ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ Komise zdůraznila, že sdílená pravomoc v oblasti vesmíru, kterou Unii uděluje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jde ruku v ruce s posíleným partnerstvím s členskými státy. Dále Komise zdůraznila, že všechna nová opatření se musí opírat o stávající kapacity a o společně stanovené potřeby nových kapacit.
(2)
Rada v usnesení ze dne 26. září 2008 nazvaném „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (3) připomíná, že vesmírné prostředky se staly nepostradatelnou součástí naší ekonomiky a že je nutné zajistit jejich bezpečnost. Zdůraznila, že „… Evropa potřebuje rozvíjet svou schopnost pozorování a monitorování své vesmírné infrastruktury a vesmírného odpadu, zpočátku na základě stávajících národních a evropských prostředků, s využitím výhod vztahů, které mohou být navázány s dalšími partnerskými státy a jejich kapacitami“.
(3)
Rada v usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvaném „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ uznává, že je třeba, aby budoucí kapacita pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational Awareness - dále jen „SSA“) jakožto činnost prováděná na evropské úrovni rozvíjela a používala stávající národní i evropské civilní a vojenské kapacity, a vyzývá Komisi a Radu, aby navrhly systém řízení a politiku pro nakládání s údaji, které by umožnily členským státům přispívat vhodnými národními kapacitami v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky a předpisy. Dále vyzývá „všechny zúčastněné evropské orgány, aby prozkoumaly příslušná opatření“, která by vycházela ze stanovených požadavků civilních i vojenských uživatelů, využívala vhodné kapacity v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky a využívala výsledky přípravného programu SSA Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“).
(4)
Rada v závěrech ze dne 31. května 2011 ke sdělení Komise nazvanému „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ a v usnesení ze dne 6. prosince 2011 nazvaném „Hlavní směry týkající se přidané hodnoty a přínosů vesmíru pro bezpečnost evropských občanů“ (4) opětovně poukazuje na „potřebu účinného programu SSA jako činnosti na evropské úrovni“ a vyzývá Unii, aby co nejvíce využila „kapacit, schopností a dovedností, které jsou již k dispozici nebo jsou vyvíjeny v členských státech, na evropské úrovni a případně jinde ve světě“. Vzhledem k charakteru dvojího užití takového systému a s ohledem na jeho zvláštní bezpečnostní rozměr vyzvala Rada Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby v úzké spolupráci s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), v úzké spolupráci s ESA a členskými státy, které tyto kapacity vlastní a disponují těmito schopnostmi, a v konzultaci se všemi zainteresovanými stranami předložily návrhy, jak tyto kapacity a schopnosti v plném rozsahu využívat a stavět na nich za účelem rozvoje schopnosti získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA) jakožto činnosti na evropské úrovni, a aby v této souvislosti vymezily odpovídající politiku řízení a nakládání s údaji, která ochrání vysoce citlivé údaje SSA.
(5)
Obecně se má za to, že SSA zahrnuje tři hlavní oblasti, totiž: pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking, dále jen „SST“), sledování a předpovědi vesmírného počasí a sledování objektů v blízkosti Země. Cílem činnosti v těchto oblastech je ochrana infrastruktur ve vesmíru i z vesmíru. Toto rozhodnutí, které se vztahuje na SST, by mělo podporovat synergie napříč uvedenými oblastmi.
(6)
V zájmu snížení rizika kolize by Unie rovněž měla usilovat o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci, jako jsou iniciativy a opatření vypracované ESA.
(7)
Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Proto by měl být zřízen rámec pro podporu SST, jehož prostřednictvím bude podporováno zřízení a provoz služeb sledování a průzkumu kosmických objektů s cílem předejít škodám na celistvých kosmických objektech v důsledku kolizí a šíření kosmického smetí. Rámec pro podporu SST by měl usnadňovat předpovídat trajektorie a dráhy vstupů kosmických objektů zpět do atmosféry a zajišťovat tak pro státní orgány a služby civilní ochrany co nejkvalitnější informace pro případ nekontrolovaného vstupu celistvých kosmických objektů nebo jejich částí v podobě kosmického smetí zpět do zemské atmosféry.
(8)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zabezpečení dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
(9)
Z poskytování služeb SST budou mít prospěch všichni veřejní a soukromí provozovatelé kosmických infrastruktur včetně Unie vzhledem k její odpovědnosti za kosmické programy Unie, zejména evropské programy družicové navigace Galileo a EGNOS, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (5), jakož i program Copernicus zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (6).Varovná hlášení o nekontrolovaném vstupu kosmických objektů zpět do atmosféry a odhad doby a místa dopadu bude přínosem i pro veřejné orgány členských států činné v oblasti civilní ochrany. Tyto služby by mohly být rovněž užitečné pro další uživatele, jako jsou soukromí pojistitelé, při odhadování případné odpovědnosti vyplývající z kolize v době životnosti družice. V dlouhodobém horizontu by měla být dále naplánována bezplatně přístupná a opakovaně využitelná služba poskytující informace o kosmických tělesech nacházejících se na oběžné dráze Země.
(10)
Služby SST by měly být doplňkem výzkumných činností souvisejících s ochranou kosmické infrastruktury, které jsou prováděny v rámci Horizontu 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), stěžejních kosmických programů Unie, Copernicus a Galileo, iniciativy Digitální agenda, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, dalších telekomunikačních infrastruktur, jež pomáhají k rozvoji informační společnosti, s iniciativami souvisejících s bezpečností, jakož i činností ESA.
(11)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru.
(12)
Rámec pro podporu SST by měl zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména s cílem předcházet kolizím ve vesmíru a zabránit šíření kosmického smetí. Navíc by měl rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny OSN pro snižování množství kosmického odpadu a další iniciativy, s cílem zajistit ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Tento rámec by měl být rovněž v souladu s návrhem Unie týkajícím se mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru.
(13)
Rámec pro podporu SST by měl spočívat ve vytváření sítí kapacit a prostředků SST jednotlivých členských států a jejich využívání, a to za účelem poskytování služeb SST. Jakmile tohoto cíle bude dosaženo, měl by se podpořit rozvoj nových senzorů nebo vylepšení stávajících senzorů provozovaných členskými státy.
(14)
Komise a konsorcium SST zřízené podle této směrnice by měly v úzké spolupráci s ESA a dalšími zúčastněnými stranami pokračovat ve vedení technických dialogů v oblasti SST s příslušnými strategickými partnery v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
(15)
Požadavky uživatelů na SSA z civilního a vojenského hlediska byly vymezeny ve schváleném pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Obecné požadavky uživatelů na získávání poznatků o situaci ve vesmíru z civilního a vojenského hlediska“. Poskytování služeb SST by mělo vycházet z požadavků civilních uživatelů. Čistě vojenské účely by neměly být předmětem tohoto rozhodnutí. Komise by měla zajistit mechanismus pravidelného přezkumu požadavků uživatelů a jejich případné aktualizace, a to za účasti zástupců uživatelské komunity. Za tímto účelem by měl pokračovat nutný dialog s relevantními aktéry, jako jsou Evropská obranná agentura a ESA.
(16)
Provoz služeb SST by měl být založen na partnerství mezi Unií a členskými státy a měl by využívat stávající i budoucí vnitrostátní odborné poznatky a prostředky, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA. Členské státy by si měly ponechat ve vlastnictví své prostředky a mít i nadále kontrolu nad nimi a být odpovědný za jejich provoz, údržbu a obnovu. Rámec pro podporu SST by neměl poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vyvstane-li s ohledem na požadavky uživatelů potřeba nových senzorů, bylo by možno tuto otázku řešit na úrovni jednotlivých členských států nebo případně v rámci některého evropského programu pro výzkum a vývoj. Komise a členské státy by měly podporovat a usnadňovat zapojení maximálního počtu členských států do rámce pro podporu SST, pokud splní kritéria pro účast.
(17)
K poskytování služeb SST by mohlo přispívat Satelitní středisko Evropské unie (dále jen „SATCEN“) - agentura Unie zřízená společnou akcí Rady 2001/555/SZBP (8), která civilním a vojenským uživatelům poskytuje informační služby a produkty v oblasti geoprostorových snímků s různými úrovněmi důvěrnosti informací. Výhodou, která provoz a realizaci služeb SST usnadní, jsou odborné kompetence této agentury, pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi v bezpečném prostředí, a její těsné institucionální vazby na členské státy. Aby mohlo středisko SATCEN plnit svou úlohu v kontextu rámce pro podporu SST, je nutné provést změnu výše zmíněné společné akce Rady, jejíž současné znění zapojení střediska SATCEN do oblasti SST nestanovuje. Komise by ve vhodných případech měla spolupracovat s ESVČ, a to s ohledem na její roli v podporování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, kterou plní ve vztahu k operačnímu řízení střediska SATCEN.
(18)
Přesné informace o charakteru, specifikacích a poloze některých vesmírných objektů mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států a třetích zemí. Při zřizování a provozu sítě příslušných kapacit, včetně senzorů SST, kapacity pro zpracování a analýzu údajů SST a poskytování služeb SST, by proto měly být členskými státy a případně prostřednictvím Bezpečnostního výboru Rady (dále jen „bezpečnostní výbor“) přiměřeným způsobem zohledněny bezpečnostní aspekty. Proto je nezbytné, aby toto rozhodnutí obsahovalo obecná ustanovení o používání a bezpečné výměně informací SST mezi členskými státy, příjemci služeb SST a případně střediskem SATCEN. Kromě toho by Komise, ESVČ a členské státy měly vymezit koordinační mechanismy nutné k řešení záležitostí týkajících se bezpečnosti rámce na podporu SST.
(19)
Zúčastněné členské státy by měly mezi sebou vyjednat ustanovení týkající se používání údajů SST a používání výměny informací SST a tato ustanovení provádět. Ustanovení týkající se používání údajů SST a používání a výměny informací SST obsažená v tomto rozhodnutí a v dohodě mezi zúčastněnými členskými státy a případně střediskem SATCEN by měla zohledňovat potvrzená doporučení ohledně bezpečnosti údajů SST.
(20)
Vzhledem k tomu, že údaje SST mohou být citlivé povahy, je nutná spolupráce založená na účinnosti a vzájemné důvěře, mimo jiné ohledně způsobu, jakým jsou údaje SST zpracovávány a analyzovány. K tomuto cíli by mělo přispět případné používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software), který by oprávněným poskytovatelům údajů SST umožňoval bezpečný přístup ke zdrojovému kódu za účelem provádění operačních úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostní výbor doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti údajů při provádění rámce na podporu SST. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy a případně SATCEN měly s přihlédnutím k doporučením bezpečnostního výboru vytvořit vhodné struktury a postupy řízení rizik.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(23)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, kterými jsou zejména podpora opatření zaměřených na zřízení a provoz sítě senzorů, zřízení kapacity pro zpracovávání a analýzu údajů SST a zřízení a provoz služeb SST, nemůže být dosaženo uspokojivě jednotlivými členskými státy, neboť z poskytování těchto služeb konsorciem zúčastněných členských států by měla prospěch Unie, zejména s ohledem na svou roli významného vlastníka kosmických prostředků, ale spíše jich, z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Cíle tohoto rozhodnutí jsou podobné cílům vymezeným v programech zřízených: nařízením (EU) č. 1285/2013, a sice v článku 1, čl. 3 odst. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EU (10), a sice v článku 2 odst. 2 písm. b) a c), příloze I části II bodu 1.6.2 písm. d) a příloze I části III bodech 7.5 a 7.8 a nařízením (EU) č. 377/2014, které v čl. 8 odst. 2 písm. b), přiděluje částku až do výše 26,5 milionu EUR v běžných cenách. Celková finanční pomoc pro provádění cílů rámce pro podporu SST, zejména na vytvoření sítě stávajících prostředků, se odhaduje na 70 milionů EUR. Vzhledem k podobnosti cílů tohoto rozhodnutí a výše uvedených programů mělo by být možné financovat akce podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím uvedených programů v plném souladu s jejich základním právním aktem.
(25)
Zajištění přijatelné úrovně evropské autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) pro SST. Tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu v polovině období stávajícího víceletého finančního rámce.
(26)
Vzhledem k citlivé povaze SSA by provoz senzorů a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. Národní prostředky SST by měly zůstat v pravomoci členských států odpovědných za jejich kontrolu a provoz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení rámce
Zřizuje se rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „SST“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;
2)
„celistvým kosmickým objektem“ jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket;
3)
„kosmickým smetím“ veškeré kosmické objekty včetně celistvých kosmických objektů nebo jejich částí či prvků, jež se nacházejí na oběžné dráze Země nebo jež vstoupí zpět do atmosféry a které jsou nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;
4)
„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní radary a teleskopy, nebo radary a teleskopy v kosmickém prostoru, které jsou schopny měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;
5)
„údaji SST“ fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané z pozorování těmito senzory;
6)
„informacemi SST“ údaje SST zpracované tak, aby byly bezprostředně srozumitelné příjemci.
Článek 3
Cíle rámce pro podporu SST
1. Obecným cílem rámce pro podporu SST je přispívat k zajištění dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
2. Specifické cíle rámce pro podporu SST jsou:
a)
posuzovat a snižovat rizika kolizí při provozu evropských celistvých kosmických objektů na oběžné dráze a umožňovat jejich provozovatelům účinnější plánování a provádění opatření zmírňující rizika;
b)
snižovat rizika spojená s vypouštěním evropských celistvých kosmických objektů do vesmíru;
c)
zkoumat nekontrolované vstupy celistvých kosmických objektů nebo kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vydávat přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit možná rizika pro bezpečnost a zdraví občanů Unie a zmírnit potenciální škody na pozemní infrastruktuře;
d)
snažit se zabránit šíření kosmického smetí.
Článek 4
Akce podporované rámcem pro podporu SST
1. Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 podpoří rámec pro podporu SST tyto akce, jejichž účelem je zřízení kapacity SST na evropské úrovni, jež Evropě zajistí náležitou míru autonomie:
a)
zřízení a provoz monitorovací funkce sestávající ze sítě pozemních nebo vesmírných senzorů náležících jednotlivým členským státům, včetně národních senzorů vyvinutých v rámci ESA s cílem zkoumat a sledovat kosmické objekty a vytvořit jejich databázi;
b)
zřízení a provoz vyhodnocovací funkce za účelem zpracování a analýzy údajů SST na národní úrovni s cílem vytvářet informace a služby SST, jež budou postoupeny pro účely funkce poskytování služeb SST;
c)
zřízení funkce sloužící k poskytování služeb SST podle čl. 5 odst. 1 subjektům uvedeným v čl. 5 odst. 2.
2. Rámec pro podporu SST se nevztahuje na vývoj nových senzorů SST.
Článek 5
Služby SST
1. Služby SST podle článku 4 jsou civilní povahy a zahrnují následující služby:
a)
posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím a vydávání varovných upozornění na riziko kolize během fáze startu, vstupu na oběžnou dráhu, provozu na oběžné dráze a během fáze vedoucí k ukončení kosmické mise;
b)
detekce a charakterizace fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;
c)
posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu.
2. Služby SST se poskytují:
a)
všem členským státům;
b)
Radě;
c)
Komisi;
d)
ESVČ;
e)
veřejným a soukromým vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů;
f)
veřejným orgánům činným v oblasti civilní ochrany.
Služby SST se poskytují v souladu s ustanoveními o využívání a výměně údajů a informací SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastněné členské státy, Komise a v příslušných případech ani SATCEN nejsou odpovědné za:
a)
škody způsobené neposkytnutím služeb SST a jejich přerušením;
b)
zpožděné poskytnutí služeb SST;
c)
poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST nebo
d)
jakákoli opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.
Článek 6
Úloha Komise
1. Komise:
a)
spravuje rámec pro podporu SST a zajišťuje jeho provádění;
b)
přijímá opatření nezbytná k identifikaci, řízení, zmírňování a sledování rizik spojených s rámcem pro podporu SST;
c)
zajišťuje potřebné aktualizace požadavků uživatelů SST;
d)
vymezuje obecné zásady řízení rámce pro podporu SST, zejména s cílem usnadnit zřízení a provozování konsorcia uvedeného v čl. 7 odst. 3;
e)
ve všech vhodných případech podporuje co nejširší účast členských států v souladu s článkem 7.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými pro účely činností rámce pro podporu SST stanoví plán koordinace a příslušná technická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Komise včas předkládá Evropskému parlamentu a Radě všechny důležité informace související s prováděním rámce pro podporu SST, zejména s cílem zajistit transparentnost a jasnost, pokud jde o:
a)
orientační úsilí a různé zdroje Unie v oblasti financování;
b)
účast v rámci na podporu SST a na akcích podporovaných tímto rámcem;
c)
vývoj ve vytváření sítí kapacit SST členských států a v poskytování služeb SST;
d)
výměnu a využívání informací SST.
Článek 7
Účast členských států
1. Členské státy, které si přejí účastnit se provádění akcí uvedených v článku 4, musí Komisi předložit žádost, v níž prokážou, že:
a)
vlastní:
i)
odpovídající senzory SST, které jsou k dispozici nebo se vyvíjejí, nebo mají přístup k odpovídajícím senzorům SST, a mají dostatečné technické a personální zdroje pro jejich provoz, nebo
ii)
dostatečné kapacity pro operativní analýzu a zpracování dat, které jsou zvlášť určeny pro SST, nebo mají přístup k dostatečným kapacitám tohoto druhu;
b)
disponují akčním plánem pro provádění opatření stanovených v článku 4 zahrnujícím úpravu spolupráce s jinými členskými státy.
2. Komise přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy pro předkládání žádostí a plnění kritérií stanovených v odstavci 1 ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Každý členský stát, který splňuje kritéria uvedená v odstavci 1, pověří jeden subjekt na národní úrovni, aby jej zastupoval. Pověřené národní subjekty vytvoří konsorcium a uzavřou dohodu uvedenou v článku 10.
4. Seznam zúčastněných členských států zveřejní Komise na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
5. Odpovědnost za provoz senzorů, zpracování údajů a uplatňování politiky nakládání s těmito údaji nesou zúčastněné členské státy. Zúčastněné členské státy si ponechávají plnou kontrolu nad svými prostředky.
Článek 8
Úloha Satelitního střediska Evropské unie
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) může spolupracovat s konsorciem vytvořeným podle čl. 7 odst. 3. V takovém případě uzavře se zúčastněnými členskými státy potřebná prováděcí ujednání.
Článek 9
Údaje SST a informace SST
Na využití a výměnu informací SST poskytovaných konsorciem a využití údajů SST v kontextu rámce pro podporu SST pro účely provedení akcí uvedených v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
je nezbytné zamezit neoprávněnému zpřístupnění údajů a informací, zároveň však umožnit efektivní provoz a využití vytvořených informací v co největším rozsahu;
b)
je třeba zajistit zabezpečení údajů SST;
c)
informace a služby SST se zpřístupňují příjemcům služeb SST vymezeným v čl. 5 odst. 2 podle zásady „vědět jen to nejnutnější“, v souladu s pokyny a bezpečnostními pravidly stanovenými původcem informací a vlastníkem dotyčného kosmického objektu.
Článek 10
Koordinace operativních činností
Pověřené národní subjekty tvořící konsorcium uvedené v čl. 7 odst. 3 uzavřou dohodu, která stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění akcí uvedených v článku 4. Tato dohoda musí obsahovat zejména ustanovení týkající se:
a)
využívání a výměny informací SST s ohledem na potvrzená doporučení obsažená v dokumentu nazvaném „Politika pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru - doporučení ohledně bezpečnostních aspektů“;
b)
vytvoření struktury řízení rizik, která zajistí provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně údajů a informací SST;
c)
spolupráce se střediskem SATCEN za účelem provádění akce uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c).
Článek 11
Sledování a hodnocení
1. Provádění rámce na podporu SST sleduje Komise.
2. Do 1. července 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění rámce pro podporu SST, jež bude pojednávat o plnění cílů stanovených tímto rozhodnutím z hlediska výsledků i dopadů, o účinnosti využívání zdrojů a o evropské přidané hodnotě.
Tato zpráva může být případně doplněna návrhy změn, včetně případného základního aktu pro SST ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
ODLUKA br. 541/2014/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 16. travnja 2014.
o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 189. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
U svojoj Komunikaciji od 4. travnja 2011. naslovljenoj „Prema svemirskoj strategiji za Europsku uniju koja koristi njezinim građanima” Komisija je istaknula da je podijeljena nadležnost u području svemira koja je Uniji dodijeljena na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),u uskoj vezi s osnaženim partnerstvom s državama članicama. Komisija je također naglasila da se sve nove mjere moraju temeljiti na postojećim resursima i na zajedničkom utvrđivanju gdje su potrebni novi resursi.
(2)
U svojoj Rezoluciji od 26. rujna 2008., naslovljenoj „Daljnji razvoj europske svemirske politike” (3), Vijeće je podsjetilo da su svemirska sredstva postala neophodna za naše gospodarstvo te da se mora osigurati njihova sigurnost. Istaknuto je „da Europa […] treba razviti europske mogućnosti za praćenje i nadzor svoje svemirske infrastrukture i svemirskog otpada, u početku s postojećim nacionalnim i europskim sredstvima, koristeći se odnosima koji se mogu uspostaviti s drugim partnerskim nacijama i njihovim mogućnostima”.
(3)
U svojoj Rezoluciji od 25. studenog 2010. naslovljenoj „Globalni izazovi: potpuna iskoristivost europskih svemirskih sustava”, Vijeće je prepoznalo potrebu da buduća sposobnost svijesti o situaciji u svemiru („SSA”) bude aktivnost na europskoj razini s ciljem razvoja i korištenja postojećih nacionalnih i europskih civilnih i vojnih sredstava te je pozvalo Komisiju i Vijeće da predlože program upravljanja i podatkovnu politiku koji će državama članicama omogućiti da doprinesu svojim odgovarajućim nacionalnim mogućnostima u skladu s mjerodavnim zahtjevima i propisima o sigurnosti. Nadalje je pozvalo „sve europske institucionalne subjekte da ispitaju odgovarajuće mjere” koje bi se nadovezale na utvrđene civilne i vojne zahtjeve, iskoristile odgovarajuća sredstva u skladu s mjerodavnim sigurnosnim zahtjevima i iskoristile postignuća pripremnog programa svijesti o situaciji u svemiru Europske svemirske agencije (ESA).
(4)
U Zaključcima Vijeća od 31. svibnja 2011. o Komunikaciji Komisije „Prema svemirskoj strategiji za Europsku uniju koja koristi njezinim građanima” i rezolucijom Vijeća od 6. prosinca 2011. naslovljenom „Smjernice o dodanoj vrijednosti i koristi svemira za sigurnost europskih građana” (4) ponovljena je „potreba za učinkovitom sposobnošću svijesti o situaciji u svemiru kao aktivnosti na europskoj razini”, pozivajući Uniju na „najširu moguću uporabu sredstava, znanja i vještina koje u državama članicama već postoje ili su u razvoju, na europskoj razini i, prema potrebi, na međunarodnoj razini”. Prepoznajući dvojaku narav uporabe takvog sustava i uzimajući u obzir njegovu posebnu sigurnosnu dimenziju, Vijeće je pozvalo Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), u uskoj suradnji s ESA-om i državama članicama koje posjeduju takva sredstva i imaju kapacitete te u suradnji sa svim uključenim subjektima iznesu prijedloge za punu iskoristivost i izgradnju tih sredstava i kapaciteta radi razvoja sposobnosti svijesti o situaciji u svemiru kao aktivnosti na europskoj razini, te da u tom kontekstu utvrdi odgovarajuću upravljačku i podatkovnu politiku vodeći računa o visokoj osjetljivosti podataka SSA-a.
(5)
Općenito se smatra da SSA obuhvaća tri glavna područja: nadzor i praćenje u svemiru (SST), praćenje i prognozu vremenskih prilika u svemiru te objekte u blizini Zemlje. Cilj je aktivnosti u tim područjima zaštita infrastruktura u svemiru i iz svemira. Ova bi Odluka, koja se odnosi na SST, trebala poticati sinergiju među tim područjima.
(6)
Kako bi smanjila rizik od sudara, Unija će također nastojati uspostaviti sinergiju s inicijativama za uklanjanje svemirskog otpada i mjerama za njegovu neutralizaciju, poput onih koje je razvila Europska svemirska agencija (ESA).
(7)
Svemirski otpad postao je opasna prijetnja sigurnosti, zaštiti i održivosti svemirskih aktivnosti. Stoga bi trebalo uspostaviti okvir potpore za SST, s ciljem podupiranja uspostave i pružanja usluga koje se sastoje od praćenja i utvrđivanja lokacije svemirskih objekata radi sprečavanja oštećivanja svemirskih letjelica zbog sudara i širenja svemirskog otpada te s ciljem predviđanja putanja i putova povratka, kako bi se vladinim službama i službama civilne zaštite pružile najbolje informacije u slučaju nekontroliranog povratka svemirskih letjelica ili njihova svemirskog otpada u Zemljinu atmosferu.
(8)
Okvir potpore za SST trebao bi doprinijeti osiguranju dugoročne dostupnosti europskih i nacionalnih svemirskih infrastruktura, uređaja i usluga koje su ključne za sigurnost i zaštitu europskih gospodarstava, društava i građana.
(9)
Svi javni i privatni operateri infrastruktura u svemiru koristit će se uslugama SST-a, uključujući Uniju, s obzirom na nadležnost Unije za svemirske programe Unije, osobito europskih programa satelitske navigacije Galileo i EGNOS koji su uspostavljeni Uredbom (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), kao i programa Copernicus uspostavljenog Uredbom (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Rana upozorenja o nekontroliranom povratku i procjena o vremenu i području udara također će biti korisni nacionalnim javnim tijelima koja se bave civilnom zaštitom. Osim toga, te usluge mogle bi biti zanimljive i drugim korisnicima, primjerice privatnim osiguravateljima za procjenu mogućih obveza uslijed sudara tijekom životnog vijeka satelita. Uz to bi dugoročno trebalo predvidjeti stvaranje javno dostupne, višekratne usluge javnog informiranja o dijelovima svemirskih objekata koji kruže oko Zemlje.
(10)
Usluge SST-a trebale bi biti dopuna istraživačkim aktivnostima povezanima sa zaštitom infrastrukture u svemiru koje se provode u sklopu programa Obzor 2020., utemeljenog Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), u sklopu vodećih svemirskih programa Unije, Copernicus i Galileo, inicijative Digitalna agenda, iz Komunikacije Komisije od 26. kolovoza 2010. naslovljene „Digitalna agenda za Europu”, u sklopu drugih telekomunikacijskih infrastruktura koje pomažu ostvarenju informacijskog društva, inicijativa koje se odnose na sigurnost te kroz aktivnosti ESA-e.
(11)
Okvir potpore za SST trebao bi doprinijeti osiguranju miroljubivog korištenja i istraživanja svemira.
(12)
Okvir potpore za SST u obzir bi trebao uzeti suradnju s međunarodnim partnerima, osobito sa Sjedinjenim Američkim Državama, međunarodnim organizacijama i ostalim trećim strankama posebno radi izbjegavanja sudara u svemiru i suzbijanja širenja svemirskog otpada. Osim toga, također bi trebao biti dopuna postojećim mjerama ublažavanja, kao što su smjernice Ujedinjenih naroda o smanjenju svemirskog otpada ili druge inicijative, s ciljem osiguranja sigurnosti, zaštite i održivosti svemirskih aktivnosti. Također bi trebao biti u skladu s prijedlogom Unije o međunarodnom kodeksu ponašanja o aktivnostima u svemiru.
(13)
Okvir potpore za SST trebao bi se sastojati od umrežavanja i uporabe nacionalnih sredstava SST-a za pružanje usluga SST-a. Nakon što se to postigne, trebalo bi podržati razvoj novih ili unapređenje postojećih senzora kojima upravljaju države članice.
(14)
Komisija i konzorcij SST-a uspostavljen ovom Odlukom, u uskoj suradnji s ESA-om i drugim zainteresiranim stranama, trebali bi nastaviti voditi tehničke dijaloge o SST-u sa strateškim partnerima, u skladu sa svojim nadležnostima.
(15)
Podržanim radnim dokumentom osoblja Komisije „Europski zahtjevi o svijesti o situaciji u svemiru za civilne i vojne korisnike na visokoj razini” utvrđeni su zahtjevi civilnih i vojnih korisnika SSA-a. Usluge SST-a trebalo bi pružati na temelju zahtjeva civilnih korisnika. Isključivo vojne svrhe ne bi trebale biti obuhvaćene ovom Odlukom. Komisija bi trebala osigurati mehanizam kojim će se redovito revidirati i ažurirati zahtjevi korisnika, prema potrebi, uz sudjelovanje predstavnika zajednice korisnika. U tu bi svrhu trebala nastaviti voditi potrebne dijaloge s relevantnim akterima kao što su Europska obrambena agencija i Europska svemirska agencija (ESA).
(16)
Odvijanje usluga SST-a trebalo bi se temeljiti na partnerstvu Unije i država članica i koristiti postojeća i buduća nacionalna stručna znanja i sredstva, uključujući i ona koja su razvijena u sklopu ESA-e. Države članice trebale bi zadržati vlasništvo i kontrolu nad svojim sredstvima te bi trebale ostati odgovorne za njihov rad, održavanje i obnavljanje. Okvir potpore za SST ne bi trebao pružati financijsku potporu za razvoj novih senzora SST-a. Ako se ukaže potreba za novim senzorima kako bi se udovoljilo zahtjevima korisnika, rješenje bi se, prema potrebi, moglo tražiti ili na nacionalnoj razini ili kroz europske programe za istraživanje i razvoj. Komisija i države članice bi trebale poticati i olakšati sudjelovanje što većeg broja država članica okviru potpore za SST, pod uvjetom da udovoljavaju svim kriterijima sudjelovanja.
(17)
Satelitski centar Europske unije (SATCEN), agencija Unije osnovana Zajedničkom akcijom Vijeća 2001/555/ZVSP (8) koja civilnim i vojnim korisnicima pruža usluge i proizvode povezane s geoprostornim podacima različitih razina tajnosti, mogla bi doprinijeti pružanju usluga SST-a. Njegova stručnost postupanja s povjerljivim informacijama u sigurnoj okolini te njegove bliske institucionalne veze s državama članicama prednosti su koje olakšavaju rukovanje uslugama SST-a i njihovim izvršavanjem. Preduvjet da SATCEN igra ulogu u okviru potpore za SST izmjena je te Zajedničke akcije kojom trenutačno nije predviđeno djelovanje SATEN-a u području SST-a. Komisija bi, prema potrebi, trebala surađivati s ESVD-om, s obzirom na njegovu ulogu podrške Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u davanju operativnih smjernica SATCEN-u.
(18)
Precizne informacije o naravi, detaljima i položaju određenih svemirskih objekata mogu utjecati na sigurnost Unije i njezinih država članica i trećih zemalja. Države članice, prema potrebi i putem Odbora za sigurnost Vijeća (Odbor za sigurnost), trebale bi voditi računa o adekvatnim sigurnosnim pitanjima i pri uspostavi i radu mreže odgovarajućih kapaciteta, uključujući senzore za praćenje i nadzor u svemiru, kapacitetima obrade i analize podataka SST-a i pružanja usluga SST-a. Stoga je u ovoj Odluci potrebno utvrditi opće odredbe o uporabi i sigurnoj razmjeni informacija o SST-u između država članica i primatelja usluga SST-a te, kada je to potrebno, SATCEN-a. Nadalje, Komisija, ESVD i države članice trebali bi odrediti koordinacijske mehanizme potrebne za rješavanje pitanja sigurnosti okvira potpore za SST.
(19)
Sudjelujuće države članice trebale bi biti odgovorne za pregovore i provedbu odredaba o u podatcima o SST-u te o uporabi i razmjeni informacija o SST-u. Odredbe o uporabi podataka o SST-u te o uporabi i razmjeni informacija o SST-u utvrđene u ovoj Odluci i u sporazumu između sudjelujućih država i, prema potrebi, SATCEN-a trebaju uzeti u obzir podržane preporuke o sigurnosti podataka o SST-u.
(20)
Zbog potencijalne osjetljivosti podataka SST-a suradnja se mora temeljiti na učinkovitosti i povjerenju, što uključuje i način obrade i analize podataka SST-a. Tom cilju trebalo bi pridonijeti potencijalno korištenje softvera otvorenog koda koji ovlaštenim pružateljima podataka SST-a omogućava siguran pristup izvornom kodu radi operativnih izmjena i poboljšanja.
(21)
Odbor za sigurnost preporučio je stvaranje strukture upravljanja rizikom kako bi osigurao da se pri provedbi okvira potpore za SST na odgovarajući način u obzir uzimaju pitanja sigurnosti podataka. U tu bi svrhu sudjelujuće države članice i, prema potrebi, SATCEN trebali uspostaviti odgovarajuće strukture i postupke za upravljanje rizikom, uzimajući u obzir preporuke Odbora za sigurnost.
(22)
Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Odluke, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9).
(23)
S obzirom na to da ciljeve ove Odluke, osobito pružanje potpore mjerama za uspostavu i rad mreže senzora, uspostavu kapaciteta za obradu i analizu podataka o SST-u te uspostavu i djelovanje usluga SST-a, ne mogu dostatno ostvariti države članice same jer bi pružanje takvih usluga od strane konzorcija sudjelujućih država članica koristilo Uniji, pogotovo kao značajnom vlasniku svemirskih sredstava, nego se zbog opsega ove Odluke oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(24)
Ciljevi ove Odluke slični su ciljevima programa uspostavljenih: Uredbom (EU) br. 1285/2013, u njezinom članku 1., članku 3. točkama (c) i (d) i članku 4.; Odlukom Vijeća 2013/743/EU (10), u njezinom članku 2. stavku 2. točkama (b) i (c), Prilogu I. dijelu II. točki 1.6.2. podtočki (d) i Prilogu I. dijelu III. točkama 7.5. i 7.8.; Uredbom (EU) br. 377/2014, u njezinom članku 8. stavku 2. točki (b), kojom se dodjeljuje iznos do 26,5 milijuna EUR u tekućim cijenama. Ukupna financijska sredstva potrebna za provedbu ciljeva okvira potpore za SST, posebno umrežavanje postojećih sredstava, procjenjuju se na 70 milijuna EUR. Uzimajući u obzir sličnost ciljeva ove Odluke i ciljeva gore navedenih programa, aktivnosti uspostavljene ovom Odlukom mogle bi se financirati iz tih programa, u potpunoj sukladnosti s njihovim temeljnim aktom.
(25)
Za osiguravanje prihvatljive razine europske autonomije u području aktivnosti SST-a možda će biti potrebno usvojiti temeljni akt u smislu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (11) za STT. Ta bi se mogućnost trebala ispitati u kontekstu srednjoročne revizije tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira.
(26)
Prepoznajući da je SSA područje osjetljive prirode, rad senzora i obrada podataka potrebnih za pružanje usluga SST-a trebali bi ostati u nadležnosti sudjelujućih država članica. Nacionalna sredstva SST-a ostat će u sklopu nadležnosti država članica koje su odgovorne za njihovu kontrolu i rad,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Uspostava okvira
Ovom se Odlukom uspostavlja okvir potpore za nadzor i praćenje u svemiru (SST).
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„svemirski objekt” znači svaki predmet u svemiru koji je napravio čovjek;
2.
„svemirska letjelica” znači svaki svemirski objekt koji služi određenoj svrsi, uključujući aktivne umjetne satelite i više stupnjeve lansirnih sustava;
3.
„svemirski otpad” znači svaki svemirski objekt, uključujući svemirske letjelice ili njihove fragmente i dijelove koji su u Zemljinoj orbiti ili ponovno ulaze u Zemljinu atmosferu, koji su izvan funkcije ili koji više ne služe nikakvoj određenoj svrsi, uključujući dijelove raketa ili umjetnih satelita ili neaktivne umjetne satelite;
4.
„senzor SST-a” znači uređaj ili kombinaciju uređaja, kao što su radari postavljeni na Zemlji ili u svemiru te teleskopi, koji mogu mjeriti fizičke parametre povezane sa svemirskim objektima, kao što su veličina, položaj i brzina;
5.
„podaci SST-a” znači fizički parametri svemirskih objekata koje su prikupili senzori SST-a ili orbitalni parametri svemirskih objekata izvedeni iz promatranja tih senzora;
6.
„informacije SST -a” znači obrađeni podaci SST-a koji su učinjeni razumljivima njihovom primatelju.
Članak 3.
Ciljevi okvira potpore za SST
1. Opći cilj okvira potpore za SST doprinos je osiguranju dugoročne dostupnosti europskih i nacionalne svemirske infrastrukture, sredstava i usluga koji su ključni za sigurnost i zaštitu europskih gospodarstava, društava i građana.
2. Posebni ciljevi okvira potpore za SST jesu:
(a)
procjena i smanjenje rizika kod orbitalnih operacija europskih svemirskih letjelica povezanih sa sudarima te omogućavanje operatorima svemirskih letjelica da učinkovitije planiraju i provode mjere ublažavanja;
(b)
smanjenje rizika povezanih s lansiranjem europskih svemirskih letjelica;
(c)
motrenje nekontroliranog povratka svemirskih letjelica ili njihova otpada u Zemljinu atmosferu te osiguranje točnijih i učinkovitijih ranih upozorenja s ciljem smanjenja moguće opasnosti za sigurnost i zdravlje europskih građana te ublažavanja potencijalne štete na zemaljskoj infrastrukturi;
(d)
suzbijanje širenja svemirskog otpada.
Članak 4.
Aktivnosti koje podupire okvir potpore za SST
1. Radi postizanja ciljeva iz članka 3., okvir potpore za SST podržavat će sljedeće aktivnosti čiji je cilj uspostava kapaciteta za nadzor i praćenje u svemiru na europskoj razini i koji će Europskoj uniji pružiti odgovarajuću razinu samostalnosti:
(a)
uspostava i rad senzorske funkcije koja se sastoji od mreže zemaljskih i/ili svemirskih senzora država članica, uključujući nacionalne senzore koje je razvila ESA, za snimanje i praćenje svemirskih objekata i stvaranje s time povezane baze podataka;
(b)
uspostava i rad procesne funkcije radi obrade i analize podataka SST-a na nacionalnoj razini radi stvaranja informacija i usluga SST-a koje se prosljeđuju funkciji za pružanje usluga SST-a;
(c)
uspostava funkcije za pružanje usluga SST-a kako su definirane u članku 5. stavku 1. subjektima navedenima u članku 5. stavku 2.
2. Okvir potpore za SST ne obuhvaća razvoj novih senzora SST-a.
Članak 5.
Usluge SST-a
1. Usluge SST-a iz članka 4. civilne su prirode. One obuhvaćaju sljedeće usluge:
(a)
procjenu rizika od sudara svemirskih letjelica ili svemirskih letjelica i svemirskog otpada te dojavu upozorenja o izbjegavanju sudara tijekom sljedećih faza misija svemirskih letjelica: lansiranja, ulaska u orbitu, rada u orbiti te uklanjanja;
(b)
otkrivanje i utvrđivanje karakteristika fragmenata, raspada ili sudara u orbiti;
(c)
procjena rizika od nekontroliranog povratka svemirskih objekata ili svemirskog otpada u Zemljinu atmosferu, generiranje povezanih informacija, uključujući predviđanja o vremenu i vjerojatnom mjestu mogućeg udara.
2. Usluge SST-a pružaju se:
(a)
svim državama članicama;
(b)
Vijeću;
(c)
Komisiji;
(d)
ESVD-u;
(e)
javnim i privatnim vlasnicima i operatorima svemirskih letjelica;
(f)
javnim tijelima koja se bave civilnom zaštitom.
Usluge SST-a pružaju se u skladu s odredbama o uporabi i razmjeni podataka i informacija SST-a utvrđenima u članku 9.
3. Sudjelujuće države članice, Komisija ni, gdje je to relevantno, SATCEN ne smatraju se odgovornima:
(a)
za moguću štetu koja nastane zbog izostanka ili prekida pružanja usluga SST-a;
(b)
za kašnjenja u pružanju usluga SST-a;
(c)
za netočnosti informacija dobivenih putem usluga SST-a; ni
(d)
za djelovanje poduzeto kao odgovor na pružene usluge SST-a.
Članak 6.
Uloga Komisije
1. Komisija:
(a)
upravlja okvirom potpore za SST i osigurava njegovu provedbu;
(b)
poduzima mjere potrebne za utvrđivanje, nadzor, ublažavanje i praćenje rizika povezanih s okvirom potpore za SST;
(c)
prema potrebi osigurava dopune zahtjeva korisnika SST-a;
(d)
definira opće smjernice za upravljanje okvirom potpore za SST, posebno radi olakšavanja osnivanja i funkcioniranja konzorcija iz članka 7. stavka 3.;
(e)
olakšava što šire sudjelovanje država članica, kad god je to moguće, u skladu s člankom 7.
2. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju koordinacijski plan i odgovarajuće tehničke mjere za aktivnosti okvira potpore za SST. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2.
3. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću pravovremeno prosljeđuje sve relevantne informacije o provedbi okvira potpore za SST, posebno radi osiguravanja transparentnosti i jasnoće u vezi s:
(a)
indikativnim postignućima i različitim izvorima financiranja Unije;
(b)
sudjelovanjem u okviru potpore za SST i aktivnostima koje su njime podržane;
(c)
unapređenjem umrežavanja sredstava SST-a država članica i pružanja usluga SST-a;
(d)
razmjenom i uporabom informacija o SST-u.
Članak 7.
Sudjelovanje država članica
1. Države članice koje žele sudjelovati u provedbi aktivnosti iz članka 4. predaju Komisiji zahtjev kojim pokazuju da udovoljavaju sljedećim kriterijima:
(a)
vlasništvo ili pristup:
i.
odgovarajućim senzorima SST-a, koji su im na raspolaganju ili su u fazi razvoja, i tehničkim i ljudskim resursima za upravljanje njima; ili
ii.
odgovarajućim kapacitetima za operativnu analizu i obradu podataka posebno oblikovane za SST;
(b)
uspostava plana akcije za provedbu aktivnosti iz članka 4., uključujući modalitete suradnje s drugim državama članicama.
2. Komisija donosi provedbene akte o postupcima podnošenja zahtjeva i o sukladnosti država članica s kriterijima iz stavka 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2.
3. Sve države članice koje udovoljavaju kriterijima iz stavka 1. imenuju nacionalni subjekt koji ih zastupa. Imenovani nacionalni subjekti osnivaju konzorcij i zaključuju sporazum iz članka 10.
4. Komisija objavljuje i dopunjuje popis sudjelujućih država članica na svojoj internetskoj stranici.
5. Sudjelujuće države članice odgovorne su za rad senzora, obradu podataka i provedbu podatkovne politike. Sredstva sudjelujućih država članica u potpunosti ostaju pod nacionalnom kontrolom.
Članak 8.
Uloga Satelitskog centra Europske unije
Satelitski centar Europske unije (SATCEN) može surađivati s konzorcijem osnovanim na temelju članka 7. stavka 3. U tom slučaju sklapa sve potrebne sporazume sa sudjelujućim državama članicama.
Članak 9.
Podaci SST-a i informacije SST-a
Uporaba i razmjena informacija SST-a koje konzorcij objavi te uporaba podataka SST-a u kontekstu okvira potpore za SST u svrhu provedbe aktivnosti iz članka 4. podliježu sljedećim pravilima:
(a)
sprečavanje neovlaštenog otkrivanja podataka i informacija, ali omogućavanje učinkovitog djelovanja i maksimiziranje uporabe dobivenih informacija;
(b)
osiguravanje sigurnosti podataka SST-a;
(c)
informacije i usluge SST-a primateljima usluga SST-a definiranima člankom 5. stavkom 2. na raspolaganje se stavljaju na temelju načela nužnosti njihova saznanja, u skladu s uputama i pravilima sigurnosti subjekta koji je izvor informacija i vlasnika predmetnoga svemirskog objekta.
Članak 10.
Koordinacija operativnih aktivnosti
Imenovani nacionalni subjekti koji tvore konzorcij iz članka 7. stavka 3. sklapaju sporazum kojim se utvrđuju pravila i mehanizmi za njihovu suradnju pri provedbi aktivnosti iz članka 4. Taj sporazum posebno mora obuhvaćati odredbe o:
(a)
uporabi i razmjeni informacija SST-a uzimajući u obzir podržane preporuke „Podatkovne politike o svijesti o situaciji u svemiru - preporuke o sigurnosnim aspektima”;
(b)
uspostavi strukture za upravljanje rizikom radi osiguranja provedbe odredaba o uporabi i sigurnoj razmjeni podataka SST-a i informacija SST-a;
(c)
suradnji sa SATCEN-om s ciljem provedbe aktivnosti iz članka 4. stavka 1. točke (c).
Članak 11.
Praćenje i ocjena
1. Komisija prati provedbu okvira potpore za SST.
2. Do 1. srpnja 2018. Komisija mora Europskom parlamentu i Vijeću proslijediti izvješće o provedbi okvira potpore za SST koje se odnosi na postizanje ciljeva ove Odluke, s obzirom na rezultate i učinke, učinkovitost uporabe resursa i europsku dodanu vrijednost.
Uz izvještaj se mogu priložiti prijedlozi izmjena, ako je potrebno, uključujući mogućnost donošenja temeljnog akta u smislu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 za STT.
Članak 12.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže odbor. Taj je odbor odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj članak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 13.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 14.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 16. travnja 2014.