro potřeby procesu sledování bezpečnostních rizik podle čl. 10 písm. h). Tyto audity a testy se provádí v souladu s těmito zásadami:
i)
zdůrazňuje se význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů,
ii)
doporučují se protiopatření za účelem zmírnění konkrétních dopadů, které může přinášet ztráta důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.“
7)
Článek 13 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly III návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a ostatními činnostmi agentury. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.“;
b)
odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada předá tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, spolu s předběžným ročním pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s čl. 23 odst. 1.“
8)
V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
„10. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N; výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (18).
9)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IVa
LIDSKÉ ZDROJE
Článek 15a
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a prováděcí pravidla ke služebnímu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.
2. Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.
3. Vnitřní předpisy agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 10 písm. i).
Článek 15b
Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období
1. Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde.
Kandidát vybraný správní radou může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem agenturu zastupuje předseda správní rady.
Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše čtyř let.
Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.
Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.
Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho poslanců.
4. Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.
5. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné, i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III.
Článek 15c
Vyslaní národní odborníci
Agentura může rovněž využívat národní odborníky. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.“
10)
Články 16 a 17 se nahrazují tímto:
„Článek 16
Předcházení podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na agenturu bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (19). Za tím účelem agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (20) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a za použití inspekcí na místě.
3. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21).
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a vyšetřování v rozsahu svých pravomocí.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance uvedené v článku 15a se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
11)
Článek 18 se zrušuje.
12)
Články 22 a 23 se nahrazují tímto:
„Článek 22
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo citlivých informací
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací EU.
2. Agentura může ve svých vnitřních pravidlech zavést ustanovení pro nakládání s neutajovanými, avšak citlivými informacemi. Tato ustanovení se týkají zejména výměny, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
Článek 22a
Střet zájmů
1. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být správná a úplná. Činí se písemně při nástupu do funkce a každoročně se obnovují. Podle potřeby se aktualizují, zejména v případě významných změn, k nimž došlo u dotčených osob.
2. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání, a v těchto bodech se zdrží účasti na jednání a hlasování.
3. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 23
Účast třetích zemí a mezinárodních organizací
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací. Tato účast a její podmínky se stanoví v dohodě mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. V souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují prováděcí ustanovení týkající se účasti těchto zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Článek 23a
Společné zadávání veřejných zakázek s členskými státy
K plnění svých úkolů je agentura oprávněna zadávat společně s členskými státy zakázky v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (22).
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Přezkum, hodnocení a audit
1. Do 31. prosince 2016 a poté každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je zejména přezkum případné změny rozsahu nebo povahy úkolů agentury a finančního dopadu této změny. Hodnocení se zaměří na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a rovněž se v něm uvedou všechny okolnosti, které by mohly oslabit nezávislost a samostatnost agentury pro bezpečnostní akreditaci.
2. Hodnotící zprávu a závěry hodnocení předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se zpřístupní veřejnosti.
3. Každé druhé hodnocení sestává z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise, že další trvání agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může případně navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.
4. Na žádost správní rady nebo Komise mohou být prováděny externí audity výkonnosti agentury.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
UREDBA (EU) br. 512/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 16. travnja 2014.
o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Iz kombiniranih odredaba članka 14. Uredbe (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i članka 2. Uredbe (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) proizlazi da Agencija za europski GNSS („Agencija”) treba osigurati sigurnosnu akreditaciju europskih sustava satelitske navigacije („sustavi”) i u tu svrhu započeti i pratiti provedbu sigurnosnih postupaka te provođenja sigurnosnih revizija.
(2)
Sustavi su definirani u članku 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013. To su složeni sustavi i njihova uspostava i rad uključuju mnoge dionike s različitim ulogama. U ovom kontekstu od iznimne je važnosti da klasificiranim podacima EU-a rukuju i da ih štite svi dionici uključeni u provedbu programa Galileo i EGNOS („programi”) u skladu s osnovnim načelima i minimalnim standardima navedenim u sigurnosnim pravilima Komisije i Vijeća u pogledu zaštite klasificiranih podataka EU-a te da se članak 17. Uredbe (EU) br. 1285/2013, koji jamči jednaku razinu zaštite klasificiranih podataka EU-a, primjenjuje, prema potrebi, na sve dionike uključene u provedbu programâ.
(3)
Dionici koji sudjeluju u procesu sigurnosne akreditacije i koji su njime zahvaćeni jesu države članice, Komisija, relevantne agencije Unije i Europska svemirska agencija (ESA) te sudionici uključeni u Zajedničku akciju Vijeća 2004/552/ZVSP (5).
(4)
S obzirom na specifičnost i složenost sustavâ, različita tijela uključena u njihovu provedbu i raznolikost potencijalnih korisnika, sigurnosnu akreditaciju trebalo bi olakšati kroz odgovarajuće savjetovanje sa svim relevantnim stranama kao što su nacionalna tijela država članica i trećih zemalja koja upravljaju mrežama povezanim sa sustavom uspostavljenim u okviru programa Galileo za pružanje javne regulirane usluge (PRS), ostala relevantna nadležna tijela država članica, ESA ili, ako je predviđeno međunarodnim sporazumom, treće zemlje koje su domaćini zemaljskih postaja sustavâ.
(5)
Kako bi se omogućilo pravilno izvršavanje zadaća povezanih sa sigurnosnom akreditacijom, od najveće je važnosti da Komisija osigura sve relevantne podatke potrebne za izvršavanje tih zadaća. Također je važno uskladiti aktivnosti sigurnosne akreditacije s radom tijela odgovornih za upravljanje programima u skladu s Uredbom (EU) br. 1285/2013 i drugim subjektima odgovornima za provedbu sigurnosnih odredaba.
(6)
Pristup procjene rizika i upravljanja rizicima koji će se primjenjivati trebao bi slijediti najbolju praksu. Trebao bi uključivati primjenu sigurnosnih mjera u skladu s konceptom dubinske obrane. Trebao bi uzeti u obzir mogućnost ostvarenja rizika ili neželjenog događaja. Također bi trebao biti razmjeran, prikladan i isplativ, uzimajući u obzir trošak provedbe mjera za smanjenje rizika u usporedbi s naknadnim poboljšanjem sigurnosti. Cilj je dubinske obrane poboljšanje sigurnosti sustavâ provedbom tehničkih i netehničkih sigurnosnih mjera organiziranih kao višestruki slojevi obrane.
(7)
Razvoj, uključujući relevantne povezane istraživačke aktivnosti, i proizvodnja PRS prijemnika i PRS sigurnosnih modula sačinjavaju posebno osjetljive aktivnosti. Stoga je od iznimne važnosti da se uspostave postupci za ovlaštenje proizvođača PRS prijemnika i PRS sigurnosnih modula.
(8)
Nadalje, s obzirom na potencijalno veliki broj mreža i opreme povezane sa sustavom uspostavljenim u sklopu programa Galileo, posebno za upotrebu PRS-a, trebalo bi definirati načela sigurnosne akreditacije tih mreža i opreme u sklopu strategije sigurnosne akreditacije kako bi se osigurala homogenost akreditacije ne zadirući u nadležnost nacionalnih tijela država članica nadležnih za sigurnosna pitanja. Primjena tih načela omogućila bi dosljedno upravljanje rizikom i smanjila bi potrebu za većim opsegom ublažavajućih aktivnosti na razini sustava, što bi imalo negativan učinak na troškove, raspored, izvedbu i pružanje usluga.
(9)
Proizvode i mjere koji štite od elektromagnetnog zračenja (tj. od elektroničkog prisluškivanja) i kriptografskih proizvoda korištenih za pružanje sigurnosti za sustave trebala bi procjenjivati i odobravati nacionalna tijela nadležna za sigurnosna pitanja zemlje gdje poduzeće koje proizvodi takve proizvode ima poslovni nastan. U vezi s kriptografskim proizvodima tu procjenu i odobrenje trebalo bi dopuniti u skladu s načelima navedenima u Prilogu IV. točkama od 26. do 30. Odluke Vijeća 2013/488/EU (6). Tijelo odgovorno za sigurnosnu akreditaciju sustavâ trebalo bi poticati odabir tih odobrenih proizvoda uzimajući u obzir sveukupne sigurnosne zahtjeve sustavâ.
(10)
U Uredbi (EU) br. 912/2010, a posebno u njezinom poglavlju III., izričito se utvrđuju uvjeti na temelju kojih Agencija mora izvršavati svoje zadaće povezane sa sigurnosnom akreditacijom sustavâ. Posebno se utvrđuje da se odluke o sigurnosnoj akreditaciji moraju donositi neovisno o Komisiji i tijelima odgovornim za provedbu programâ te da bi nadležno tijelo za sigurnosnu akreditaciju sustavâ trebalo biti nezavisno tijelo u okviru Agencije koje samostalno donosi odluke.
(11)
U skladu s tim načelom, Uredbom (EU) br. 912/2010 uspostavlja se Odbor za sigurnosnu akreditaciju europskih GNSS sustava („Odbor za sigurnosnu akreditaciju”) koji, uz upravni odbor i izvršnog direktora, predstavlja jedno od triju tijela Agencije. Odbor za sigurnosnu akreditaciju izvršava zadaće dodijeljene Agenciji u vezi sa sigurnosnom akreditacijom te ima ovlasti donositi odluke o sigurnosnoj akreditaciji u ime Agencije. Trebao bi usvojiti svoj poslovnik i imenovati predsjednika.
(12)
S obzirom na to da Komisija, u skladu s Uredbom (EU) br. 1285/2013 treba osigurati sigurnost programâ uključujući sigurnost sustava i njihovog funkcioniranja, aktivnosti Odbora za sigurnosnu akreditaciju trebale bi biti ograničene na aktivnosti sigurnosne akreditacije sustavâ i ne bi trebale dovoditi u pitanje zadaće i odgovornosti Komisije. Ovo bi se trebalo primjenjivati posebno u odnosu na zadaće i odgovornosti Komisije prema članku 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013 i članku 8. Odluke br. 1104/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7), uključujući usvajanje bilo kakvog dokumenta povezanog sa sigurnošću putem delegiranog akta, provedbenog akta ili na neki drugi način u skladu s tim člancima. Ne dovodeći u pitanje te zadaće i odgovornosti Komisije, u svjetlu svojeg određenog stručnog znanja, Odbor za sigurnosnu akreditaciju bi, međutim, trebao imati pravo, unutar svoje nadležnosti, savjetovati Komisiju o izradi nacrta tekstova za akte navedene u tim člancima.
(13)
Također bi trebalo osigurati da se aktivnosti povezane sa sigurnosnom akreditacijom provode ne dovodeći u pitanje nacionalne nadležnosti i posebna prava država članica u pogledu sigurnosne akreditacije.
(14)
Što se tiče sigurnosti, pojmovi „revizije” i „ispitivanja” mogu uključivati sigurnosne procjene, inspekcije, preglede, revizije i ispitivanja.
(15)
Kako bi mogao djelotvorno i učinkovito provoditi sve svoje aktivnosti, Odbor za sigurnosnu akreditaciju trebao bi moći osnovati odgovarajuća podređena tijela koja djeluju u skladu s njegovim uputama. Trebao bi posebno osnovati povjerenstvo koje će mu pomagati u pripremi odluka.
(16)
Trebalo bi osnovati skupinu stručnjaka iz država članica pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju kako bi izvršavala zadaće tijela za distribuciju kriptomaterijala (CDA) u pogledu upravljanja kriptografskim materijalom EU-a. Tu bi skupinu trebalo osnovati privremeno kako bi se osigurao kontinuitet upravljanja stavkama sigurnosti komunikacija tijekom faze uvođenja programa Galileo. Održivo rješenje za provedbu takvih operativnih zadaća trebalo bi primijeniti na dulji rok kad sustav uspostavljen u okviru programa Galileo postane potpuno operativan.
(17)
Uredbom (EU) br. 1285/2013 definiraju se sporazumi o javnom upravljanju za programe u razdoblju od 2014. do 2020. Njome se Komisiji dodjeljuje sveukupna odgovornost za programe. Pored toga, njome se proširuje opseg zadaća povjerenih Agenciji te se posebno osigurava važna uloga Agencije u iskorištavanju sustava i maksimiziranju njihovih društveno-gospodarskih koristi.
(18)
U tom novom kontekstu bitno je osigurati da Odbor za sigurnosnu akreditaciju može potpuno neovisno izvršavati zadaće koje su mu povjerene, posebno u pogledu ostalih tijela i aktivnosti Agencije, te da može izbjegavati eventualne sukobe interesa. Stoga je važno unutar same Agencije dodatno razdvojiti aktivnosti povezane sa sigurnosnom akreditacijom od ostalih aktivnosti, poput upravljanja Centrom za praćenje sigurnosti Galileo, doprinosa komercijalizaciji sustavâ i bilo koje druge aktivnosti koju Komisija delegiranjem može povjeriti Agenciji, a posebno one povezane s iskorištavanjem sustavâ. U tu svrhu Odbor za sigurnosnu akreditaciju i osoblje Agencije pod njegovim nadzorom trebali bi obavljati svoj rad na način kojim se osigurava autonomija i neovisnost u odnosu na ostale aktivnosti Agencije. U okviru Agencije trebalo bi uspostaviti opipljivu i djelotvornu strukturnu podjelu različitih aktivnosti i to do 1. siječnja 2014. Interna pravila Agencije o osoblju trebala bi također osigurati autonomiju i neovisnost osoblja koje provodi aktivnosti sigurnosne akreditacije u odnosu na osoblje koje provodi ostale aktivnosti Agencije.
(19)
Uredbu (EU) br. 912/2010 stoga bi trebalo izmijeniti kako bi se povećali neovisnost i ovlasti Odbora za sigurnosnu akreditaciju i njegova predsjednika, te u širim okvirima kako bi se ta neovisnost i te ovlasti uskladili s neovisnošću i ovlastima upravnog odbora odnosno izvršnog direktora Agencije, uz istodobno ispunjavanje uvjeta za suradnju između različitih tijela Agencije.
(20)
Prilikom imenovanja članova odbora i izbora njihovih predsjednika i zamjenika predsjednika trebalo bi, prema potrebi, uzeti u obzir uravnoteženu zastupljenost spolova. Nadalje, trebalo bi također uzeti u obzir relevantne upravljačke, administrativne i proračunske vještine.
(21)
Odbor za sigurnosnu akreditaciju, a ne upravni odbor, trebao bi pripremati i odobravati dio programâ rada Agencije u kojima se opisuju operativne aktivnosti povezane sa sigurnosnom akreditacijom sustavâ, kao i dio godišnjeg izvješća povezanog s aktivnostima i izgledima Agencije, imajući u vidu aktivnosti sigurnosne akreditacije sustavâ. On bi ih trebao pravodobno podnositi upravnom odboru za uvrštenje u program rada i godišnje izvješće Agencije. Također bi trebao izvršavati stegovne ovlasti nad svojim predsjednikom.
(22)
Poželjno je dodijeliti ulogu povezanu s aktivnostima sigurnosne akreditacije predsjedniku Odbora za sigurnosnu akreditaciju usporedivu s onom izvršnog direktora za aktivnosti Agencije. Stoga bi, uz funkciju zastupanja Agencije, već navedenu u Uredbi (EU) br. 912/2010, predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju trebao upravljati aktivnostima sigurnosne akreditacije pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju te osigurati provedbu dijela programa rada Agencije povezanih s akreditacijom. Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju trebao bi također podnijeti i izvješće o izvršavanju zadaća Odbora za sigurnosnu akreditaciju te dati izjavu pred njima.
(23)
Trebalo bi uspostaviti odgovarajuće postupke za slučaj da upravni odbor ne odobri programe rada Agencije kako bi se osiguralo da proces sigurnosne akreditacije nije zahvaćen i da se može provoditi bez prekida.
(24)
Imajući u vidu uključenost određenog broja trećih zemalja i potencijalnu uključenost međunarodnih organizacija u programe, uključujući sigurnosna pitanja, trebalo bi donijeti izričitu odredbu za predstavnike međunarodnih organizacija i trećih zemalja, posebno Švicarske s kojom je potrebno sklopiti sporazum o suradnji (8), kako bi, iznimno i pod određenim uvjetima, mogli sudjelovati u radu Odbora za sigurnosnu akreditaciju. Takve bi uvjete trebalo navesti u međunarodnom sporazumu u skladu s člankom 218. UFEU-a koji se treba sklopiti s Unijom, uzimajući u obzir sigurnosna pitanja i, posebice, zaštitu klasificiranih podataka EU-a. Sporazum o suradnji u području satelitske navigacije između Europske unije i njezinih država članica i Kraljevine Norveške (9) kao i protokoli 31. i 37. uz Sporazum o EGP-u već pružaju okvir za sudjelovanje Norveške. S obzirom na posebno stručno znanje Odbora za sigurnosnu akreditaciju, trebalo biti moguće savjetovati se s njim prije ili tijekom pregovora o takvim međunarodnim sporazumima, u okviru njegove nadležnosti.
(25)
Uredbu (EU) br. 912/2010 trebalo bi uskladiti s načelima sadržanima u zajedničkom pristupu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije decentraliziranim agencijama, koji su te tri institucije usvojile redoslijedom navođenja 5. srpnja, 26. lipnja i 12. lipnja 2012., posebno u pogledu pravila usvajanja odluka upravnog odbora, mandata članova upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju te njihovih predsjednika, postojanja višegodišnjeg programa rada, ovlasti upravnog odbora povezanih s upravljanjem osobljem, procjenom i revizijom te uredbe, suzbijanja sukoba interesa i upravljanja njima te rukovanja neklasificiranim, ali osjetljivim informacijama. Proces donošenja višegodišnjeg programa rada trebalo bi provoditi u potpunom skladu s načelima iskrene suradnje i uzimajući u obzir vremenska ograničenja povezana s takvim programom rada.
(26)
U pogledu sprečavanja i upravljanja sukobima interesa, nužno je da Agencija stekne i održava reputaciju nepristranosti, cjelovitosti i visokih profesionalnih standarda. Nikada ne bi smio postojati opravdan razlog za sumnju da na odluke utječu interesi koji su u sukobu s ulogom Agencije kao tijela koje služi Uniji kao cjelini ili privatni interesi ili opredjeljenja bilo kojeg člana osoblja Agencije, bilo kojeg upućenog nacionalnog stručnjaka ili promatrača ili bilo kojeg člana upravnog odbora ili Odbora za sigurnosnu akreditaciju koji bi stvorili, ili imaju potencijal stvoriti, sukob s pravilnim obavljanjem službenih dužnosti dotične osobe. Upravni odbor i Odbor za sigurnosnu akreditaciju trebali bi stoga donijeti sveobuhvatna pravila o sukobu interesa koja pokrivaju cijelu Agenciju. Ta bi pravila trebala uzeti u obzir preporuke koje je izdao Revizorski sud u svom posebnom izvješću br. 15 iz 2012. godine koje je pripremljeno na zahtjev Europskog parlamenta, kao i potrebu za izbjegavanjem sukoba interesa između članova upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
(27)
Kako bi se osiguralo transparentno poslovanje Agencije, njezin bi poslovnik trebalo objaviti. Međutim, određene bi javne i privatne interese trebalo iznimno zaštititi. Kako bi se osigurao neometan rad programâ, višegodišnji i godišnji programi rada te godišnje izvješće trebali bi biti što detaljniji. Slijedom toga, oni bi mogli sadržavati materijal koji je osjetljiv sa stajališta sigurnosti ili ugovornih odnosa. Stoga bi bilo primjereno objaviti samo sažetak tih dokumenata. U interesu transparentnosti ti bi sažeci svejedno trebali biti što potpuniji.
(28)
Također bi trebalo naglasiti da bi programi rada Agencije trebali biti uspostavljeni na temelju procesa upravljanja izvedbom, uključujući pokazatelje uspješnosti, za djelotvornu i učinkovitu procjenu ostvarenih rezultata.
(29)
Programi rada Agencije trebali bi također sadržavati programiranje resursa, uključujući ljudske i financijske resurse dodijeljene svakoj aktivnosti te uzimajući u obzir činjenicu da bi izdatke povezane s novim kadrovskim zahtjevima Agencije trebalo djelomično poravnati odgovarajućim smanjenjem broja radnih mjesta u planu radnih mjesta Komisije za isto razdoblje, to jest od 2014. do 2020.
(30)
Ne dovodeći u pitanje političku odluku o sjedištima agencija Unije, poželjnost geografske rasprostranjenosti i ciljeve koje su države članice postavile u pogledu sjedišta novih agencija, kako je sadržano u zaključcima predstavnika država članica koji su se sastali na razini čelnika država ili vlada u Bruxellesu 13. prosinca 2003., te kako se podsjeća u zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2008., trebalo bi uzeti u obzir objektivne kriterije u procesu donošenja odluke za odabir mjesta za lokalne urede Agencije. Ti kriteriji uključuju: dostupnost prostorija, postojanje odgovarajuće obrazovne infrastrukture za djecu članova osoblja i upućenih nacionalnih stručnjaka, pristup tržištu rada, sustavu socijalnog osiguranja i zdravstvenoj zaštiti za obitelji članova osoblja i upućenih nacionalnih stručnjaka, kao i troškove provedbe i operativne troškove.
(31)
Države domaćini trebale bi kroz posebne sporazume osigurati potrebne uvjete za neometano djelovanje Agencije kao što je odgovarajuća obrazovna i prometna infrastruktura.
(32)
Odlukom 2010/803/EU (10) predstavnici vlada država članica odlučili su da će sjedište Agencije biti u Pragu. Sporazum između Češke Republike kao zemlje domaćina i Agencije sklopljen je 16. prosinca 2011., a stupio je na snagu 9. kolovoza 2012. Smatra se da taj sporazum o zemlji domaćinu i ostali posebni dogovori ispunjavaju zahtjeve Uredbe (EU) br. 912/2010.
(33)
Financijski interesi Unije trebaju se štititi koristeći se razmjernim mjerama kroz cijeli ciklus rashoda, posebno kroz suzbijanje i otkrivanje nepravilnosti, provedbu pregleda, povrat izgubljenih, nepotrebno isplaćenih sredstava, odnosno onih kojima se loše upravljalo te, prema potrebi, primjenjujući sankcije.
(34)
Uzimajući u obzir da članak 8. Uredbe (EU) br. 1285/2013 omogućuje državama članicama ulaganje dodatnih sredstava kako bi se financirali pojedini elementi programa, Agenciji bi trebalo dozvoliti dodjelu ugovora zajedno s državama članicama kada je to prikladno za izvršavanje njezinih zadaća.
(35)
Agencija bi trebala primjenjivati pravila Komisije u pogledu sigurnosti klasificiranih podataka EU-a. Također bi trebala moći odrediti pravila za rukovanje neklasificiranim, ali osjetljivim podacima. Ta bi se pravila trebala primjenjivati samo na rukovanje takvim podacima od strane Agencije. Neklasificirani, ali osjetljivi podaci su podaci ili materijali koje bi Agencija trebala štititi zbog pravnih obveza određenih u Ugovorima i/ili zbog njihove osjetljivosti. To uključuje, ali nije ograničeno na, podatke ili materijale obuhvaćene obvezom poslovne tajne kako je navedeno u članku 339. UFEU-a, podatke povezane s pitanjima iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (11) ili podatke iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (12).
(36)
Uredbu (EU) br. 912/2010 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 912/2010 mijenja se kako slijedi:
1.
Članci od 2. do 8. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 2.
Zadaće
Zadaće Agencije navedene su u članku 14. Uredbe (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13).
Članak 3.
Tijela
1. Tijela Agencije su:
(a)
upravni odbor;
(b)
izvršni direktor;
(c)
Odbor za sigurnosnu akreditaciju za europske GNSS sustave (‚Odbor za sigurnosnu akreditaciju’).
2. Tijela Agencije izvršavaju svoje zadaće kako je navedeno u članku 6., 8. odnosno 11.
3. Upravni odbor i izvršni direktor te Odbor za sigurnosnu akreditaciju i njegov predsjednik surađuju kako bi osigurali rad Agencije i koordinaciju njenih tijela u skladu s postupcima određenima internim pravilima Agencije, poput poslovnika upravnog odbora, poslovnika Odbora za sigurnosnu akreditaciju, financijskih pravila primjenjivih na Agenciju, provedbenih pravila za status osoblja i pravila kojima se utvrđuje pristup dokumentima.
Članak 4.
Pravni status, lokalni uredi
1. Agencija je tijelo Unije. Ona ima pravnu osobnost.
2. U svakoj od država članica Agencija uživa najširu pravnu sposobnost koja se priznaje pravnim osobama na temelju prava. Ona može posebno kupovati ili raspolagati pokretnom i nepokretnom imovinom i biti stranka u pravnom postupku.
3. Agencija može odlučiti uspostaviti lokalne urede u državama članicama, podložno njihovu pristanku, ili u trećim zemljama koje sudjeluju u radu Agencije, u skladu s člankom 23.
4. Izbor lokacije tih ureda donosi se na osnovi objektivnih kriterija definiranih kako bi se osigurao neometani rad Agencije.
Odredbe povezane s uspostavom i radom Agencije u državama članicama domaćinima i u trećim zemljama domaćinima te one povezane s olakšicama koje potonje dodjeljuju izvršnom direktoru, članovima upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju te osoblju Agencije i članovima njihovih obitelji, predmet su posebnih dogovora koje Agencija sklapa s tim državama članicama odnosno zemljama. Te posebne dogovore potvrđuje upravni odbor.
5. Države članice domaćini i treće zemlje domaćini posebnim dogovorima iz stavka 4. osiguravaju potrebne uvjete za neometano djelovanje Agencije.
6. Podložno članku 11.a stavku 1. točki (f), Agenciju zastupa izvršni direktor.
Članak 5.
Upravni odbor
1. Uspostavlja se upravni odbor kako bi izvršavao zadaće navedene u članku 6.
2. Upravni odbor sastoji se od:
(a)
jednog predstavnika kojeg imenuje svaka država članica;
(b)
četiriju predstavnika koje imenuje Komisija;
(c)
jednog predstavnika bez prava glasa kojeg imenuje Europski parlament.
Članovi upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju imenuju se na temelju njihovog stupnja relevantnog iskustva i stručnog znanja.
Mandat članova upravnog odbora traje četiri godine i može se produljiti jednom. Europski parlament, Komisija i države članice nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u upravnom odboru.
Predsjednik ili zamjenik predsjednika Odbora za sigurnosnu akreditaciju, predstavnik visokog povjerenika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (‚VP’) te predstavnik Europske svemirske agencije (‚ESA’) pozivaju se prisustvovati sastancima upravnog odbora kao promatrači, prema uvjetima određenima poslovnikom upravnog odbora.
3. Prema potrebi, sudjelovanje predstavnika trećih zemalja ili međunarodnih organizacija te uvjeti tog sudjelovanja uspostavljaju se u sporazumima iz članka 23. stavka 1. i u skladu su s poslovnikom upravnog odbora.
4. Upravni odbor bira predsjednika i zamjenika predsjednika iz redova svojih članova. Zamjenik predsjednika automatski zauzima mjesto predsjednika kada je predsjednik spriječen u obavljanju svojih dužnosti. Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika traje dvije godine, može se produljiti jednom, a istječe kada ta osoba prestane biti član upravnog odbora.
Upravni odbor ima ovlast razriješiti dužnosti predsjednika, zamjenika predsjednika ili obojicu.
5. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik.
Izvršni direktor uobičajeno sudjeluje u raspravama, osim ako predsjednik odluči drukčije.
Upravni odbor održava redovite sastanke dva puta godišnje. Osim toga sastaje se na inicijativu predsjednika ili na zahtjev najmanje jedne trećine svojih članova.
Upravni odbor može pozvati bilo koju osobu čije mišljenje je od interesa da sudjeluje u sastancima kao promatrač. Članovima upravnog odbora mogu, podložno njegovu poslovniku, pomagati savjetnici ili stručnjaci.
Agencija pruža upravnom odboru usluge tajništva.
6. Osim ako je drukčije predviđeno ovom Uredbom, upravni odbor donosi odluke apsolutnom većinom svojih članova koji glasuju.
Potrebna je dvotrećinska većina svih članova koji glasuju za izbor i razrješenje dužnosti predsjednika i zamjenika predsjednika upravnog odbora kako je navedeno u stavku 4. te za donošenje proračuna i programâ rada.
7. Svaki predstavnik države članice i Komisije ima jedan glas. Izvršni direktor ne glasuje. Odluke na temelju članka 6. stavka 2. točaka (a) i (b) te članka 6. stavka 5., osim za pitanja obuhvaćena poglavljem III., ne donose se bez glasa predstavnika Komisije.
Poslovnikom upravnog odbora određuje se detaljnije uređenje glasovanja, posebno uvjeti pod kojima jedan član može djelovati u ime drugoga.
Članak 6.
Zadaće upravnog odbora
1. Upravni odbor osigurava da Agencija izvršava zadaće koje su joj dodijeljene na temelju ove Uredbe, te u tu svrhu donosi sve potrebne odluke, ne dovodeći u pitanje nadležnosti dodijeljene Odboru za sigurnosnu akreditaciju za aktivnosti iz poglavlja III.
2. Upravni odbor također:
(a)
do 30. lipnja prve godine višegodišnjeg financijskog okvira predviđenog člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, usvaja višegodišnji program rada Agencije za razdoblje obuhvaćeno tim višegodišnjim financijskim okvirom, a nakon dodavanja, bez izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkom (a), na temelju dobivenog mišljenja Komisije. Provodi se savjetovanje s Europskim parlamentom o tom višegodišnjem programu rada pod uvjetom da je svrha tog savjetovanja razmjena mišljenja te da ishod nije obvezujući za Agenciju;
(b)
najkasnije 15. studenoga svake godine donosi program rada Agencije za sljedeću godinu, nakon dodavanja, bez ikakvih izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkom (b), nakon što dobije mišljenje Komisije;
(c)
obavlja proračunske funkcije predviđene člankom 13. stavcima 5., 6., 10. i 11. te člankom 14. stavkom 5.;
(d)
nadzire rad Centra za praćenje sigurnosti Galileo, kako je navedeno u članku 14. stavku 1. točki (a) podtočki ii. Uredbe (EU) br. 1285/2013;
(e)
usvaja mehanizme za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (14), u skladu s člankom 21. ove Uredbe;
(f)
odobrava dogovore iz članka 23. stavka 2. nakon savjetovanja s Odborom za sigurnosnu akreditaciju o onim odredbama tih sporazuma koje se odnose na sigurnosnu akreditaciju;
(g)
usvaja tehničke postupke potrebne za izvršavanje svojih zadaća;
(h)
usvaja godišnje izvješće o aktivnostima i izgledima Agencije, nakon dodavanja, bez ikakvih izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkom (c) te ga do 1. srpnja prosljeđuje Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu;
(i)
osigurava odgovarajuće popratne aktivnosti u pogledu rezultata i preporuka koje proizlaze iz procjena i revizija navedenih u članku 26., kao i onih koje proizlaze iz istraga koje je proveo Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) te svih unutarnjih ili vanjskih revizijskih izvješća i prosljeđuje proračunskom tijelu sve podatke relevantne za ishod postupaka ocjene;
(j)
savjetuje se s izvršnim direktorom o sporazumima o delegiranju iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013 prije njihova potpisivanja;
(k)
na temelju prijedloga izvršnog direktora odobrava radne dogovore između Agencije i Europske svemirske agencije iz članka 14. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1285/2013;
(l)
na temelju prijedloga izvršnog direktora odobrava strategiju za borbu protiv prijevara;
(m)
odobrava, prema potrebi i na temelju prijedloga izvršnog direktora, organizacijske strukture Agencije;
(n)
usvaja i objavljuje svoj poslovnik.
3. U pogledu osoblja Agencije, upravni odbor izvršava ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju za dužnosnike Europske unije (15) (‚Pravilnik o osoblju’) dodijeljene tijelu za imenovanje i ovlasti koje su Uvjetima zaposlenja ostalih službenika dodijeljene tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovorâ o radu (‚ovlasti tijela za imenovanje’).
Upravni odbor u skladu s postupkom iz članka 110. Pravilnika o osoblju donosi odluku na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta o zaposlenju ostalih službenika kojom se relevantne ovlasti tijela za imenovanje delegiraju izvršnom direktoru i utvrđuju uvjeti pod kojima se to delegiranje ovlasti može suspendirati. Izvršni direktor podnosi izvješće upravnom odboru o izvršenju tih delegiranih ovlasti. Izvršni direktor ovlašten je dalje delegirati te ovlasti.
Prilikom primjene drugog podstavka ovog stavka, kada to zahtijevaju izvanredne okolnosti, upravni odbor može odlukom privremeno suspendirati delegiranje ovlasti tijela za imenovanje izvršnom direktoru i onima kojima ih je potonji dalje delegirao te ih sam provoditi odnosno delegirati ih jednom od svojih članova ili članu osoblja koji nije izvršni direktor.
Međutim, odstupajući od drugog podstavka, upravni odbor mora predsjedniku Odbora za sigurnosnu akreditaciju delegirati ovlasti navedene u prvom podstavku u vezi sa zapošljavanjem, procjenom i reklasifikacijom osoblja uključenog u aktivnosti obuhvaćene poglavljem III. i disciplinskim mjerama koje treba poduzeti u vezi s takvim osobljem.
Upravni odbor usvaja provedbene mjere Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika u skladu s postupkom utvrđenim u članku 110. Pravilnika o osoblju. Prvo se savjetuje s Odborom za sigurnosnu akreditaciju i na odgovarajući način uzima u obzir njegove primjedbe u vezi sa zapošljavanjem, procjenom i reklasifikacijom osoblja uključenog u aktivnosti iz poglavlja III. i o relevantnim disciplinskim mjerama koje treba poduzeti.
Također donosi odluku o utvrđivanju pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Agenciju. Prije donošenja te odluke upravni odbor se po pitanju upućivanja nacionalnih stručnjaka uključenih u aktivnosti sigurnosne akreditacije iz poglavlja III. savjetuje s Odborom za sigurnosnu akreditaciju i propisno uzima u obzir njegove primjedbe.
4. Upravni odbor imenuje izvršnog direktora i može produljiti ili okončati njegov mandat u skladu s člankom 15.b stavcima 3. i 4.
5. Upravni odbor izvršava stegovne ovlasti nad izvršnim direktorom u vezi s njegovom učinkovitošću, posebno u pogledu sigurnosnih pitanja koja potpadaju pod nadležnost Agencije, osim u odnosu na aktivnosti poduzete u skladu s poglavljem III.
Članak 7.
Izvršni direktor
Agencijom upravlja izvršni direktor koji svoje dužnosti obnaša pod nadzorom upravnog odbora, ne dovodeći u pitanje ovlasti dodijeljene Odboru za sigurnosnu akreditaciju i predsjedniku Odbora za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člancima 11. odnosno 11.a.
Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije i upravnog odbora, izvršni direktor je u izvršavanju svojih dužnosti neovisan i ne traži niti prima upute od bilo koje vlade ni od bilo kojeg drugog tijela.
Članak 8.
Zadaće izvršnog direktora
Izvršni direktor izvršava sljedeće zadaće:
(a)
zastupanje Agencije, osim u pogledu aktivnosti i odluka poduzetih u skladu s poglavljima II. i III., te potpisivanje sporazuma o delegiranju iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013, u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (j) ove Uredbe;
(b)
pripremanje radnih dogovora između Agencije i ESA-e iz članka 14. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1285/2013 te ih podnosi upravnom odboru u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (k) ove Uredbe i potpisuje ih nakon dobivanja potvrde upravnog odbora;
(c)
pripremanje rada upravnog odbora te sudjelovanje bez prava glasa u njegovom radu, podložno članku 5. stavku 5. drugom podstavku;
(d)
provedba odluka upravnog odbora;
(e)
priprema višegodišnjih i godišnjih programa rada Agencije i njihova predaja upravnom odboru na odobrenje, osim dijelova koje je pripremio i usvojio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkama (a) i (b);
(f)
provedba višegodišnjih i godišnjih programa rada, osim dijelova koje provodi predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11.a stavkom 1. točkom (b);
(g)
priprema izvješća o napretku o provedbi godišnjeg programa rada i, prema potrebi, višegodišnjeg programa rada za svaki sastanak upravnog odbora, uključujući neizmijenjeni odjeljak koji je pripremio predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11.a stavkom 1. točkom (d);
(h)
priprema godišnjeg izvješća o aktivnostima i mogućnostima Agencije, osim dijela koji priprema i usvaja Odbor za sigurnosnu akreditaciju u vezi s aktivnostima iz poglavlja III. u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkom (c) i njegovo podnošenje upravnom odboru na odobrenje;
(i)
poduzimanje svih potrebnih mjera, uključujući usvajanje internih upravnih uputa i objavu obavijesti, kako bi se osigurao rad Agencije u skladu s ovom Uredbom;
(j)
sastavljanje nacrta izjave o procjeni prihoda i rashoda Agencije u skladu s člankom 13. te izvršavanje proračun u skladu s člankom 14.;
(k)
osiguravanje da Agencija, kao voditelj Centra za praćenje sigurnosti Galileo, može odgovoriti na upute dostavljene prema Zajedničkoj akciji Vijeća 2004/552/ZVSP (16) i ispuniti svoju ulogu navedenu u članku 6. Odluke br. 1104/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17);
(l)
osiguravanje kruženja relevantnih informacija, posebno u pogledu sigurnosti, među tijelima Agencije iz članka 3. stavka 1. ove Uredbe;
(m)
priopćivanje Komisiji stajališta Agencije o tehničkim i operativnim specifikacijama potrebnima za provedbu promjena sustavâ iz članka 12. stavka 3. točke (d) Uredbe (EU) br. 1285/2013, uključujući definiranje postupaka odobravanja i preispitivanja te istraživačkih aktivnosti u potporu tim promjenama;
(n)
pripremanje, u bliskoj suradnji s predsjednikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju za pitanja povezana s aktivnostima sigurnosne akreditacije obuhvaćene poglavljem III. ove Uredbe, organizacijskih struktura Agencije i njihovo podnošenje na odobrenje upravnom odboru;
(o)
u pogledu osoblja Agencije, izvršavanje ovlasti iz članka 6. stavka 3. prvog podstavka, u mjeri u kojoj su mu te ovlasti delegirane u skladu s drugim podstavkom istog stavka;
(p)
nakon odobrenja upravnog odbora, donošenje potrebnih mjera za uspostavu lokalnih ureda u državama članicama ili u trećim zemljama u skladu s člankom 4. stavkom 3.;
(q)
osiguravanje da su Odboru za sigurnosnu akreditaciju, tijelima navedenima u članku 11. stavku 11. i predsjedniku Odbora za sigurnosnu akreditaciju pružene tajničke usluge i sva ostala sredstva potrebna za normalno funkcioniranje;
(r)
pripremanje plana djelovanja za osiguranje praćenja nalaza i preporuka ocjena i revizija iz članka 26. s iznimkom odjeljka plana djelovanja koji se odnosi na aktivnosti obuhvaćene poglavljem III. te dva puta godišnje podnošenje izvješća o napretku Komisiji, nakon dodavanja neizmijenjenog odjeljka čiji je nacrt pripremio Odbor za sigurnosnu akreditaciju, a koje izvješće se podnosi i upravnom odboru kao obavijest;
(s)
poduzimanje sljedećih mjera za zaštitu financijskih interesa Unije:
i.
preventivne mjere protiv prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti te upotreba djelotvornih nadzornih mjera;
ii.
povrat nepotrebno plaćenih iznosa kod kojih su otkrivene nepravilnosti i, prema potrebi, primjena učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih upravnih i financijskih sankcija;
(t)
sastavljanje za Agenciju strategije protiv prijevara koja je razmjerna rizicima od prijevare uzimajući u obzir analizu odnosa troškova i koristi mjera koje treba provesti i uzimajući u obzir rezultate i preporuke koji proizlaze iz istraga OLAF-a te njezino podnošenje na odobrenje upravnom odboru.
2.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 8.a
Programi rada i godišnje izvješće
1. U višegodišnjem programu rada Agencije iz članka 6. stavka 2. točke (a), navedene su aktivnosti koje Agencija treba obavljati tijekom razdoblja obuhvaćenog višegodišnjim financijskim okvirom iz članka 312. Ugovora o financiranju Europske unije, uključujući aktivnosti povezane s međunarodnim odnosima i komunikacijom za koje je odgovorna. U tom programu navodi se opće strateško programiranje, uključujući ciljeve, faze, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti, kao i programiranje resursa, uključujući ljudske i financijske resurse dodijeljene svakoj aktivnosti. Uzima u obzir procjene i revizije navedene u članku 26. ove Uredbe. U svrhu informiranja, višegodišnji program rada uključuje i opise prijenosa zadaća koje Komisija povjerava Agenciji, uključujući zadaće upravljanja programima iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013.
2. Godišnji program rada naveden u članku 6. stavku 2. točki (b) ove Uredbe temelji se na višegodišnjem programu rada. U njemu su navedena djelovanja koja Agencija treba provesti tijekom nadolazeće godine, uključujući djelovanja povezana s međunarodnim odnosima i komunikacijom za koje je odgovorna. Godišnji program rada obuhvaća detaljne ciljeve i očekivane rezultate, uključujući pokazatelje uspješnosti. Jasno navodi i koje su zadaće dodane, promijenjene ili izbrisane u usporedbi s prethodnom financijskom godinom te promjene pokazatelja uspješnosti i njihovih ciljanih vrijednosti. U programu su također utvrđeni ljudski i financijski resursi dodijeljeni svakoj aktivnosti. U svrhu informiranja uključuje i zadaće koje je Komisija putem sporazuma o delegiranju povjerila Agenciji u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013.
3. Izvršni direktor prosljeđuje višegodišnje i godišnje programe rada, nakon što ih usvoji upravni odbor, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i državama članicama te objavljuje njihov sažetak.
4. Godišnje izvješće iz članka 8. točke (h) ove Uredbe uključuje informacije o:
(a)
provedbi višegodišnjih i godišnjih programa rada, uključujući provedbu u odnosu na pokazatelje uspješnosti;
(b)
izvršavanju proračuna i plana kadrovske politike;
(c)
sustavima Agencije za upravljanje i unutarnju kontrolu i napretku u provedbi sustavâ i tehnika upravljanja projektima iz članka 11. točke (e) Uredbe (EU) br. 1285/2013;
(d)
bilo kojim mjerama za unapređenje utjecaja Agencije na okoliš;
(e)
rezultatima unutarnjih i vanjskih revizija i praćenju preporuka revizije i preporuke za izvršenje proračuna;
(f)
izjavi o jamstvu izvršnog direktora.
Sažetak godišnjeg izvješća se objavljuje.”
3.
U članku 9., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1285/2013, kad god bi sigurnost Unije ili država članica mogla biti pogođena djelovanjem sustavâ, primjenjuju se postupci izneseni u Zajedničkoj akciji 2004/552/ZVSP.”
4.
Članci 10. i 11. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 10.
Opća načela
Aktivnosti sigurnosne akreditacije za europske GNSS sustave iz ovog poglavlja provode se u skladu sa sljedećim načelima:
(a)
aktivnosti sigurnosne akreditacije i odluke poduzimaju se u kontekstu kolektivne odgovornosti za sigurnost Unije i država članica;
(b)
ulaže se napor kako bi se odluke donosile konsenzusom;
(c)
aktivnosti sigurnosne akreditacije provode se upotrjebljujući pristup procjene rizika i upravljanja, razmatrajući rizike za sigurnost europskih GNSS sustava kao i utjecaj na troškove ili raspored mjera za smanjenje rizika, a uzimajući u obzir cilj nesmanjivanja opće razine sigurnosti sustavâ;
(d)
odluke o sigurnosnoj akreditaciji pripremaju i provode stručnjaci kvalificirani za područje akreditacije složenih sustava s odgovarajućom razinom sigurnosne provjere i koji djeluju objektivno;
(e)
ulažu se napori kako bi se provelo savjetovanje sa svim relevantnim stranama zainteresiranim za pitanja sigurnosti;
(f)
aktivnosti sigurnosne akreditacije izvode svi relevantni dionici u skladu sa strategijom sigurnosne akreditacije bez obzira na ulogu Europske komisije definiranu Uredbom (EU) br. 1285/2013;
(g)
odluke o sigurnosnoj akreditaciji temelje se, prema procesu definiranom u relevantnoj strategiji sigurnosne akreditacije, na lokalnim odlukama o sigurnosnoj akreditaciji koje donose predmetna nacionalna tijela za sigurnosnu akreditaciju država članica;
(h)
trajni, transparentni i potpuno razumljivi proces praćenja osigurava poznavanje sigurnosnih rizika za europske GNSS sustave, definiranje sigurnosnih mjera kako bi se smanjili rizici na prihvatljivu razinu s ciljem sigurnosnih potreba Unije i njenih država članica, nesmetanu provedbu programâ i primjenu tih mjera u skladu s konceptom dubinske obrane. Djelotvornost tih mjera neprekidno se procjenjuje. Proces u vezi s procjenom i upravljanjem sigurnosnim rizikom zajednički provode svi dionici programâ u sklopu repetitivnog procesa;
(i)
odluke o sigurnosnoj akreditaciji donose se na strogo neovisan način, uključujući i u odnosu na Komisiju i druga tijela odgovorna za provedbu programâ i pružanje usluga, kao i u odnosu na izvršnog direktora i upravni odbor Agencije;
(j)
aktivnosti sigurnosne akreditacije provode se uzimajući u obzir potrebu za prikladnom koordinacijom između Komisije i tijela odgovornih za provedbu sigurnosnih odredaba;
(k)
klasificirane podatke EU-a upotrebljavaju i štite svi dionici uključeni u provedbu programâ u skladu s osnovnim načelima i minimalnim standardima iznesenima u sigurnosnim pravilima Vijeća odnosno Komisije za zaštitu klasificiranih podataka EU-a.
Članak 11.
Odbor za sigurnosnu akreditaciju
1. Osniva se Odbor za sigurnosnu akreditaciju za europske GNSS sustave (‚Odbor za sigurnosnu akreditaciju’) kako bi izvršavao zadaće navedene u ovom članku.
2. Odbor za sigurnosnu akreditaciju obavlja svoje zadaće bez obzira na odgovornosti dodijeljene Komisiji Uredbom (EU) br. 1285/2013, posebno u pitanjima sigurnosti te ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica u vezi sa sigurnosnim akreditacijama.
3. U svojstvu tijela za sigurnosnu akreditaciju, Odbor za sigurnosnu akreditaciju je u pogledu sigurnosnih akreditacija za europske GNSS sustave odgovoran za:
(a)
definiranje i potvrđivanje strategije sigurnosnog akreditiranja kojom se određuje:
i.
opseg aktivnosti potrebnih za provedbu i upravljanje akreditacijom europskih GNSS sustava te njihovu moguću povezanost s drugim sustavima;
ii.
proces sigurnosne akreditacije za europske GNSS sustave s razinom detalja primjerenom za potrebnu razinu osiguranja te s jasnim uvjetima potvrđivanja; taj proces vodi se u skladu s relevantnim zahtjevima, posebno s onima navedenima u članku 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013;
iii.
uloga relevantnih dionika uključenih u proces akreditacije;
iv.
raspored za akreditaciju podudaran s fazama programâ, posebno u pogledu razmještaja infrastrukture, pružanja usluga i razvoja;
v.
načela sigurnosnog akreditiranja za mreže povezane sa sustavima i PRS opremu povezanu sa sustavom uspostavljene u sklopu programa Galileo, što moraju provesti nacionalna tijela država članica nadležna za sigurnosna pitanja;
(b)
odlučivanje o sigurnosnom akreditiranju, posebno u pogledu odobrenja za lansiranje satelita, autorizacije za korištenje sustavâ u različitim konfiguracijama i za različite usluge sve do i uključujući signaliziranje u svemiru te autorizaciju za vođenje zemaljskih postaja. U pogledu mreža i PRS opreme povezane sa sustavom uspostavljenim u sklopu programa Galileo, Odbor za sigurnosnu akreditaciju odlučuje samo o autorizaciji tijela za razvoj i proizvodnju PRS prijamnika ili PRS sigurnosnih modula, uzimajući u obzir savjete nacionalnih tijela mjerodavnih za sigurnosna pitanja i opće sigurnosne rizike;
(c)
ispitivanje i odobravanje sve dokumentacije vezane za sigurnosnu akreditaciju, osim za dokumente koje Komisija treba usvojiti prema članku 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013 i članku 8. Odluke br. 1104/2011/EU;
(d)
unutar svojih ovlasti, savjetovanje Komisije prilikom razrade nacrta tekstova za akte iz članka 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013 i članku 8. Odluke br. 1104/2011/EU, uključujući za uspostavu sigurnosno-operativnih postupaka (SecOp-i), te za izdavanje izjave sa svojim zaključnim stavom;
(e)
ispitivanje i odobravanje procjene sigurnosnog rizika razvijene u skladu s procesom praćenja iz članka 10. točke (h) uzimajući u obzir sukladnost s dokumentima iz točke (c) ovog stavka i onima razvijenima u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013 i člankom 8. Odluke br. 1104/2011/EU; surađujući s Komisijom u definiranju mjera za ublažavanje rizika;
(f)
provjeru provedbe sigurnosnih mjera u vezi sa sigurnosnom akreditacijom europskih GNSS sustava, poduzimajući ili sponzorirajući sigurnosne procjene, inspekcije ili preispitivanja u skladu s člankom 12. točkom (b) ove Uredbe;
(g)
potvrđivanje odabira odobrenih proizvoda i mjera koji štite od elektroničkog prisluškivanja (TEMPEST) i odobrenih kriptografskih proizvoda korištenih za pružanje sigurnosti za europske GNSS sustave;
(h)
odobrenje ili, prema potrebi, sudjelovanje u zajedničkom odobrenju s relevantnim tijelima mjerodavnima za sigurnosna pitanja, a u vezi s međusobnom povezanosti europskih GNSS sustava s ostalim sustavima;
(i)
dogovaranje predloška za kontrolu pristupa iz članka 12. točke (c) s relevantnom državom članicom;
(j)
na osnovi izvještaja o riziku iz stavka 11. ovog članka, informiranje Komisije o procjeni rizika i pružanje savjeta Komisiji o mogućnostima rješavanja preostalih rizika za određenu akreditacijsku odluku;
(k)
pomoć Vijeću, uz blisku suradnju s Komisijom, u provedbi Zajedničke akcije 2004/552/ZVSP na poseban zahtjev Vijeća;
(l)
provedbu savjetovanja potrebnih za izvršavanje svojih zadaća.
4. Odbor za sigurnosnu akreditaciju također:
(a)
priprema i odobrava dio višegodišnjeg programa rada iz članka 8.a stavka 1. u vezi s operativnim aktivnostima obuhvaćenima ovim poglavljem te financijske i ljudske resurse potrebne za provođenje tih aktivnosti, te ga pravodobno podnosi upravnom odboru kako bi mogao biti uključen u višegodišnji program rada;
(b)
priprema i odobrava dio godišnjeg programa rada iz članka 8.a stavka 2. u vezi s operativnim aktivnostima obuhvaćenima ovim poglavljem te financijske i ljudske resurse potrebne za provođenje tih aktivnosti, te ga pravodobno podnosi upravnom odboru kako bi mogao biti uključen u godišnji program rada;
(c)
priprema i odobrava dio godišnjeg programa rada iz članka 6. stavka 2. točke (h) u vezi s aktivnostima i mogućnostima Agencije obuhvaćenima ovim poglavljem te financijske i ljudske resurse potrebne za provođenje tih aktivnosti i mogućnosti, te ga pravodobno podnosi upravnom odboru kako bi mogao biti uključen u godišnje izvješće;
(d)
usvaja i objavljuje svoj poslovnik.
5. Komisija redovito obavješćuje Odbor za sigurnosnu akreditaciju o učincima bilo kojih planiranih odluka Odbora za sigurnosnu akreditaciju o ispravnom vođenju programâ i o provedbi planova rješavanja preostalih rizika. Odbor za sigurnosnu akreditaciju uzima u obzir sva navedena mišljenja Komisije.
6. Odluke Odbora za sigurnosnu akreditaciju upućuju se Komisiji.
7. Odbor za sigurnosnu akreditaciju sastoji se od po jednog predstavnika svake države članice, predstavnika Komisije i predstavnika VP-a. Države članice, Komisija i VP nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u Odboru za sigurnosnu akreditaciju. Mandat članova Odbora za sigurnosnu akreditaciju traje četiri godine i može se produljiti. Predstavnik ESA-e poziva se na sastanke Odbora za sigurnosnu akreditaciju u svojstvu promatrača. Izuzetno i predstavnici trećih zemalja ili međunarodnih organizacija mogu biti pozvani na sastanke kao promatrači kada se pitanja izravno tiču tih trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. Mehanizmi za takvo sudjelovanje predstavnika trećih zemalja ili međunarodnih organizacija te njegovi uvjeti uspostavljaju se u sporazumima iz članka 23. stavka 1. i u skladu su s poslovnikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
8. Odbor za sigurnosnu akreditaciju među svojim članovima odabire predsjednika i zamjenika predsjednika dvotrećinskom većinom svih članova s pravom glasa. Zamjenik predsjednika automatski zauzima mjesto predsjednika kada je predsjednik spriječen u obavljanju svojih dužnosti.
Odbor za sigurnosnu akreditaciju ima ovlast razriješiti dužnosti predsjednika, zamjenika predsjednika ili obojicu. Odluku o otpuštanju donosi dvotrećinskom većinom.
Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika Odbora za sigurnosnu akreditaciju traje dvije godine i može se jednom produljiti. Mandat svake od navedenih osoba završava kada ta osoba prestane biti član Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
9. Odbor za sigurnosnu akreditaciju ima pristup svim ljudskim i materijalnim resursima potrebnima za pružanje odgovarajuće administrativne podrške te kako bi omogućio, zajedno s tijelima navedenima u stavku 11., izvršavanje svojih zadaća na neovisan način posebno u vezi s vođenjem spisa, pokretanjem i praćenjem primjene sigurnosnih postupaka i provođenjem revizija sigurnosnih sustava, pripremom odluka i organiziranjem sastanaka. Također ima pristup svim informacijama potrebnima za izvršavanje svojih zadaća, a koje posjeduje Agencija, ne dovodeći u pitanje načela autonomije i neovisnosti iz članka 10. točke (i).
10. Odbor za sigurnosnu akreditaciju i osoblje Agencije pod njegovim nadzorom obavljaju svoj rad na način kojim osiguravaju autonomiju i neovisnost u vezi s ostalim aktivnostima Agencije, posebno operativnim aktivnostima u vezi s iskorištavanjem sustavâ u skladu s ciljevima programa. U tu svrhu uspostavlja se djelotvorna organizacijska podjela unutar Agencije na osoblje uključeno u aktivnosti obuhvaćene ovim poglavljem i ostalo osoblje Agencije. Odbor za sigurnosnu akreditaciju odmah obavješćuje izvršnog direktora, upravni odbor i Komisiju o bilo kojim okolnostima koje bi mogle ugroziti njegovu autonomiju i neovisnost. U slučaju da se u okviru Agencije ne pronađe rješenje, Komisija ispituje situaciju uz savjetovanje s relevantnim stranama. Na temelju rezultata tog ispitivanja, Komisija poduzima odgovarajuće mjere za ublažavanje koje Agencija treba provesti i o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
11. Odbor za sigurnosnu akreditaciju uspostavlja posebna pomoćna tijela za posebna pitanja, koja djeluju prema njegovim uputama. Istodobno osiguravajući kontinuitet rada, posebno uspostavlja povjerenstvo koje provodi preglede i testiranja sigurnosnih analiza za izradu relevantnih izvješća o riziku kao pomoć Odboru u njegovim odlukama. Odbor za sigurnosnu akreditaciju može uspostaviti i raspustiti stručne skupine kako bi pridonijele radu povjerenstva.
12. Ne dovodeći u pitanje nadležnost država članica i zadaću Agencije iz članka 14. stavka 1. točke (a) podtočke i. Uredbe (EU) br. 1285/2013, tijekom faze uvođenja programa Galileo, organizira se skupina stručnjaka iz država članica pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju kako bi izvršila zadaće tijela za distribuciju kriptomaterijala (CDA) u pogledu upravljanja kriptografskim materijalom EU-a, a posebno za:
i.
upravljanje ključevima za polijetanja i drugim ključevima potrebnima za funkcioniranje sustava uspostavljenog u sklopu programa Galileo;
ii.
provjeru uspostave i izvršenja postupaka za vođenje evidencije o PRS ključevima, sigurno postupanje s njima, njihovo čuvanje i distribuciju.
13. Ako se u skladu s općim načelima iz članka 10. ove Uredbe ne može postići konsenzus, Odbor za sigurnosnu akreditaciju donosi odluke većinom glasova kako je predviđeno u članku 16. Ugovora o Europskoj uniji i ne dovodeći u pitanje članak 9. ove Uredbe. Predstavnik Komisije i predstavnik VP-a ne glasuju. Predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju potpisuje u ime Odbora za sigurnosnu akreditaciju odluke koje je donio Odbor za sigurnosnu akreditaciju.
14. Komisija bez nepotrebnog odgađanja redovito obavješćuje Europski parlament i Vijeće o učinku donošenja odluka o sigurnosnoj akreditaciji na izvođenje programâ. Ako Komisija smatra da odluka koju je donio Odbor za sigurnosnu akreditaciju može značajno utjecati na izvođenje programâ, primjerice u smislu troškova, rasporeda i rada, o tome odmah obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
15. Uzimajući u obzir stajališta Europskog parlamenta i Vijeća, koja trebaju biti izražena u roku od mjesec dana, Komisija može usvojiti bilo koju prikladnu mjeru u skladu s Uredbom (EU) br. 1285/2013.
16. Upravni se odbor periodično obavješćuje o razvoju rada Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
17. Raspored rada Odbora za sigurnosnu akreditaciju poštuje godišnji program rada iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1285/2013.”
5.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 11.a
Zadaće predsjednika Odbora za sigurnosnu akreditaciju
1. Predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju izvršava sljedeće zadaće:
(a)
upravlja aktivnostima sigurnosne akreditacije pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju;
(b)
osigurava provedbu višegodišnjih i godišnjih programa rada Agencije obuhvaćenih ovim poglavljem pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju;
(c)
surađuje s izvršnim direktorom kako bi pomogao u sastavljanju nacrta plana radnih mjesta iz članka 13. stavka 3. i organizacijskih struktura Agencije;
(d)
priprema dio izvješća o napretku iz članka 8. točke (g) u vezi s operativnim aktivnostima obuhvaćenima ovim poglavljem te ga pravodobno podnosi Odboru za sigurnosnu akreditaciju i izvršnom direktoru kako bi mogao biti uključen u izvješće o napretku;
(e)
priprema dio godišnjeg izvješća i plana djelovanja iz članka 8. točke (h) odnosno (r) u vezi s operativnim aktivnostima obuhvaćenima ovim poglavljem te ga pravodobno podnosi izvršnom direktoru;
(f)
zastupa Agenciju u aktivnostima i odlukama obuhvaćenima ovim poglavljem;
(g)
u pogledu osoblja Agencije uključenog u aktivnosti obuhvaćene ovim poglavljem, izvršava ovlasti iz članka 6. stavka 3. prvog podstavka koje su mu delegirane u skladu s člankom 6. stavkom 3. četvrtim podstavkom.
2. Što se tiče aktivnosti obuhvaćenih ovim poglavljem, Europski parlament i Vijeće mogu pozvati predsjednika Odbora za sigurnosnu akreditaciju na razmjenu mišljenja o radu i izgledima Agencije pred tim institucijama, uključujući u pogledu višegodišnjih i godišnjih programa rada.”
6.
U članku 12. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
dozvoljavaju propisno ovlaštenim osobama koje je imenovao Odbor za sigurnosnu akreditaciju, pod nadzorom nacionalnih tijela nadležnih za sigurnosna pitanja i u dogovoru s njima, pristup bilo kojim informacijama i bilo kojim područjima i/ili mjestima povezanima sa sigurnošću sustavâ u njihovoj nadležnosti, a u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima te bez diskriminacije na osnovi državljanstva državljana država članica, uključujući i u svrhu sigurnosnih revizija i ispitivanja koje je dogovorio Odbor za sigurnosnu akreditaciju te za proces praćenja sigurnosnog rizika iz članka 10. točke (h). Te revizije i ispitivanja izvode se u skladu sa sljedećim načelima:
i.
naglašava se važnost za sigurnost i djelotvorno upravljanje rizikom unutar istraženih tijela;
ii.
preporučaju se protumjere za ublažavanje specifičnog učinka gubitka povjerljivosti, integriteta ili dostupnosti klasificiranih podataka.”
7.
Članak 13. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Izvršni direktor, blisko surađujući s predsjednikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju za aktivnosti obuhvaćene poglavljem III., sastavlja nacrt procjene rashoda i prihoda Agencije za sljedeću financijsku godinu, jasno odvajajući one elemente nacrta izjave o procjeni koji se odnose na aktivnosti sigurnosne akreditacije te ostale aktivnosti Agencije. Predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju prilaže svoju izjavu tom nacrtu, a izvršni direktor prosljeđuje nacrt procjene i izjavu upravnom odboru i Odboru za sigurnosnu akreditaciju uz nacrt plana radnih mjesta.”;
(b)
stavci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:
„5. Na temelju okvirne procjene rashoda i prihoda te blisko surađujući s Odborom za sigurnosnu akreditaciju u aktivnostima obuhvaćenima poglavljem III., upravni odbor svake godine sastavlja procjenu prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu.
6. Izjavu o procjeni, koja uključuje nacrt plana radnih mjesta zajedno s privremenim godišnjim programom rada, upravni odbor do 31. ožujka prosljeđuje Komisiji i trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama s kojima Unija ima sklopljene sporazume, u skladu s člankom 23. stavkom 1.”
8.
U članku 14., stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:
„10. Europski parlament, na preporuku Vijeća koje djeluje kvalificiranom većinom, prije 30. travnja godine N + 2 daje razrješnicu izvršnom direktoru u odnosu na izvršenje proračuna za godinu N, uz iznimku dijela izvršenja proračuna koji se odnosi na zadaće koje su, prema potrebi, dodijeljene Agenciji u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013 na koji se primjenjuje postupak iz članaka 164. i 165. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (18).
9.
Umeće se sljedeće poglavlje:
„POGLAVLJE IV.a
LJUDSKI RESURSI
Članak 15.a
Osoblje
1. Na osoblje zaposleno u Agenciji primjenjuju se Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije, Uvjeti zaposlenja ostalih službenika te pravila koja su zajednički donijele institucije Unije u svrhu primjene navedenog Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja.
2. Osoblje Agencije čine službenici koje je Agencija zaposlila za potrebe izvršavanja svojih zadaća. Oni imaju uvjerenje o sigurnosnoj provjeri shodno klasifikaciji podataka kojima rukuju.
3. Interna pravila Agencije, poput poslovnika upravnog odbora, poslovnika Odbora za sigurnosnu akreditaciju, financijskih pravila primjenjivih na Agenciju, pravila za primjenu pravilnika o osoblju i pravila za pristup dokumentima, osiguravaju autonomiju i neovisnost osoblja koje provodi aktivnosti sigurnosne akreditacije u odnosu na osoblje koje radi na drugim zadaćama Agencije u skladu s člankom 10. točkom i.
Članak 15.b
Imenovanje i mandat izvršnog direktora
1. Izvršni se direktor zapošljava kao privremeni član osoblja Agencije u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
2. Izvršnog direktora imenuje upravni odbor na osnovi zasluga i dokumentiranih upravnih i menadžerskih vještina, kao i relevantnog znanja i iskustva, iz popisa kandidata koje je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog natječaja koji je uslijedio nakon objave poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije ili drugdje.
Kandidat kojeg odabere upravni odbor može biti pozvan da što ranije dâ izjavu pred Europskim parlamentom i odgovori na pitanja njegovih članova.
Predsjednik upravnog odbora zastupa Agenciju u svrhu sklapanja ugovora s izvršnim direktorom.
Upravni odbor odluku o imenovanju izvršnog direktora donosi dvotrećinskom većinom glasova svojih članova.
3. Mandat izvršnog direktora iznosi pet godina. Na kraju toga mandata Komisija provodi procjenu rada izvršnoga direktora uzimajući u obzir buduće zadaće i izazove koji predstoje Agenciji.
Na osnovi prijedloga Komisije, uzimajući u obzir procjenu iz prvog podstavka, upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnom direktoru na razdoblje do četiri godine.
Svaka odluka o produljenju mandata izvršnom direktoru usvaja se dvotrećinskom većinom glasova članova upravnog odbora.
Izvršni direktor čiji je mandat produljen nakon toga ne smije sudjelovati u postupku odabira za istu dužnost.
Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o svojoj namjeri da produlji mandat izvršnog direktora. Prije produljenja mandata izvršni direktor može biti pozvan da dâ izjavu pred relevantnim odborima Europskog parlamenta te da odgovori na pitanja članova.
4. Upravni odbor može razriješiti dužnosti izvršnog direktora na osnovi prijedloga Komisije ili trećine svojih članova, a to čini odlukom usvojenom dvotrećinskom većinom glasova svojih članova.
5. Europski parlament i Vijeće mogu pozvati izvršnog direktora na razmjenu mišljenja o radu i izgledima Agencije pred tim institucijama, uključujući u pogledu godišnjeg i višegodišnjeg programa rada. Ta razmjena mišljenja ne dotiče se stvari u vezi s aktivnostima sigurnosne akreditacije obuhvaćenima poglavljem III.
Članak 15.c
Upućeni nacionalni stručnjaci
Agencija može koristiti i nacionalne stručnjake. Ti stručnjaci imaju uvjerenje o sigurnosnoj provjeri shodno klasifikaciji podataka kojima rukuju. Na to se osoblje ne primjenjuju Pravilnik o osoblju i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika.”
10.
Članci 16. i 17. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 16.
Suzbijanje prijevara
1. S ciljem borbe protiv prijevara, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti, Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (19) primjenjuje se na Agenciju bez ograničenja. U tu svrhu Agencija pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije Europskih zajednica o internim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) (20) te izdaje odgovarajuće odredbe u vezi s osobljem Agencije i upućenim nacionalnim stručnjacima korištenjem modela odluke iz Priloga navedenom sporazumu.
2. Revizorski sud ima ovlast nadzirati korisnike sredstava Agencije kao i ugovaratelje i podugovaratelje koji su dobili sredstva Unije putem Agencije, na osnovi dostavljene dokumentacije ili provjerama na terenu.
3. U vezi s bespovratnim sredstvima koja financira ili ugovorima koje dodjeljuje Agencija, OLAF može provesti istragu uključujući i provjere i inspekcije na terenu u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (21) kako bi spriječio prijevare, korupciju i bilo koje druge nezakonite aktivnosti koje štete financijskim interesima Unije.
4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3. ovog članka, sporazumi o suradnji koje je Agencija sklopila s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, ugovori i sporazumi o bespovratnim sredstvima sklopljeni s trećim stranama te bilo koja financijska odluka koju je donijela Agencija izrijekom navode da Revizorski sud i OLAF mogu provoditi provjere i istrage u skladu sa svojim pojedinačnim ovlastima.
Članak 17.
Povlastice i imuniteti
Protokol (br. 7) o povlasticama i imunitetima Europske unije priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije primjenjuje se na Agenciju i njezino osoblje iz članka 15.a.
11.
Članak 18. briše se.
12.
Članci 22. i 23. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 22.
Sigurnosna pravila o zaštiti klasificiranih ili osjetljivih podataka
1. Agencija primjenjuje sigurnosna pravila Komisije u pogledu zaštite klasificiranih podataka EU-a.
2. Agencija u svojim internim pravilima može utvrditi odredbe za rukovanje neklasificiranim, ali osjetljivim podacima. Takve odredbe između ostalog obuhvaćaju razmjenu i čuvanje tih podataka te postupanje s njima.
Članak 22.a
Sukobi interesa
1. Članovi upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju, izvršni direktor, kao i upućeni nacionalni stručnjaci i promatrači, daju izjavu o preuzetim obvezama i izjavu o interesima u kojima navode nepostojanje ili postojanje bilo kakvog izravnog ili neizravnog interesa koji se može smatrati štetnim po njihovu neovisnost. Te izjave moraju biti točne i potpune. Podnose se u pisanom obliku prilikom stupanja na dužnost i obnavljaju se na godišnjoj razini. Ažuriraju se kad god je to potrebno, a posebno u slučaju relevantnih promjena u osobnim okolnostima dotičnih osoba.
2. Prije svakog sastanka na kojem sudjeluju članovi upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju, izvršni direktor, kao i upućeni nacionalni stručnjaci i promatrači i vanjski stručnjaci koji sudjeluju u ad hoc radnim skupinama, točno i potpuno navode nepostojanje ili postojanje interesa koji se mogu smatrati štetnima po njihovu neovisnost u vezi s bilo kojom točkom dnevnog reda te se suzdržavaju od sudjelovanja u raspravi i glasovanju o tim točkama.
3. Upravni odbor i Odbor za sigurnosnu akreditaciju u svojim poslovnicima utvrđuju praktične dogovore o pravilu izjave o interesima iz stavaka 1. i 2. te o suzbijanju i upravljanju sukobima interesa.
Članak 23.
Sudjelovanje trećih zemalja i međunarodnih organizacija
1. Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja i međunarodnih organizacija. Takvo sudjelovanje i njegovi uvjeti određuju se sporazumom između Unije i dotične treće zemlje ili međunarodne organizacije, a u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
2. U skladu s relevantnim odredbama tih sporazuma, razrađuju se praktični dogovori za sudjelovanje trećih zemalja ili međunarodnih organizacija u radu Agencije, uključujući dogovore u vezi s njihovim sudjelovanjem u inicijativama koje poduzima Agencija, financijskim doprinosima i osobljem.
Članak 23.a
Zajednička nabava s državama članicama
Za izvršavanje svojih zadaća Agencija je ovlaštena dodijeliti ugovore zajedno s državama članicama u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 (22).
13.
Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 26.
Preispitivanje, ocjena i revizija
1. Komisija do 31. prosinca 2016. i svakih pet godina nakon toga provodi ocjenjivanje Agencije, posebno njezinog učinka, djelotvornosti, neometanog rada, radnih metoda, zahtjeva i upotrebe dodijeljenih sredstava. Ocjena posebno uključuje procjenu svih promjena opsega ili prirode zadaća Agencije i financijskog učinka tih promjena. Obuhvaća primjenu politike Agencije o sukobima interesa i također navodi bilo koje okolnosti koje su mogle ugroziti neovisnost i autonomiju Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
2. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, upravnom odboru i Odboru za sigurnosnu akreditaciju Agencije podnosi izvješće o ocjeni i njezinim zaključcima. Rezultati ocjene dostupni su javnosti.
3. Svaka druga ocjena uključuje pregled bilance stanja Agencije u pogledu njezinih ciljeva i zadaća. Ako Komisija smatra da nastavak postojanja Agencije nije više opravdan u pogledu dodijeljenih zadaća i ciljeva, Komisija prema potrebi može predložiti stavljanje ove Uredbe izvan snage.
4. Vanjske revizije rada Agencije mogu se provesti na zahtjev upravnog odbora ili Komisije.”
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u 16. travnja 2014.