PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
32013R0390
L 128/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
03.05.2013.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 390/2013
od 3. svibnja 2013.
o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (1) kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1070/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezin članak 11.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 549/2004 predviđa se uspostavljanje plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije. Za detaljno funkcioniranje plana performansi, Komisija donosi provedbena pravila.
(2)
Plan performansi trebao bi doprinijeti održivom razvoju sustava zračnog prijevoza poboljšanjem cjelokupne učinkovitosti usluga u zračnoj plovidbi na ključnim područjima performansi u vezi sa sigurnošću, okolišem, kapacitetom i troškovnom učinkovitošću, u skladu s okvirom performansi europskoga glavnog plana upravljanja zračnim prometom (ATM), uvažavajući pritom prevladavajuće ciljeve sigurnosti.
(3)
Uredbom (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (3) kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1070/2009 predviđaju se uspostavljanje sustava obračuna naknada i zajedničkih projekata za provedbu europskoga glavnog plana ATM-a. Za učinkovitu provedbu plana performansi bitni su i sustav obračuna naknada i zajednički projekti.
(4)
U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 549/2004 ova bi se Uredba trebala primjenjivati na mrežne funkcije za upravljanje zračnim prometom iz članka 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o organizaciji i korištenju zračnog prostora na jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru) (4), kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1070/2009.
(5)
Komisiji pri provedbi plana performansi pomaže tijelo za reviziju performansi. To bi tijelo moralo imati mogućnost davanja neovisnih savjeta Komisiji u svim područjima koja utječu na performanse usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija.
(6)
S obzirom na činjenicu da nacionalna nadzorna tijela imaju ključnu ulogu u provedbi plana performansi, države članice morale bi osigurati da ona imaju mogućnost učinkovitog ispunjavanja svojih odgovornosti.
(7)
Kako bi se jamčila dugoročna poboljšanja usmjerena postizanju društvenih ciljeva visoke razine onako kako se to odražava u europskom glavnom planu ATM-a, plan performansi treba voditi imajući u vidu razdoblje koje premašuje pojedinačno referentno razdoblje.
(8)
Plan performansi morao bi se odnositi na usluge u zračnoj plovidbi primjenom pristupa od izlaza do izlaza, uključujući rutne i terminalne usluge u zračnoj plovidbi, s ciljem poboljšanja cjelokupne performanse mreže.
(9)
Planom performansi morali bi se predvidjeti pokazatelji i obvezujući ciljevi u svim ključnim područjima performansi, uz potpuno postizanje i održavanje zahtijevanih razina sigurnosti.
(10)
Pri donošenju ciljeva performansi na razini cjelokupne Unije za referentno razdoblje, Komisija bi morala primjereno uvažiti razinu performansi dostignutu u prethodnom referentnom razdoblju (referentnim razdobljima).
(11)
Uz snažnu povezanost između različitih ključnih područja performansi, pri pripremi i praćenju plana performansi treba primjereno uvažiti međusobne ovisnosti između ciljeva performansi, uzimajući u obzir prevladavajuće ciljeve sigurnosti.
(12)
Planovi performansi trebali bi se uspostaviti na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora, pokazujući, radi transparentnosti, doprinos postizanju ciljeva svakog pružatelja usluga u zračnoj plovidbi unutar funkcionalnog bloka zračnog prostora, koji se prati na najprimjerenijoj razini.
(13)
Planovi performansi morali bi opisivati mjere, poput sustava poticaja, čiji je cilj poticanje dionika na poboljšanje performansi na svim razinama. Radi njezine prevladavajuće prirode, na sigurnost se poticaji ne bi smjeli primjenjivati.
(14)
Kako bi se saslušala stajališta dionika, potrebno je održavati učinkovita savjetovanja na nacionalnoj razini, razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i razini Unije.
(15)
U okolnostima, koje su u vrijeme donošenja planova performansi bile nepredvidljive i koje države članice i subjekti koji podliježu ciljevima performansi ne mogu riješiti i nadzirati, uspostavljanje odgovarajućih mehanizama upozoravanja trebalo bi omogućiti provedbu odgovarajućih mjera čiji je cilj očuvanje sigurnosnih zahtjeva i održavanje kontinuiteta pružanja usluga, što može uključivati reviziju ciljeva performansi na razini cijele Unije i na lokalnoj razini.
(16)
Civilno-vojna suradnja i koordinacija imaju veliku važnost u postizanju ciljeva plana performansi, uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne misije.
(17)
Planom performansi ne bi se trebale dovoditi u pitanje odredbe Uredbe (EZ) br. 549/2004 čiji je cilj zaštita bitnih interesa sigurnosne ili obrambene politike.
(18)
Potrebno je odabrati specifične i mjerljive ključne pokazatelje performansi na temelju kojih se može dodijeliti odgovornost za postizanje ciljeva performansi. Pridruženi ciljevi morali bi biti dostižni, realni i vremenski ograničeni te usmjereni učinkovitom upravljanju održivih performansi usluga u zračnoj plovidbi.
(19)
Provedba obvezujućih ciljeva performansi podržana poticajima financijske prirode, zahtijeva primjerenu povezanost s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 391/2013 od 3. ožujka 2013. o utvrđivanju zajedničkog sustava obračuna naknada za usluge u zračnoj plovidbi (5).
(20)
Ključni pokazatelji performansi i ciljevi performansi moraju se uspostaviti i provoditi u skladu s ciljevima i standardima sigurnosti utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i njezinim provedbenim pravilima, zajedno s mjerama koje poduzima Unija za postizanje i održavanje tih ciljeva.
(21)
Komisija bi morala ocijeniti planove i ciljeve performansi te utvrditi njihovu sukladnost s ciljevima na razini cijele Unije, kao i odgovarajući doprinos tim ciljevima i cjelokupnoj performansi europske mreže ATM-a. Ako se ta sukladnost i odgovarajući doprinos ne mogu utvrditi, Komisija bi morala zahtijevati reviziju tih planova i ciljeva performansi i/ili poduzimanje korektivnih mjera.
(22)
Tijekom referentnih razdoblja morao bi se osigurati učinkovit postupak praćenja performansi, uključujući prikupljanje i širenje podataka, kako bi se osiguralo da razvoj performansi omogućuje postizanje ciljeva i, ako je potrebno, uvođenje korektivnih mjera.
(23)
Kada na temelju rezultata praćenja Komisija ima značajan dokaz da početni podaci, pretpostavke i razlozi na temelju kojih su postavljeni početni ciljevi više nisu valjani, Komisija može odlučiti o izmjeni ciljeva performansi na razini cijele Unije ili na zahtjev države članice dopustiti revidiranje lokalnih ciljeva.
(24)
Obavljanje mrežnih funkcija trebalo bi podlijegati ciljevima performansi. Stoga bi se ova Uredba morala primjenjivati na upravitelja mreže uspostavljenog u skladu s člankom 3. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011 od 7. srpnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010 (7). Uredbu Komisije (EU) br. 677/2011 bi stoga trebalo na odgovarajući način izmijeniti.
(25)
Uredbu Komisije (EU) br. 691/2010 od 29. srpnja 2010. o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (8), članak 26. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011 i Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 1216/2011 od 24. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija (9), treba staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
(26)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju mjere za poboljšanje cjelokupnih performansi usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija za opći zračni promet unutar europskog (EUR) i afričkog (AFI) područja Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) na kojima su za pružanje usluga u zračnoj plovidbi odgovorne države članice, kako bi se ispunili zahtjevi svih korisnika zračnog prostora.
2. U svrhu postavljanja ciljeva i praćenja performansi, ova se Uredba primjenjuje na usluge u zračnoj plovidbi koje pružaju:
(a)
pružatelji usluga u zračnoj plovidbi određeni u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(b)
pružatelji meteoroloških usluga ako su određeni u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(c)
upravitelj mreže uspostavljen u skladu s člankom 3. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011.
U svrhu postavljanja cilja i praćenja performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću, primjenjuje se također na tijela ili subjekte kod kojih nastaju troškovi prihvatljivi za povrat putem korisničkih naknada, kako je navedeno u članku 15. stavku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004 i članku 6. stavku 2. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013.
3. Ne dovodeći u pitanje stavak 4., države članice mogu odlučiti da ovu Uredbu ne primjenjuju na terminalne usluge u zračnoj plovidbi koje se pružaju na nekim ili svim njihovim zračnim lukama s manje od 70 000 IFR kretanja u zračnom prijevozu godišnje. One o tome na primjereni način obavješćuju Komisiju.
4. Kada u državi članici niti jedna zračna luka ne dostiže graničnu vrijednost od 70 000 IFR kretanja u zračnom prijevozu godišnje, ova se Uredba primjenjuje minimalno na zračnu luku s najvećim brojem IFR kretanja u zračnom prijevozu.
5. Postavljanje cilja u vezi s troškovnom učinkovitošću primjenjuje se na utvrđene troškove određene u članku 15. stavku 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004.
6. Države članice mogu ovu Uredbu također primjenjivati:
(a)
u zračnom prostoru pod njihovom odgovornošću unutar drugih područja ICAO-a, pod uvjetom da o tome na odgovarajući način obavijeste Komisiju i druge države članice te ne dovodeći u pitanje prava i obveze država članica na temelju Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. (Čikaška konvencija);
(b)
na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi koji su dobili dozvolu za pružanje usluga u zračnoj plovidbi bez izdavanja svjedodžbe, u skladu s člankom 7. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 550/2004.
7. Bez obzira na odredbe o zaštiti podataka iz Direktive 2003/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) i njezinih provedbenih uredaba, Uredbe Komisije (EZ) br. 1321/2007 (11) i Uredbe Komisije (EZ) br. 1330/2007 (12), zahtjevi u vezi s davanjem podataka određeni u Prilogu V., primjenjuju se na nacionalna tijela, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka, koordinatore zračnih luka i zračne prijevoznike.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1.
„operator zračne luke” znači upravljačko tijelo zračne luke, koje zajedno s drugim djelatnostima ili na drugi način, prema nacionalnom pravu ili propisima ima zadaću upravljanja opremom zračne luke te koordiniranja i nadzora aktivnosti različitih operatora prisutnih na dotičnoj zračnoj luci ili sustavu zračnih luka;
2.
„podaci” znači kvalitativne, kvantitativne ili druge odgovarajuće informacije u vezi s performansama u zračnoj plovidbi, koje su prikupljene i sustavno obrađene od strane Komisije ili za Komisiju, radi provedbe plana performansi;
3.
„pokazatelji performansi” znači pokazatelji koji se upotrebljavaju za praćenje, sustavno vrednovanje i provjeru performansi;
4.
„ključni pokazatelji performansi” znači pokazatelji performansi koji se upotrebljavaju za postavljanje cilja performansi;
5.
„IFR kretanja u zračnom prijevozu” znači ukupni broj uzlijetanja i slijetanja obavljenih prema pravilima instrumentalnog letenja, izračunan kao godišnji prosjek tijekom tri kalendarske godine koje prethode donošenju planova performansi;
6.
„obvezujući cilj” znači cilj performansi koji su države članice usvojile kao dio plana performansi i koji podliježe sustavu poticaja i/ili planovima korektivnih mjera;
7.
„zračni prijevoznik” znači poduzeće za zračni prijevoz s valjanom operativnom licencijom koju je izdala država članica u skladu s pravom Europske unije;
8.
„utvrđeni troškovi” znači troškovi definirani u članku 15. stavku 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004;
9.
„nacionalno tijelo” znači regulatorno i/ili nadzorno tijelo na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora čiji se troškovi mogu zaračunati korisnicima zračnog prostora ako nastanu u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi primjenom članka 6. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013;
10.
„kultura pravičnosti” znači kultura u kojoj se istaknuti operatori ili drugi subjekti ne kažnjavaju za svoje postupke, propuste ili odluke donesene primjereno njihovom iskustvu i osposobljenosti, ali u kojoj se velika nepažnja, namjerni prekršaji i destruktivno ponašanje ne toleriraju;
11.
„koordinator zračne luke” znači fizička ili pravna osoba koju imenuje država članica za obavljanje zadaća koordiniranja iz članka 4. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (13);
12.
„praćenje performansi” znači kontinuirani proces prikupljanja i analiziranja podataka radi mjerenja stvarne učinkovitosti sustava u odnosu na postavljene (ključne) ciljeve performansi i planove performansi, upotrebom (ključnih) pokazatelja performansi iz članka 9. i Priloga I.;
13.
„referentno razdoblje” znači razdoblje valjanosti i primjene ciljeva performansi i planova performansi na razini cijele Unije, kako je određeno u članku 11. stavku 3. točki (d) Uredbe (EZ) br. 549/2004;
14.
„neodobreni ulaz na uzletno-sletnu stazu” znači bilo koji događaj u zračnoj luci koji uključuje nepravilnu prisutnost zrakoplova, vozila ili osobe u zaštićenom području površine namijenjene za slijetanje i uzlijetanje zrakoplova;
15.
„jedinica operativnih usluga u zračnom prometu” (jedinica ATS) znači jedinica, civilna ili vojna, koja je odgovorna za pružanje usluga u zračnom prometu;
16.
„usluge CNS, MET i AIS” znači komunikacijske, navigacijske i nadzorne usluge, meteorološke usluge za zračnu plovidbu i usluge zrakoplovnog informiranja;
17.
„izuzetni događaj” znači okolnosti u kojima je kapacitet ATM-a neuobičajeno smanjen tako da je razina kašnjenja ATFM-a neuobičajeno visoka, kao rezultat: planiranog ograničenja uzrokovanog operativnom ili tehničkom promjenom, vrlo loših vremenskih okolnosti, neraspoloživosti velikih dijelova zračnog prostora bilo radi prirodnih ili radi političkih razloga, ili industrijske akcije i aktivacije EACCC-a od strane upravitelja mreže radi jednog ili više navedenih uzroka;
18.
„troškovi restrukturiranja” znači značajni jednokratni troškovi nastali za pružatelje usluga u zračnoj plovidbi u procesu restrukturiranja uvođenjem novih tehnologija i postupaka i s njima povezanih modela poslovanja za poticanje pružanja integriranih usluga, pri čemu država članica želi povratiti troškove tijekom jednog ili više referentnih razdoblja. Ti troškovi mogu uključivati troškove nastale u vezi s isplatom naknada zaposlenicima, zatvaranjem centara za kontrolu zračnog prometa, preseljenjem djelatnosti na nove lokacije, te u vezi s otpisom sredstava i/ili stjecanjem strateških udjela u drugim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi.
Članak 3.
Tijelo za reviziju performansi
1. Ako Komisija odluči imenovati tijelo za reviziju performansi koje će joj pomagati u provedbi plana performansi, to se tijelo imenuje na određeni rok u skladu s referentnim razdobljima. Komisija imenuje predsjedavatelja i članove tijela za reviziju performansi.
2. Tijelo za reviziju performansi mora imati primjerenu sposobnost i nepristranost kako bi neovisno obavljalo zadaće koje mu je dodijelila Komisija, posebno u vezi s odgovarajućim ključnim područjima performansi.
3. Tijelo za reviziju performansi pomaže Komisiji pri provedbi plana performansi, posebno u vezi s:
(a)
prikupljanjem, ispitivanjem, vrednovanjem i širenjem podataka povezanih s performansama;
(b)
definiranjem ili prilagodbom ključnih područja performansi, u skladu s onima utvrđenim u okviru performansi glavnog plana ATM-a, kako je navedeno u članku 9. stavku 1., te povezanih ključnih pokazatelja performansi;
(c)
definiranjem primjerenih ključnih pokazatelja performansi koji u svim ključnim područjima performansi obuhvaćaju performanse mrežnih funkcija i usluga u zračnoj plovidbi, kako za rutne tako i za terminalne usluge;
(d)
uspostavljanjem i revizijom ciljeva performansi na razini cjelokupne Unije;
(e)
postavljanjem granične (graničnih) vrijednosti iz članka 10. stavka 4. za aktiviranje mehanizama uzbunjivanje utvrđenih u članku 19.;
(f)
ocjenjivanjem sukladnosti donesenih planova performansi, uključujući ciljeve performansi, s ciljevima na razini cjelokupne Unije;
(g)
kada je primjereno, ocjenjivanjem sukladnosti graničnih vrijednosti za uzbunjivanje u okviru primjene članka 19. stavka 3., s graničnim vrijednostima za uzbunjivanje na razini cjelokupne Unije iz članka 10. stavka 4;
(h)
kada je primjereno, ocjenjivanjem revidiranih ciljeva performansi ili korektivnih mjera koje su poduzele dotične države članice;
(i)
praćenjem, sustavnim vrednovanjem i revizijom performansi usluga u zračnoj plovidbi, uključujući ulaganja i trošak kapitala, na lokalnoj razini i na razini Unije;
(j)
praćenjem, sustavnim vrednovanjem i revizijom performansi mrežnih funkcija;
(k)
praćenjem cjelokupne performanse europske mreže ATM-a, uključujući izradu godišnjih izvješća koja se dostavljaju Odboru za jedinstveno nebo;
(l)
ocjenom postignuća ciljeva performansi na kraju svakog referentnog razdoblja radi pripreme sljedećeg razdoblja;
(m)
ocjenom plana performansi upravitelja mreže, uključujući sukladnost s ciljevima performansi na razini cijele Unije;
(n)
održavanjem i potporom pri usklađivanju kalendara savjetovanja dionika o planovima performansi te dužnosti u pogledu savjetovanja, kako je navedeno u članku 9. stavku 1. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013.
4. Na zahtjev Komisije, tijelo za reviziju performansi pruža ad hoc informacije ili izvješća o pitanjima povezanim s performansama.
5. Tijelo za reviziju performansi može Komisiji davati izvješća i preporuke za poboljšanje plana.
6. U pogledu odnosa s nacionalnim nadzornim tijelima:
(a)
za potrebe praćenja cjelokupnih performansi europske mreže ATM-a, tijelo za reviziju performansi dobiva od nacionalnih nadzornih tijela potrebne informacije u vezi s planovima performansi;
(b)
tijelo za reviziju performansi pomaže nacionalnim nadzornim tijelima na njihov zahtjev, davanjem neovisnog stajališta o pitanjima performansi kao što su činjenične usporedbe između pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji rade u sličnim okolnostima (sustavno vrednovanje), analize promjena u performansama tijekom posljednjih pet godina ili analize predviđanja za budućnost;
(c)
nacionalna nadzorna tijela mogu zatražiti pomoć tijela za reviziju performansi pri određivanju raspona indikativnih vrijednosti za postavljanje cilja, uvažavajući ciljeve na razini cjelokupne Unije. Te su vrijednosti dostupne nacionalnim nadzornim tijelima, pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, operatorima zračnih luka i korisnicima zračnog prostora.
7. Kako bi se osigurala sukladnost s ciljevima i standardima koji su utvrđeni i koji se provode u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008, tijelo za reviziju performansi surađuje, prema potrebi, s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa (EASA) na obavljanju zadaća iz stavka 3. kada su povezane sa sigurnošću.
8. Za potrebe praćenja cjelokupnih performansi europske mreže ATM-a, tijelo za reviziju performansi priprema odgovarajuće radne dogovore s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, operatorima zračnih luka, koordinatorima zračnih luka i zračnim prijevoznicima.
Članak 4.
Nacionalna nadzorna tijela
1. Nacionalna nadzorna tijela odgovorna su za sastavljanje planova performansi, nadzor performansi i praćenje planova i ciljeva performansi. Pri obavljanju ovih zadaća ona moraju djelovati nepristrano, neovisno i transparentno.
2. Države članice osiguravaju da nacionalna nadzorna tijela imaju potrebne resurse i mogućnosti ili pristup potrebnim resursima i mogućnostima u svim ključnim područjima performansi, za obavljanje zadaća predviđenih ovom Uredbom, uključujući ovlasti za provođenje inspekcijskih pregleda za obavljanje zadaća iz članka 20.
3. Kada država članica ima više od jednog nacionalnog nadzornog tijela, mora obavijestiti Komisiju o tome koje je nacionalno nadzorno tijelo odgovorno za nacionalnu koordinaciju za provedbu ove Uredbe.
Članak 5.
Funkcionalni blokovi zračnog prostora
1. Države članice uspostavljaju planove performansi na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
2. Za ispunjavanje obveze iz stavka 1., države članice moraju:
(a)
osigurati sukladnost plana performansi s predloškom utvrđenim u Prilogu II.;
(b)
obavijestiti Komisiju o nacionalnom nadzornom tijelu koje je odgovorno za koordinaciju unutar funkcionalnog bloka zračnog prostora i za odnose s Komisijom u vezi s provedbom plana performansi;
(c)
donijeti odgovarajuća rješenja kako bi osigurale:
i.
uspostavljanje jedinstvenog cilja za svaki ključni pokazatelj performansi, u skladu s odredbama iz točke (e) i Priloga I.;
ii.
da se, radi transparentnosti, u planu performansi utvrdi doprinos svakog pružatelja usluga u zračnoj plovidbi unutar funkcionalnog bloka zračnog prostora, praćen na najprimjerenijoj razini, za postizanje ciljeva performansi postavljenih za funkcionalni blok zračnog prostora;
iii.
definiranje i primjenu mjera iz članka 11. stavka 3. točke (d) Uredbe (EZ) br. 549/2004 tijekom referentnog razdoblja kada ciljevi nisu postignuti. Za tu se namjenu upotrebljavaju godišnje vrijednosti iz plana performansi;
(d)
biti odgovorne za određivanje i postizanje ciljeva performansi postavljenih na lokalnim razinama, to jest na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, nacionalnoj razini, razini naplatne zone i na razini zračne luke;
(e)
u slučaju kada nije uspostavljena zajednička naplatna zona u smislu članka 4. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013 i kada su, kao posljedica toga, ciljevi rutne troškovne učinkovitosti postavljeni za više do jedne naplatne zone unutar funkcionalnog bloka zračnog prostora, združiti te ciljeve u jedinstvenu vrijednost na skupnoj razini za rutne usluge u zračnoj plovidbi i, kao informaciju, dati cjelokupni iznos koji pokazuje nastojanja ka troškovnoj učinkovitosti na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora;
(f)
kada se tijekom referentnog razdoblja promijeni naplatna zona, dokazati da ta promjena i dalje omogućuje ispunjavanje ciljeva performansi donesenih za to razdoblje;
(g)
osigurati sukladnost plana performansi s područjem primjene ove Uredbe u skladu s člankom 1. stavkom 6. ove Uredbe i člankom 7. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
Članak 6.
Upravitelj mreže
Upravitelj mreže, koji je uspostavljen u članku 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 (14) i članku 3. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011, obavlja sljedeće zadaće u vezi s planom performansi:
(a)
pomaže Komisiji davanjem relevantnih ulaznih podataka za pripremu ciljeva performansi na razini cjelokupne Unije prije referentnih razdoblja te za praćenje postignuća ciljeva performansi tijekom referentnih razdoblja. Upravitelj mreže posebno upozorava Komisiju na bilo kakve značajne i ustrajne padove operativne učinkovitosti;
(b)
u skladu s člankom 21. stavkom 5., osigurava Komisiji pristup svim podacima navedenim u Prilogu V.;
(c)
podržava funkcionalne blokove zračnog prostora i njihove pružatelje usluga u zračnoj plovidbi pri postizanju njihovih ciljeva performansi tijekom referentnih razdoblja, osiguravanjem sukladnosti između planova performansi, strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija;
(d)
izrađuje plan performansi, plan performansi mreže, u skladu s člankom 5. stavkom 1. i člankom 16. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 677/2011, koji se Komisiji dostavlja najkasnije šest mjeseci pije početka svakog referentnog razdoblja te ga Komisija usvaja prije početka svakog referentnog razdoblja. Ovaj je plan performansi javan i:
i.
sadrži ciljeve performansi za sva ključna područja performansi i za sve pokazatelje, u skladu s ciljevima performansi na razini cjelokupne Unije, za cijelo referentno razdoblje, uz upotrebu godišnjih vrijednosti za potrebe praćenja;
ii.
sadrži opis aktivnosti namijenjenih za ispunjavanje ciljeva;
iii.
sadrži, prema potrebi ili kad tako odluči Komisija, dodatne ključne pokazatelje i ciljeve performansi.
Članak 7.
Koordinacija s Europskom agencijom za sigurnost zračnog prometa (EASA)
Pri primjeni članka 13.a Uredbe (EZ) br. 549/2004 i u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008, države članice i Komisija usklađuju se, prema potrebi, s EASA-om, kako bi osigurale pravilno postupanje u vezi sa sljedećim aspektima:
(a)
sigurnosni aspekti plana performansi, uključujući uspostavljanje, reviziju i provedbu ključnih pokazatelja performansi u vezi sa sigurnošću i ciljeva performansi na razini cjelokupne Unije, kao i davanje prijedloga za primjerene aktivnosti i mjere nakon aktiviranja mehanizma uzbunjivanja;
(b)
sukladnost ključnih pokazatelja i ciljeva performansi u vezi sa sigurnošću s provedbom europskog programa sigurnosti zračnog prometa.
Članak 8.
Trajanje referentnih razdoblja
1. Prvo referentno razdoblje za plan performansi obuhvaća kalendarske godine od 2012. do uključivo 2014. Drugo referentno razdoblje obuhvaća kalendarske godine 2015. do uključivo 2019. Daljnja referentna razdoblja traju pet kalendarskih godina, ako se izmjenama ove Uredbe ne odluči drukčije.
2. Isto se referentno razdoblje primjenjuje na ciljeve performansi na razini cjelokupne Unije kao i na planove i ciljeve performansi.
Članak 9.
Ključna područja i pokazatelji performansi
1. Za potrebe postavljanja cilja, o mogućem dodavanju i prilagodbi drugih ključnih područja performansi u skladu s člankom 11. stavkom 4. tokom (b) Uredbe (EZ) br. 549/2004 odlučuje Komisija u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. te Uredbe.
2. Za potrebe postavljanja cilja, svakom ključnom području performansi odgovara jedan ili ograničeni broj ključnih pokazatelja performansi. Performanse usluga u zračnoj plovidbi ocjenjuju se u odnosu na obvezujuće ciljeve za svaki ključni pokazatelj performansi.
3. U odjeljku 1. Priloga I. navode se ključni pokazatelji performansi za uspostavljanje ciljeva i pokazatelji performansi na razini Unije odabrani za svako ključno područje performansi.
4. U odjeljku 2. Priloga I. navode se lokalni ključni pokazatelji performansi za uspostavljanje lokalnih ciljeva i pokazatelji performansi na lokalnoj razini koji se upotrebljavaju za uspostavljanje ciljeva performansi. U odjeljku 2. Priloga I. navedena je lokalna razina, to jest razina funkcionalnog bloka zračnog prostora, nacionalna razina, razina naplatne zone i razina zračne luke.
5. Ključni pokazatelji performansi ne mijenjaju se tijekom referentnog razdoblja. Promjene se donose izmjenom ove Uredbe najkasnije šest mjeseci prije donošenja novih ciljeva performansi na razini cjelokupne Unije.
6. Države članice mogu odlučiti da uz ključna područja i pokazatelje performansi iz ovog članka i odjeljka 2. Priloga I., uspostave dodatne pokazatelje performansi i povezane ciljeve u svrhu vlastitog praćenja performansi i/ili kao dio njihovih planova performansi. Ti dodatni pokazatelji i ciljevi podržavaju postignuće ciljeva na razini cjelokupne Unije i rezultirajućih ciljeva na lokalnoj razini. Oni, na primjer, mogu obuhvaćati i opisivati civilno-vojnu ili meteorološku dimenziju plana performansi te mogu biti popraćeni odgovarajućim sustavima poticaja.
7. Za olakšavanje provedbe i mjerenja (ključnih) pokazatelja performansi u vezi sa sigurnošću, EASA, uz savjetovanje s tijelom za reviziju performansi, donosi prije početka drugog referentnog razdoblja prihvatljive načine usklađivana i upute u skladu s postupkom utvrđenim u članku 52. Uredbe (EZ) br. 216/2008.
POGLAVLJE II.
PRIPREMA PLANOVA PERFORMANSI
Članak 10.
Ciljevi performansi na razini cjelokupne Unije
1. Ciljeve performansi na razini cjelokupne Unije donosi Komisija u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004, uzimajući u obzir odgovarajuće podatke primljene od upravitelja mreže i nacionalnih nadzornih tijela te nakon savjetovanja s dionicima kako je navedeno u članku 10. te Uredbe i s drugim odgovarajućim organizacijama te s EASA-om u vezi sa sigurnosnim aspektima performansi.
2. U skladu s člankom 9. stavkom 3., ciljeve performansi na razini cjelokupne Unije predlaže Komisija najkasnije 15 mjeseci prije početka referentnog razdoblja te se donose najkasnije 12 mjeseci prije početka referentnog razdoblja.
3. Postavljanje cilja na razini cjelokupne Unije za ključni pokazatelj performansi određen u točki 4.1 podtočki (b) odjeljka 1. Priloga I. započinje od treće godine drugog referentnog razdoblja, na temelju odluke Komisije u skladu s postupkom iz stavka 1.
4. Zajedno s donošenjem ciljeva performansi na razini cjelokupne Unije, Komisija određuje graničnu vrijednost (granične vrijednosti) za uzbunjivanje, iznad kojih se mogu aktivirati mehanizmi uzbunjivanja iz članka 19.
5. Svaki cilj performansi na razini cjelokupne Unije Komisija potkrepljuje opisom pretpostavki i razloga za postavljanje tih ciljeva, kao što su upotreba podataka dobivenih od upravitelja mreže i nacionalnih nadzornih tijela te drugih činjeničnih podataka, prognoza prometa i sastava skupina pružatelja usluga u zračnoj plovidbi ili funkcionalnih blokova zračnog prostora koji imaju sličan operativni i ekonomski okoliš.
Članak 11.
Izrada planova performansi
1. Nacionalna nadzorna tijela, na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, izrađuju planove performansi koji sadrže ciljeve sukladne ciljevima performansi na razini cjelokupne Unije i kriterijima ocjenjivanja navedenim u Prilogu IV.
Ne dovodeći u pitanje predložak iz Priloga II., plan performansi može uključivati različite odjeljke u vezi s lokalnom razinom, to jest funkcionalnim blokom zračnog prostora, nacionalnom razinom, naplatnom zonom i zračnom lukom.
2. Za potporu izrade planova performansi nacionalna nadzorna tijela osiguravaju:
(a)
da pružatelji usluga u zračnoj plovidbi dostave svoje poslovne planove nacionalnim nadzornim tijelima;
(b)
savjetovanja s dionicima o planu i ciljevima performansi u skladu s člankom 10. Uredbe (EZ) br. 549/2004. Dionicima se dostavljaju odgovarajuće informacije najmanje tri tjedna prije održavanja savjetovanja.
3. Planovi performansi moraju sadržavati, posebno:
(a)
prognozu prometa izraženu u jedinicama usluga, koja se daje za svaku godinu referentnog razdoblja na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i za svaku naplatnu zonu u funkcionalnom bloku zračnog prostora, s obrazloženjem upotrijebljenih brojki;
(b)
utvrđene troškove za usluge u zračnoj plovidbi za svaku godinu referentnog razdoblja i za svaku naplatnu zonu u skladu s odredbama članka 15. stavka 2. točaka (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 550/2004;
(c)
opis ulaganja, uključujući ona koja su potrebna za postizanje ciljeva performansi, s opisom njihove važnosti u odnosu na europski glavni plan ATM-a, strateški plan mreže i zajedničke projekte iz članka 15.a stavka 3. Uredbe (EZ) br. 550/2004. U ovom se opisu naglašavaju koristi i sinergije postignute na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora;
(d)
ciljeve performansi za svako odgovarajuće ključno područje performansi, određene upućivanjem na svaki ključni pokazatelj performansi, za cjelokupno referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se koriste za namjene praćenja i poticaja;
(e)
razmatranja međusobnih ovisnosti između ključnih područja performansi, uključujući ocjenu utjecaja na sigurnost plana performansi, s bilo kakvim ublažavajućim mjerama potrebnim za održavanje osiguravanja sigurnosti;
(f)
opis civilno-vojne dimenzije plana u kojem se opisuju performanse primjene fleksibilne upotrebe zračnog prostora (FUA) kako bi se povećao kapacitet uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne misije, i ako se smatra primjerenim, odgovarajućih pokazatelja i ciljeva performansi u skladu s drugim pokazateljima i ciljevima plana performansi;
(g)
opis i dokaz o tome kako su ciljevi performansi iz točke (d) usklađeni s ciljevima performansi na razini cjelokupne Unije i performansama europske mreže ATM-a i kako im doprinose;
(h)
identifikaciju svakog dotičnog pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i njegovog posebnog doprinosa ispunjavanju ciljeva, koji se radi transparentnosti prate na najprimjerenijoj razini kako je navedeno u članku 5. stavku 2. točki (c) podtočki ii.;
(i)
opis mehanizama poticaja koji se primjenjuju na dotične pružatelje usluga u zračnoj plovidbi kako bi se potaknulo postizanje ciljeva tijekom referentnog razdoblja;
(j)
mjere koje poduzimaju nacionalna nadzorna tijela za praćenje postizanja ciljeva performansi;
(k)
opis rezultata savjetovanja s dionicima, uključujući pitanja koja su istaknuli sudionici i mjere o kojima su se dogovorili.
4. Planovi performansi temelje se na predlošku iz Priloga II. i, ako države članice u skladu s člankom 9. stavkom 6. tako odluče, mogu sadržavati dodatne pokazatelje s povezanim ciljevima.
5. Upravitelj mreže izrađuje plan performansi mreže koji sadrži ciljeve sukladne s ciljevima performansi na razini cjelokupne Unije i, mutatis mutandis, kriterije za ocjenjivanje navedene u Prilogu IV.
6. Za izradu plana performansi mreže, upravitelj mreže:
(a)
osigurava savjetovanje u skladu s člankom 14. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011;
(b)
upotrebljava predložak iz Priloga III.
Članak 12.
Sustavi poticaja
1. Sustavi poticaja koje države članice primjenjuju kao dio svoga plana performansi, moraju biti u skladu sa sljedećim općim načelima:
(a)
moraju biti učinkoviti i razmjerni i ne smiju se mijenjati tijekom referentnog razdoblja;
(b)
moraju se provoditi na nediskriminirajućoj i transparentnoj osnovi kao potpora poboljšanju performansi pružanja usluga;
(c)
moraju biti dio regulatornog okvira koji je svim dionicima poznat ex ante i koji se primjenjuje tijekom cijelog referentnog razdoblja;
(d)
moraju poticati subjekte koji su povezani s postavljanjem ciljeva, na postizanje visoke razine performansi i ispunjavanje povezanih ciljeva.
2. Poticaji u vezi s ciljevima troškovne učinkovitosti financijske su prirode i podliježu odgovarajućim odredbama iz članaka 13. i 14. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013. Sastoje se od mehanizma podjele rizika na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
3. Poticaji u vezi s ciljevima kapaciteta financijske su prirode i podliježu odredbama iz članaka 15. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013. Mogu ih dopunjavati poticaji druge prirode, kao što su planovi korektivnih mjera s rokovima i povezanim mjerama, o kojima odlučuju nacionalna nadzorna tijela uvažavajući lokalne okolnosti.
4. Poticaji u vezi s okolišnim ciljevima mogu biti financijske prirode i podliježu odredbama iz članka 15. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013. Mogu ih dopunjavati poticaji druge prirode, kao što su planovi korektivnih mjera s rokovima i povezanim mjerama, o kojima odlučuju nacionalna nadzorna tijela uvažavajući lokalne okolnosti.
5. Osim toga, države članice mogu na lokalnoj razini prilagođavati naknade za zračnu plovidbu, kako je predviđeno u članku 16. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013.
POGLAVLJE III.
DONOŠENJE PLANOVA PERFORMANSI
Članak 13.
Početno donošenje planova performansi
Na prijedlog nacionalnih nadzornih tijela, države članice donose svoje planove performansi koji sadrže obvezujuće ciljeve performansi i dostavljaju ih Komisiji najkasnije šest mjeseci prije početka referentnog razdoblja.
Članak 14.
Ocjena i revizija planova performansi i ciljeva
1. Komisija ocjenjuje planove performansi, njihove ciljeve i posebno njihovu sukladnost i odgovarajući doprinos ciljevima performansi na razini cjelokupne Unije, kao i sukladnost s kriterijima iz Priloga IV., uvažavajući razvoj situacije do koje je moglo doći u razdoblju od datuma donošenja ciljeva na razini cjelokupne Unije do datuma ocjenjivanja plana performansi. Kada se ciljevi donesu na lokalnoj razini bez upućivanja na cilj performanse na razini cjelokupne Unije, ocjenjivanje se temelji na kriterijima utvrđenim u Prilogu IV.
2. Kada Komisija utvrdi da su plan performansi, ili njegov dio, i njegovi ciljevi u skladu s ciljevima na razini cjelokupne Unije te da im primjereno doprinose, kao i da su u skladu sa svim kriterijima iz Priloga IV., ona o tome obavješćuje dotičnu državu članicu (države članice) u roku od pet mjeseci od primitka plana performansi.
3. Kada Komisija utvrdi da plan performansi, ili njegov dio, i neki ili svi njegovi ciljevi nisu u skladu s ciljevima na razini cjelokupne Unije te da im ne doprinose primjereno i/ili da nisu u skladu s jednim ili više kriterija iz Priloga IV., ona u skladu s postupkom utvrđenim u članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004, u roku od pet mjeseci od primitka plana performansi, izdaje preporuku dotičnoj državi članici (državama članicama) da donese (donesu) revidirani plan performansi i/ili njegov dio i/ili cilj (ciljeve). Ta se preporuka izdaje nakon savjetovanja s dotičnom državom članicom (državama članicama) i u njoj se točno utvrđuje koje dijelove plana performansi i/ili koji cilj (ciljeve) treba revidirati te se objašnjava razlog ocjene Komisije.
4. U takvom slučaju, u roku od četiri mjeseca od obavijesti o preporuci, dotična država članica (države članice) donosi (donose) revidirani plan performansi, i/ili njegov dio i/ili cilj (ciljeve) uvažavajući stajališta Komisije, zajedno s odgovarajućim mjerama za postizanje tih ciljeva te o tome na odgovarajući način obavješćuje Komisiju.
Članak 15.
Ocjena revidiranih planova i ciljeva performansi i donošenje korektivnih mjera
1. Komisija ocjenjuje svaki revidirani plan performansi ili njegov dio i njegove ciljeve performansi na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu IV.
2. Kada Komisija utvrdi da su revidirani plan performansi, ili njegov dio, i njegovi ciljevi performansi revidirani u skladu s ciljevima na razini cjelokupne Unije te da im primjereno doprinose, kao i da su u skladu sa svim kriterijima utvrđenim u Prilogu IV., ona o tome obavješćuje dotičnu držanu članicu (države članice) u roku od pet mjeseci od primitka revidiranog plana performansi.
3. Kada Komisija utvrdi da revidirani plan performansi ili njegov dio i neki ili svi njegovi ciljevi performansi još uvijek nisu u skladu s ciljevima na razini cjelokupne Unije te da im ne doprinose primjereno i/ili da još uvijek nisu u skladu s jednim kriterijem utvrđenim u Prilogu IV. ili s nekoliko njih, Komisija o tome obavješćuje dotičnu držanu članicu (države članice) u roku od pet mjeseci od primitka revidiranog plana performansi ili njegovog dijela i u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004 odlučuje da dotična država članica (države članice) mora (moraju) poduzeti korektivne mjere.
4. U takvoj se odluci, na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu IV., točno utvrđuje koji dio plana i cilja (ciljeva) treba revidirati te se pruža objašnjenje ocjene Komisije. U njoj se može odrediti razina očekivanih performansi za te ciljeve kako bi se dotičnoj državi članici (državama članicama) omogućilo da poduzme (poduzmu) odgovarajuće korektivne mjere i/ili ona može sadržavati prijedloge za takve korektivne mjere.
5. U roku od dva mjeseca od odluke Komisije, dotična država članica (države članice) obavješćuje (obavješćuju) Komisiju o donesenim korektivnim mjerama, zajedno s elementima koji dokazuju njihovu sukladnost s odlukom Komisije.
Članak 16.
Planovi performansi ili korektivne mjere doneseni nakon početka referentnog razdoblja
Planovi performansi ili korektivne mjere koji su doneseni nakon početka referentnog razdoblja kao rezultat provedbe postupaka iz članaka 14. i 15. primjenjuju se retroaktivno od prvog dana referentnog razdoblja.
Članak 17.
Revizija ciljeva
1. U skladu s postupkom iz članka 5. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004, Komisija može odlučiti revidirati ciljeve na razini cjelokupne Unije i/ili može, na zahtjev države članice, dopustiti revidiranje jednog ili nekoliko lokalnih ciljeva:
(a)
kada na temelju svog izvješća iz članka 18. stavka 4. ima bitan dokaz da početni podaci, pretpostavke i razlozi na temelju kojih su postavljeni početni ciljevi, više nisu valjani; ili
(b)
kao posljedica primjene mehanizma uzbunjivanja iz članka 19; ili
(c)
nakon odluke Komisije u skladu s člankom 10. stavkom 3. u pogledu ključnog pokazatelja performansi iz točke 4.1 podtočke (b) odjeljka 1. Priloga I.
2. Revizija ciljeva na razini cjelokupne Unije može rezultirati izmjenom postojećih planova performansi. U tom slučaju Komisija može donijeti odluku o odgovarajućoj prilagodbi terminskog plana iz poglavlja II. i III. ove Uredbe.
POGLAVLJE IV.
PRAĆENJE POSTIZANJA PERFORMANSI
Članak 18.
Trajno praćenje i izvješćivanje
1. Nacionalna nadzorna tijela i Komisija prate provedbu planova performansi. Za tu se namjenu upotrebljavaju godišnje vrijednosti iz plana performansi. Ako se tijekom referentnog razdoblja ciljevi ne ispune, dotična država članica (države članice) mora (moraju) definirati i primijeniti korektivne mjere namijenjene za popravljanje stanja i priopćiti ih Komisiji. Kada Komisija utvrdi da takve korektivne mjere nisu dostatne za popravljanje stanja, ona u roku od pet mjeseci od primitka mjera, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 o tome obavješćuje dotičnu državu članicu (države članice) uključujući prijedloge za korektivne mjere.
2. Ako Komisija utvrdi značajan i ustrajan pad performansi na lokalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, koji utječe na druge države pripadnice jedinstvenog europskog neba i/ili na cjelokupni europski zračni prostor, ona može od dotičnih država članica zahtijevati da definiraju, primijene i priopći Komisiji korektivne mjere namijenjene za postizanje ciljeva navedenih u njihovom planu performansi. Kada Komisija utvrdi da takve korektivne mjere nisu dostatne za popravljanje stanja, ona u roku od pet mjeseci od primitka mjera, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 o tome obavješćuje dotičnu državu članicu (države članice) uključujući prijedloge za korektivne mjere.
3. Komisija prati provedbu plana performansi mreže upravitelja mreže. Za tu se namjenu koriste godišnje vrijednosti u planu performansi. Ako se ciljevi tijekom referentnog razdoblja ne postignu, Komisija od upravitelja mreže zahtijeva da definira, primijeni i priopći Komisiji korektivne mjere namijenjene za postizanje ciljeva navedenih u planu performansi mreže. Komisija o takvim korektivnim mjerama obavješćuje nacionalna nadzorna tijela, kako je određeno u članku 5. stavku 2. točki (b).
4. Najkasnije 1. lipnja svake godine i kad god postoji opasnost da se ciljevi performansi neće postići, nacionalna nadzorna tijela određena u članku 5. stavku 2. točki (b) podnose Komisiji izvješće o praćenju planova i ciljeva performansi. Ta se izvješća temelje na preporukama koje Komisija priprema prije početka referentnog razdoblja. Komisija najmanje jedanput godišnje obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo o postizanju ciljeva performansi.
Članak 19.
Mehanizmi uzbunjivanja
1. Kada se tijekom kalendarske godine, radi okolnosti koje su u vrijeme donošenja planova performansi bile nepredvidljive i koje države članice, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi i upravitelj mreže ne mogu riješiti i nadzirati, dosegnu granične vrijednosti za uzbunjivanje iz članka 10. stavka 4. na razini Unije, Komisija provjerava situaciju uz savjetovanje s državama članicama posredovanjem Odbora za jedinstveno nebo i u roku od četiri mjeseca daje prijedloge odgovarajućih mjera. To može uključivati reviziju ciljeva performansi na razini cjelokupne Unije i posljedičnu reviziju lokalnih ciljeva performansi.
2. Kada se tijekom kalendarske godine, radi okolnosti koje su u vrijeme donošenja planova performansi bile nepredvidljive i koje države članice, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi i upravitelj mreže ne mogu riješiti i nadzirati, dosegnu granične vrijednosti za uzbunjivanje iz članka 10. stavka 4. na lokalnoj razini, dotična nacionalna nadzorna tijela provjeravaju situaciju surađujući s Komisijom i u roku od četiri mjeseca daju prijedloge odgovarajućih mjera. To može uključivati reviziju lokalnih ciljeva performansi.
3. Države članice mogu odlučiti da usvoje granične vrijednosti različite od onih iz članka 10. stavka 4., kako bi se uvažile lokalne okolnosti i posebnosti. U tom se slučaju te granične vrijednosti navode u planu performansi i moraju biti u skladu s graničnim vrijednostima donesenim u skladu s članom 10. stavkom 4. Odstupanja moraju biti potkrijepljena detaljnim obrazloženjem. Kada se te granične vrijednosti aktiviraju, primjenjuje se postupak iz stavka 1.
4. Kada provedba mehanizma uzbunjivanja zahtijeva reviziju planova i ciljeva performansi, Komisija omogućuje takvu reviziju odgovarajućom prilagodbom primjenljivog vremenskog plana u skladu s postupkom iz poglavlja II. i III.
Članak 20.
Omogućivanje praćenja sukladnosti
1. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi i upravitelj mreže moraju omogućiti inspekcijske preglede i nadzore, uključujući posjete na licu mjesta, Komisiji i dotičnom nacionalnom nadzornom tijelu ili osposobljenom subjektu koji djeluje u ime nacionalnih nadzornih tijela, ili kada je relevantno, EASA-i. Ne dovodeći u pitanje ovlasti za nadzor koje imaju nacionalna nadzorna tijela i EASA, ovlaštene osobe moraju imati ovlaštenje:
(a)
za pregled dokumenata i bilo kojih drugih materijala povezanih s uspostavljanjem planova i ciljeva performansi, u vezi sa svim ključnim područjima performansi;
(b)
za uzimanje preslika tih dokumenata ili izvadaka iz tih dokumenata;
(c)
za traženje verbalnog objašnjenja na licu mjesta.
2. Inspekcijski pregledi i nadzori iz stavka 1. obavljaju se u skladu s postupcima koji su na snazi u državi članici u kojoj se provode.
3. Nacionalna nadzorna tijela prate provedbu ove Uredbe u području performansi povezanom za sigurnošću, u skladu s postupcima za nadzor sigurnosti utvrđenim u Uredbi Komisije (EU) br. 1034/2011 (15).
4. EASA, u okviru inspekcijskih pregleda u svrhu standardizacije, prati provedbu ove Uredbe od strane država članica u ključnom području performansi povezanom sa sigurnošću, u skladu s radnim metodama predviđenim u članku 24. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 216/2008. (16)
POGLAVLJE V.
PRIKUPLJANJE, VREDNOVANJE, ISPITIVANJE, OCJENJIVANJE I ŠIRENJE INFORMACIJA U VEZI S PERFORMANSAMA ZRAČNE PLOVIDBE ZA JEDINSTVENO EUROPSKO NEBO
Članak 21.
Prikupljanje i vrednovanje podataka za provjeru performansi
1. Osim podataka koje je Komisija već prikupila putem drugih instrumenata Unije a koji se također mogu upotrijebiti za provjeru performansi, nacionalna tijela, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori zračnih luka, koordinatori zračnih luka i zračni prijevoznici osiguravaju Komisiji podatke iz Priloga V. u skladu sa zahtjevima navedenim u tom Prilogu.
2. Nacionalna tijela mogu u potpunosti ili djelomično prenijeti zadaću dostavljanja podataka na njihova nacionalna nadzorna tijela, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka i koordinatore zračnih luka ili ih preraspodijeliti između njih, kako bi se uvažile lokalne posebnosti i postojeći kanali izvješćivanja.
3. Davatelji podataka poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurali kvalitetu, vrednovanje i pravovremeni prijenos podataka, uključujući dokaze o njihovim provjerama kvalitete i postupcima vrednovanja, objašnjenja kao odgovor na posebne zahtjeve Komisije u vezi s kvalitetom podataka i, prema potrebi, akcijske planove za poboljšanje kvalitete podataka. Podaci se dostavljaju besplatno, prema potrebi u elektroničkom obliku, upotrebom formata koji određuje Komisija.
4. Komisija ocjenjuje kvalitetu i vrednuje podatke dostavljene u skladu sa stavkom 1. Kada podaci ne omogućuju primjerenu provjeru performansi, Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere za ocjenu i poboljšanje kvalitete podataka, u suradnji s državama članicama i posebno njihovim nacionalnim nadzornim tijelima.
5. Za potrebe ove Uredbe, smatra se da su podaci iz stavka 1. koji su već bili dostavljeni Eurocontrolu, dostavljeni i Komisiji. Ako podaci nisu već bili dostavljeni Eurocontrolu, Komisija i Eurocontrol donose potrebna rješenja kojima se osigurava stavljanje takvih podataka Komisiji na raspolaganje u skladu sa zahtjevima utvrđenim u stavku 3.
6. Kad god se utvrde značajni novi zahtjevi u pogledu podataka ili se može očekivati nedostatna kvaliteta podataka, Komisija može obaviti pilot istraživanja koje države članice ili dionici obavljaju dobrovoljno, prije nego što se izmjenom ove Uredbe uvedu novi zahtjevi u vezi s podacima. Ovakva se pilot istraživanja obavljaju kako bi se ocijenila izvedivost prikupljanja odgovarajućih podataka, uravnotežujući prednosti raspoloživosti podataka te troškove njihovog prikupljanja i opterećenje za davatelje podataka.
Članak 22.
Širenje informacija
1. Komisija širi informacije za potrebe ciljeva iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (17), posebno njezinim člankom 4., i u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 550/2004.
2. Informacije iz članka 3. stavka 3. točke (a) javno su dostupne, posebno u elektroničkom obliku. U tu svrhu, Komisija donosi odluku o politici za postupanje, zaštitu, povjerljivost i širenje podataka prikupljenih za namjene performansi pri primjeni članka 21., i s tim povezanim pravima intelektualnog vlasništva.
3. Izvješća Komisije iz članka 18. stavka 4. javno su dostupna, a upućivanja na njih objavljuju se u Službenom listu Europske unije. Komisija može odlučiti da dotičnim strankama redovito pruža druge opće informacije, posebno u elektroničkom obliku.
4. Ciljevi na razini cjelokupne Unije iz članka 10. i upućivanje na donesene planove performansi iz poglavlja III. javno su dostupni i objavljeni u Službenom listu Europske unije.
5. Pojedinačni pristup određenim informacijama, kao što su vrednovani podaci i statistike, odobrava se davatelju podataka na kojeg se informacije i aktivnosti izravno odnose.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 23.
Izuzeća
Kada se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 3. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013 utvrdi da neke ili sve terminalne usluge u zračnoj plovidbi i/ili usluge CNS, MET i AIS u državi članici podliježu tržišnim uvjetima i da je država članica u skladu s tom Uredbom odlučila ne izračunavati utvrđene troškove za te usluge te ne izračunavati i ne određivati terminalne naknade niti primjenjivati financijske poticaje za te usluge, na te se usluge ne primjenjuju ciljevi troškovne učinkovitosti.
Članak 24.
Žalba
Države članice osiguravaju da su odluke donesene u skladu s ovom Uredbom pravilno obrazložene i da podliježu učinkovitoj provjeri i/ili žalbenom postupku.
Članak 25.
Pregled plana
Do kraja svakog referentnog razdoblja, Komisija pregledava plan performansi i posebno analizira njegov utjecaj, učinkovitost i raspon, uzimajući u obzir posao koji je na tom području obavio ICAO.
Članak 26.
Izmjene Uredbe (EU) br. 677/2011
Uredba (EU) br. 677/2011 mijenja se kako slijedi:
1.
briše se uvodna izjava (28);
2.
u članku 5., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Za provođenje svoje dugoročne perspektive, upravitelj mreže razvija, održava i provodi strateški plan mreže, koji je u skladu s referentnim razdobljem predviđenim u članku 8. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 390/2013 (18).
3.
u članku 5., stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„4. Strateški plan mreže redovito se ažurira, najkasnije 12 mjeseci prije početka svakog referentnog razdoblja.”;
4.
u članku 20., stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Upravitelj mreže jedanput godišnje podnosi Komisiji i Agenciji izvješće o mjerama koje su poduzete za ispunjavanje njegovih zadaća. Izvješće se odnosi na pojedinačne mrežne funkcije kao i na sveukupnu situaciju u vezi s mrežom te je usko povezano sa sadržajem strateškog plana mreže, plana mrežnih operacija i plana performansi mreže iz članka 6. točke (d) Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013. Komisija obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.”;
5.
Prilog IV. zamjenjuje se sljedećim:
„PRILOG IV.
PREDLOŽAK ZA STRATEŠKI PLAN MREŽE
Strateški plan mreže temelji se na sljedećoj strukturi:
1. UVOD
1.1
Područje primjene strateškog plana mreže (zemljopisno i vremensko)
1.2
Priprema plana i proces vrednovanja
2. CJELOKUPNI KONTEKST I ZAHTJEVI
2.1
Opis tekuće i planirane situacije na mreži, uključujući ERND, ATFM, zračne luke i ograničene resurse
2.2
Izazovi i mogućnosti povezani s vremenskim razdobljem plana (uključujući predviđanje potražnje za prometom i svjetski razvoj)
2.3
Ciljevi performansi i poslovni zahtjevi kako ih izražavaju različiti dionici i ciljevi performansi na razini cjelokupne Unije
3. STRATEŠKA VIZIJA
3.1
Opis strateškog načina na koji će se mreža razvijati i napredovati, kako bi učinkovito odgovorila na ciljeve performansi i poslovne zahtjeve
3.2
Usklađenost s planom performansi
3.3
Usklađenost s europskim glavnim planom ATM-a
4. STRATEŠKI CILJEVI
4.1
Opis strateških ciljeva mreže:
(a)
uključivanje kooperativnih aspekata sudjelujućih operativnih dionika u smislu uloga i odgovornosti;
(b)
navođenje način na koji će strateški ciljevi odgovoriti na zahtjeve;
(c)
utvrđivanje kako će se mjeriti napredak ka dostizanju tih ciljeva;
(d)
navođenje kako će strateški ciljevi utjecati na industriju i druga dotična područja.
5. STRATEŠKO PLANIRANJE
5.1
Opis kratkoročnog/srednjoročnog planiranja:
(a)
prioriteti za svaki od strateških ciljeva;
(b)
provedba svakog od strateških ciljeva u smislu zahtijevanog uvođenja tehnologije, arhitektonskog utjecaja, ljudskih aspekata, uključenih troškova, prednosti, kao i potrebnog upravljanja, sredstava i regulacije;
(c)
potrebno sudjelovanje operativnih dionika u svakom elementu plana uključujući njihove uloge i odgovornosti;
(d)
dogovorena razina uključenosti upravitelja mreže za potporu provedbe svakog elementa plana za svaku pojedinu funkciju.
5.2
Opis dugoročnog planiranja:
(a)
namjera postizanja svakog od strateških ciljeva u smislu zahtijevanih aspekata tehnologije i istraživanja i razvoja, arhitektonskog utjecaja, ljudskih aspekata, poslovnih argumenata, potrebnog upravljanja i potrebnih propisa, kao i povezanih sigurnosnih i ekonomskih utemeljenja za ova ulaganja;
(b)
potrebno sudjelovanje operativnih dionika u svakom elementu plana uključujući njihove uloge i odgovornosti.
6. PROCJENA RIZIKA
6.1
Opis rizika povezanih s provedbom plana
6.2
Opis procesa praćenja (uključujući moguće odstupanje od početnih ciljeva)
7. PREPORUKE
7.1
Utvrđivanje mjera koje će poduzeti Unija i države članice za potporu provedbe plana.”.
Članak 27.
Stupanje na snagu
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
2. Ova se Uredba primjenjuje od drugog referentnog razdoblja, kako je određeno u članku 8. i tijekom tog razdoblja. U pogledu primjene plana performansi, kako bi se omogućili donošenje ciljeva na razini cjelokupne Unije pri primjeni članka 10. stavka 2. prije početka drugog referentnog razdoblja te priprema i donošenje planova performansi u skladu s odredbama ove Uredbe, članak 1. stavci 3. i 4., članak 3. stavak 3. točke (i) i (n), članci 5. i 6., članak 9. stavci 3. i 4., članak 26., poglavlje II., poglavlje III. te prilozi I., II., III., IV. i V. primjenjuju se od stupanja ove Uredbe na snagu.
Članak 28.
Stavljanje izvan snage
Uredba Komisije (EU) br. 691/2010, članak 26. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011 i Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1216/2011 stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015. ne dovodeći u pitanje obvezu država članica da provode plan performansi tijekom prvog referentnog razdoblja, kako je određeno u članku 8.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 2013.