NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 651/2014
ze dne 17. června 2014,
kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (1), a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
Vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Státní financování, které splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy, představuje státní podporu a vyžaduje oznámení Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Podle článku 109 Smlouvy však Rada může vymezit druhy podpor, které jsou z této oznamovací povinnosti vyňaty. V souladu s čl. 108 odst. 4 Smlouvy může Komise přijmout nařízení týkající se těchto kategorií státní podpory. Nařízením Rady (ES) č. 994/98 je Komise zmocněna v souladu s článkem 109 Smlouvy prohlásit, že z oznamovací povinnosti mohou být za určitých podmínek vyňaty tyto kategorie podpor: podpora ve prospěch malých a středních podniků, výzkumu a vývoje, ochrany životního prostředí, zaměstnanosti a vzdělávání a dále podpora, jež odpovídá mapě poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát. Na tomto základě přijala Komise nařízení (ES) č. 800/2008 (2). Nařízení (ES) č. 800/2008 bylo původně použitelné do 31. prosince 2013, avšak jeho období použitelnosti bylo následně prodlouženo nařízením Komise (EU) č. 1224/2013 ze dne 29. listopadu 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 800/2008, pokud jde o dobu jeho použitelnosti (3), a nyní končí ke dni 30. června 2014. Dne 22. července 2013 bylo nařízení (ES) č. 994/98 změněno nařízením Rady (EU) č. 733/2013 ze dne 22. července 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 994/98 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (4), tak aby byla Komise zmocněna rozšířit blokovou výjimku na nové kategorie podpory, u nichž lze vymezit přesné podmínky slučitelnosti. K těmto novým kategoriím podpory v působnosti blokové výjimky patří: podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami, sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů, podpora na širokopásmovou infrastrukturu, podpora inovací, podpora kultury a zachování kulturního dědictví a podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu. Budou-li shromážděny dostatečné zkušenosti z praxe, jež umožní koncipovat praktická kritéria pro vyjímání podpory z oznamovací povinnosti, která zajistí slučitelnost dalších kategorií podpory ex ante, má Komise v úmyslu přezkoumat oblast působnosti tohoto nařízení s cílem zahrnout do těchto oblastí některé druhy podpory. Komise má zejména v úmyslu vypracovat do prosince 2015 kritéria pro přístavní a letištní infrastrukturu.
(2)
Svým sdělením o modernizaci státní podpory v EU (5) zahájila Komise širší přezkum pravidel státní podpory. K hlavním cílům této modernizace patří: i) dosáhnout udržitelného, inteligentního a inkluzivního růstu na konkurenceschopném vnitřním trhu a současně přispět k úsilí členských států o efektivnější využívání veřejných financí, ii) soustředit kontrolu ex ante, jíž Komise podrobuje opatření podpory, na případy s největším dopadem na vnitřní trh a současně posílit spolupráci členských států při vymáhání pravidel státní podpory a iii) racionalizovat právní úpravu a upravit rychlejší, informovanější a lépe podložená rozhodnutí, která se opírají o jasnou ekonomickou logiku, společný přístup a přesně vymezené povinnosti. Ústředním prvkem modernizace státní podpory je pak přezkum nařízení (ES) č. 800/2008.
(3)
Toto nařízení by mělo umožnit lépe stanovovat priority činností v oblasti prosazování pravidel státní podpory, mělo by přinést větší zjednodušení a posílit transparentnost, účinné posuzování a kontrolu souladu s pravidly státní podpory na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie při současném zachování institucionálních pravomocí Komise a členských států. V souladu se zásadou proporcionality toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
(4)
Zkušenosti, které Komise získala při uplatňování nařízení (ES) č. 800/2008, jí umožnily lépe stanovit podmínky, za nichž lze určité kategorie podpory považovat za slučitelné s vnitřním trhem, a rozšířit oblast působnosti blokových výjimek. Tyto zkušenosti též ukázaly nutnost posílit transparentnost, kontrolu a řádné posuzování režimů podpory značného rozsahu na základě jejich účinku na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.
(5)
Obecné podmínky pro uplatňování tohoto nařízení by měly být stanoveny na základě souboru společných zásad, které zajišťují, aby podpora sloužila společnému zájmu, měla jednoznačný motivační účinek, byla vhodná a přiměřená, byla poskytována zcela transparentně, podléhala kontrolnímu mechanismu a pravidelnému hodnocení a neměla negativní vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který odporuje společnému zájmu.
(6)
Podpora, která splňuje všechny podmínky stanovené v tomto nařízení, a to jak obecné podmínky, tak i zvláštní podmínky vztahující se na příslušné kategorie podpory, by měla být vyňata z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(7)
Státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, na niž se toto nařízení nevztahuje, podléhá i nadále oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tímto nařízením není dotčena možnost členských států oznámit poskytnutí podpory, jejíž cíle odpovídají cílům, na něž se vztahuje toto nařízení.
(8)
Vzhledem k potenciálně výraznějšímu dopadu velkých režimů na obchod a hospodářskou soutěž by ty režimy státní podpory, jejichž průměrný roční rozpočet překračuje prahovou hodnotu odvozenou od určité absolutní částky, měly být v zásadě předmětem hodnocení státní podpory. Při tomto hodnocení by mělo být ověřeno, zda byly naplněny předpoklady a podmínky slučitelnosti režimu, i by měla být ověřena účinnost opatření podpory podle obecných i specifických cílů a měly by být stanoveny ukazatele pro hodnocení dopadu režimu na hospodářskou soutěž a obchod. Aby se zajistilo rovné zacházení, mělo by toto hodnocení státní podpory být prováděno na základě plánu hodnocení schváleného Komisí. Tento plán by měl být obvykle navržen v okamžiku přípravy režimu a schválen v dostatečném předstihu, aby režim vstoupil v platnost, to však nemusí být ve všech případech možné. Aby se proto neodkládal vstup takových režimů v platnost, toto nařízení se na ně použije po dobu maximálně šesti měsíců. Komise může rozhodnout, že tuto dobu poté, co schválí plán hodnocení, prodlouží. Plán hodnocení by proto měl být oznámen Komisi do dvaceti pracovních dní po vstupu režimu v platnost. Ve výjimečných případech může také Komise rozhodnout, že hodnocení není vzhledem ke specifickým okolnostem daného případu zapotřebí. Členské státy by měly Komisi poskytnout veškeré informace, které jsou zapotřebí k tomu, aby mohla bez zbytečného odkladu provést posouzení plánu hodnocení a vyžádat si doplňující informace, což členskému státu umožní doplnit prvky chybějící k tomu, aby Komise přijala rozhodnutí. Komise s ohledem na skutečnost, že je tento proces zcela nový, poskytne v samostatném dokumentu podrobné pokyny o postupu použitelném v období prvních šesti měsíců pro účely schválení plánu hodnocení a příslušné šablony, na nichž se plány hodnocení budou předkládat. Změny posuzovaných režimů, které nejsou změnami, jež nemohou ovlivnit slučitelnost režimu podpory v rámci tohoto nařízení nebo nemohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení, by měly být zhodnoceny na základě výsledků uvedeného hodnocení a měly by být vyloučeny z oblasti působnosti tohoto nařízení. Takové změny, jako jsou čistě formální změny, administrativní změny nebo změny provedené v rámci opatření spolufinancovaného z prostředků EU, by v zásadě neměly být považovány za změny, jež mohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení.
(9)
Toto nařízení by se nemělo použít na podporu, která je podmíněna přednostním použitím domácích výrobků před výrobky dováženými, ani na podporu činností spojených s vývozem. Zejména by se nemělo použít na podporu k financování zřízení a provozu distribuční sítě v jiných zemích. Podporu činností spojených s vývozem zpravidla nepředstavuje podpora na pokrytí nákladů na účast na veletrzích nebo na studie či poradenské služby potřebné k uvedení nového nebo stávajícího výrobku na nový trh v jiném členském státě nebo třetí zemi.
(10)
Toto nařízení by se mělo v zásadě použít na většinu hospodářských odvětví. V některých odvětvích, např. v odvětví rybolovu a akvakultury či zemědělské prvovýroby, by oblast působnosti měla být omezena na základě zvláštních použitelných pravidel.
(11)
Toto nařízení by se mělo použít na zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh za předpokladu, že jsou splněny určité podmínky. Pro účely tohoto nařízení by se za zpracování nebo uvedení na trh neměly považovat činnosti probíhající v zemědělských podnicích potřebné pro přípravu produktu k prvnímu prodeji, první prodej prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům ani činnosti, jimiž se produkt k prvnímu prodeji připravuje.
(12)
Toto nařízení by se nemělo použít na podporu k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů, kterou upravuje rozhodnutí Rady ze dne 10. prosince 2010 o státní podpoře k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů (6). Na jiné druhy podpory v uhelném průmyslu, s výjimkou podpory regionální, by se toto nařízení použít mělo.
(13)
Komise by měla zajistit, aby schválená podpora neměla negativní vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který by odporoval společnému zájmu. Z oblasti působnosti tohoto nařízení by proto měla být vyňata podpora poskytnutá příjemci, vůči němuž je vydán inkasní příkaz poté, co Komise svým rozhodnutím prohlásí tuto podporu za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, s výjimkou režimů podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami.
(14)
Z oblasti působnosti tohoto nařízení by měla být vyňata podpora poskytnutá podnikům v obtížích, neboť takováto podpora by se měla posuzovat podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích ze dne 1. října 2004 (7), jejichž platnost byla prodloužena sdělením Komise o prodloužení používání pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích ze dne 1. října 2004 (8), nebo podle pokynů, které je nahradí, tak aby se zamezilo jejich obcházení; výjimku představují režimy podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami. V zájmu právní jistoty je vhodné stanovit jednoznačná kritéria, která nevyžadují posouzení všech zvláštních aspektů situace určitého podniku k tomu, aby bylo stanoveno, zda se dotyčný podnik považuje pro účely tohoto nařízení za podnik v obtížích.
(15)
Prosazování pravidel státní podpory velmi závisí na spolupráci členských států. Členské státy by proto měly přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění souladu s tímto nařízením, včetně souladu jednotlivé podpory poskytnuté na základě režimů, na něž se vztahují blokové výjimky.
(16)
Vzhledem k vysokému riziku, že budou negativně ovlivněny podmínky obchodu, by Komise měla na základě oznámení posuzovat podporu dosahující značné výše, ať již byla tato podpora poskytnuta jednotlivě, nebo kumulativně. Pro každou kategorii podpory, jež spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení, by proto měly být stanoveny prahové hodnoty ve výši, která zohledňuje kategorii dotyčné podpory a její pravděpodobný účinek na podmínky obchodu. Podpora poskytnutá ve výši, jež tyto prahové hodnoty překračuje, by měla nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení by neměly být obcházeny tím způsobem, že budou režimy či projekty podpory uměle rozdělovány do několika režimů či projektů podpory, jež se budou vyznačovat podobnými charakteristikami či cíli nebo budou mít podobné příjemce.
(17)
Pro účely transparentnosti, rovného zacházení a účinné kontroly by se toto nařízení mělo použít pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočítat hrubý grantový ekvivalent, aniž by bylo nutné provést posouzení rizik (dále jen „transparentní podpora“). U určitých zvláštních nástrojů podpory, jako jsou půjčky, záruky, daňová opatření, opatření v oblasti rizikového financování, a zejména vratné zálohy, by toto nařízení mělo stanovit, za jakých podmínek je lze považovat za transparentní. Za transparentní podporu by neměly být považovány kapitálové injekce; tím nejsou dotčeny zvláštní podmínky pro rizikové financování a podporu na zahájení činnosti. Podpora obsažená v zárukách by se měla považovat za transparentní tehdy, je-li její hrubý grantový ekvivalent vypočítán na základě prémií „safe-harbour“ stanovených pro příslušnou kategorii podniku. V případě malých a středních podniků se ve sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na státní podpory ve formě záruk (9) uvádí výše ročních prémií, při jejichž překročení by se státní záruka za podporu nepovažovala.
(18)
Aby bylo zaručeno, že podpora je nezbytná a že působí jako pobídka k dalšímu rozvoji činností nebo projektů, nemělo by se toto nařízení použít na podporu těch činností, které by příjemce v každém případě vykonával, a to i bez poskytnutí podpory. Podpora by měla být vyňata z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení pouze tehdy, byla-li práce na podporovaném projektu nebo podporovaná činnost zahájena až poté, co příjemce podal písemnou žádost o podporu.
(19)
Co se týká podpory ad hoc, na niž se vztahuje toto nařízení a která byla poskytnuta velkému podniku jakožto příjemci, měl by členský stát kromě dodržení podmínek týkajících se motivačního účinku, které se uplatňují na malé a střední podniky, rovněž zajistit, aby tento příjemce v interním dokumentu analyzoval, nakolik jsou podporovaný projekt nebo činnost životaschopné s podporou a bez podpory. Členský stát by měl ověřit, zdali tento interní dokument potvrzuje, že se významně zvýší rozsah projektu či činnosti nebo celková částka, kterou příjemce na subvencovaný projekt nebo činnost vynaloží, nebo že se dokončování příslušného projektu či činnosti významně urychlí. U regionální podpory by se mělo mít za to, že má motivační účinek v případě, že by investiční projekt nebyl v daném podporovaném regionu bez poskytnutí podpory realizován.
(20)
Pro automatické režimy podpory v podobě daňových zvýhodnění by měla i nadále platit zvláštní podmínka motivačního účinku vzhledem k tomu, že k poskytování tohoto druhu podpory dochází jinými postupy než u ostatních kategorií podpory. Tyto režimy by měly být přijaty již před zahájením prací na podporovaném projektu nebo podporované činnosti. Tato podmínka by se však neměla použít v případě následných daňových režimů, pokud se na danou činnost vztahoval již předchozí daňový režim v podobě daňových zvýhodnění. Pro účely posouzení motivačního účinku těchto režimů je rozhodující okamžik, k němuž bylo daňové opatření poprvé uvedeno v původním režimu, jenž byl poté nahrazen režimem následným.
(21)
U následujících kategorií podpory se požadavek týkající se motivačního účinku neuplatní nebo by měl být pokládán za splněný, jsou-li dodrženy příslušné zvláštní podmínky stanovené tímto nařízením: regionální provozní podpora, regionální urbanistická podpora, podpora přístupu malých a středních podniků k financování, podpora na nábor znevýhodněných pracovníků, podpora na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením a na úhradu souvisejících dodatečných nákladů, podpora v podobě úlev na ekologických daních, podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami, sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů a podpora kultury a zachování kulturního dědictví.
(22)
V zájmu zajištění přiměřenosti a omezení podpory na nezbytnou výši by maximální výše podpory měla být pokud možno vymezena intenzitou podpory v poměru k souboru způsobilých nákladů. Nelze-li maximální intenzitu podpory stanovit, jelikož nelze identifikovat způsobilé náklady, nebo je-li v případě malých částek vhodné poskytnout jednodušší nástroje, měla by být maximální výše podpory stanovena v nominálním vyjádření, aby byla zajištěna přiměřenost opatření podpory. Intenzita a maximální výše podpory by měly být stanoveny na základě zkušeností Komise v objemu, který minimalizuje narušení hospodářské soutěže v podporovaném odvětví, přičemž náležitě řeší selhání trhu nebo problém soudržnosti. U regionální investiční podpory by intenzita podpory měla být v souladu s přípustnou intenzitou podpory podle map regionální podpory.
(23)
Při výpočtu intenzity podpory by se měly použít pouze způsobilé náklady. Na základě nařízení nebude vyňata podpora, která přesahuje relevantní intenzitu podpory v důsledku toho, že obsahuje nezpůsobilé náklady. Identifikace způsobilých nákladů by měla být podpořena jednoznačnými, konkrétními a aktuálními doklady. Všechny použité číselné údaje by se měly uvádět před srážkou daně nebo jiných poplatků. Podpora splatná v několika splátkách by měla být diskontována na hodnotu v době jejího poskytnutí. Na hodnotu v době poskytnutí podpory by měly být diskontovány rovněž způsobilé náklady. Úrokovou sazbou, která se použije pro účely diskontování nebo pro výpočet výše podpory, jež nemá podobu dotace, by měla být diskontní, resp. referenční sazba použitelná v době poskytnutí podpory, kterou stanoví sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (10). Je-li podpora poskytnuta ve formě daňového zvýhodnění, měly by být jednotlivé tranše podpory diskontovány pomocí diskontních sazeb použitelných v den, kdy nastane účinnost příslušných daňových zvýhodnění. Mělo by se podporovat využívání podpory ve formě vratných záloh, jelikož tyto nástroje k sdílení rizik přispívají k posílení motivačního účinku podpory. Proto je vhodné stanovit, že je-li podpora poskytnuta ve formě vratných záloh, může být použitelná intenzita podpory stanovená v tomto nařízení navýšena, avšak s výjimkou regionální podpory, jelikož ta může být vyňata pouze v případě, je-li v souladu se schválenými mapami.
(24)
V případě budoucího daňového zvýhodnění je možné, že použitelná diskontní sazba ani přesná výše jednotlivých tranší podpory nejsou předem známy. V těchto případech by členské státy měly předem stanovit horní limit diskontované hodnoty podpory, který respektuje příslušnou intenzitu podpory. Jakmile bude následně výše tranše podpory k danému dni známa, lze diskontování provést pomocí diskontní sazby platné v tento den. Diskontovaná hodnota jednotlivých tranší podpory by se měla odečítat od celkového horního limitu („omezená částka“).
(25)
Za účelem určení, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory stanovené v tomto nařízení, měl by se u podporované činnosti nebo projektu brát v úvahu celkový objem opatření státní podpory. Toto nařízení by mělo mimoto stanovit podmínky, za nichž lze jednotlivé kategorie podpory kumulovat. Podporu vyňatou tímto nařízením a jinou slučitelnou podporu vyňatou podle jiného nařízení nebo podporu schválenou Komisí lze kumulovat, pokud se tato opatření týkají různých způsobilých nákladů, které lze identifikovat. Pokud se různé zdroje podpory týkají týchž - částečně či plně se překrývajících - identifikovatelných způsobilých nákladů, měla by být kumulace přípustná až do dosažení nejvyšší intenzity nebo výše podpory použitelné na danou podporu podle tohoto nařízení. Toto nařízení by mělo stanovit rovněž zvláštní pravidla, jimiž se bude řídit kumulace opatření podpory s identifikovatelnými způsobilými náklady a bez takovýchto nákladů, dále kumulace s podporou de minimis a kumulace s podporou ve prospěch pracovníků se zdravotním postižením. Podpora de minimis často není poskytována na pokrytí konkrétních identifikovatelných způsobilých nákladů nebo není takovýmto nákladům přiřaditelná. V takovém případě by mělo být možné kumulovat bez omezení podporu de minimis se státní podporou vyňatou z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení. Je-li však podpora de minimis poskytnuta k pokrytí týchž identifikovatelných způsobilých nákladů jako státní podpora vyňatá z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení, mělo by možné tyto podpory kumulovat pouze do výše maximální intenzity podpory, kterou stanoví kapitola III tohoto nařízení.
(26)
O státní podporu se nejedná v případě financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států. Je-li toto financování z prostředků Unie kombinováno se státní podporou, pak při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory, by měla být brána v potaz pouze tato státní podpora, a to za předpokladu, že celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazbu financování, kterou stanoví použitelná ustanovení práva Unie.
(27)
Jelikož je státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v zásadě zakázána, je důležité, aby byly všechny strany s to ověřit, zda je podpora poskytnuta v souladu s použitelnými pravidly. Transparentnost státních podpor je proto nezbytná pro správné uplatňování pravidel Smlouvy a vede k lepšímu dodržování pravidel, větší odpovědnosti, vzájemnému hodnocení a nakonec k efektivnějšímu vynakládání veřejných prostředků. V zájmu transparentnosti by členským státům mělo být uloženo, aby na regionální nebo vnitrostátní úrovni zřídily souhrnné internetové stránky věnované státní podpoře, které by uváděly souhrnné informace o jednotlivých opatřeních podpory vyňatých podle tohoto nařízení. Tato povinnost by měla být podmínkou slučitelnosti jednotlivé podpory s vnitřním trhem. V souladu se zavedenou praxí při zveřejňování informací, jež vyplývá ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/ES ze dne 26. června 2013, kterou se mění směrnice 2003/98/ES o opakovaném použití informací veřejného sektoru (11), by měl být používán standardní formát, který umožňuje informace vyhledávat, stahovat a snadno zveřejňovat na internetu. Odkazy na internetové stránky všech členských států věnované státním podporám by měly být zveřejněny na internetových stránkách Komise. Souhrnné informace o jednotlivých opatřeních podpory vyňatých podle tohoto nařízení by měly být zveřejněny na internetové stránce Komise v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 994/98 ve znění nařízení (EU) č. 733/2013.
(28)
V zájmu účinné kontroly opatření podpory v souladu s nařízením (ES) č. 994/98 ve znění nařízení (EU) č. 733/2013 je vhodné stanovit požadavky na zprávy členských států týkající se opatření podpory, která byla vyňata podle tohoto nařízení, a uplatňování tohoto nařízení. Mimoto je vhodné stanovit pravidla pro záznamy, které by členské státy měly uchovávat o podpoře vyňaté tímto nařízením, s ohledem na promlčecí lhůtu stanovenou v článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12).
(29)
K posílení účinnosti podmínek slučitelnosti podle tohoto nařízení by mělo být možné, aby Komise odňala výhodu blokové výjimky budoucím opatřením podpory v případě, že tyto požadavky nebudou plněny. Komise by měla mít možnost omezit toto odnětí výhody blokové výjimky jen na určité druhy podpory, určité příjemce nebo opatření podpory přijatá určitými orgány, a to v případě, že se nedodržení tohoto nařízení týká pouze omezené skupiny opatření nebo některých orgánů. Takové cílené odnětí výhody by mělo být přiměřeným prostředkem nápravy, který by přímo souvisel se zjištěným případem nedodržení tohoto nařízení. V případě nedodržení podmínek slučitelnosti, které jsou stanoveny v kapitole I a III, se na poskytnutou podporu toto nařízení nevztahuje, a ta tudíž představuje protiprávní podporu, kterou Komise přezkoumá v rámci příslušného postupu podle nařízení (ES) č. 659/1999. V případě nesplnění požadavků stanovených v kapitole II není odnětí výhody blokové výjimky budoucím opatřením podpory ovlivněno skutečností, že se na minulá opatření, jež splňovala požadavky tohoto nařízení, bloková výjimka vztahovala.
(30)
Za účelem odstranění rozdílů, které mohou vést k narušení hospodářské soutěže, v zájmu koordinace mezi různými iniciativami Unie a členských států, které se zaměřují na malé a střední podniky, jakož i z důvodu administrativní transparentnosti a právní jistoty by definice malých a středních podniků použitá pro účely tohoto nařízení měla vycházet z definice v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (13).
(31)
Regionální podpora řeší nedostatky znevýhodněných regionů, a tím podporuje hospodářskou, sociální a územní soudržnost členských států a celé Unie. Cílem regionální podpory je napomáhat rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů prostřednictvím podpory investic a vytváření pracovních příležitostí udržitelným způsobem. V oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy lze regionální podporu poskytnout na založení nové provozovny, rozšíření kapacity stávající provozovny, rozšíření výrobního sortimentu provozovny nebo zásadní změnu celkového výrobního postupu stávající provozovny. Vzhledem ke skutečnosti, že při investování v oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy jsou velké podniky dotčeny regionálními nevýhodami méně než podniky malé a střední, měla by být regionální podpora poskytnutá velkým podnikům vyňata z oznamovací povinnosti pouze v případě počátečních investic, které jsou v těchto oblastech realizovány do nových hospodářských činností.
(32)
Je-li režim regionální podpory zaměřen jen na vybraná hospodářská odvětví, je možné, že jeho cíl a pravděpodobné účinky jsou odvětvové, a nikoli horizontální povahy. Odvětvové režimy proto nemohou být z oznamovací povinnosti vyňaty. Komise však může po oznámení posoudit jejich případné kladné účinky na základě příslušných pokynů, rámců nebo rozhodnutí. Tak je tomu zejména v případě režimů podpory hospodářských činností v uhelném průmyslu a v odvětvích stavby lodí a dopravy. U odvětví oceli a výroby syntetických vláken se má vzhledem k jejich konkrétním charakteristikám za to, že negativní účinky regionální podpory v těchto odvětvích nelze vyvážit kladnými účinky, jež tato podpora má z hlediska soudržnosti; z těchto důvodů nelze regionální podporu v těchto odvětvích poskytnout. Významnou roli v národním hospodářství hrají v neposlední řadě odvětví cestovního ruchu a širokopásmové infrastruktury, jež mají všeobecně velmi pozitivní účinky na regionální rozvoj. Režimy regionální podpory zaměřené na cestovní ruch a širokopásmovou infrastrukturu by proto měly být vyňaty z oznamovací povinnosti. Silnou vazbu na místní a regionální ekonomiku má též zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh a mělo být mít možnost využívat blokové výjimky.
(33)
Výroba a distribuce energie a energetická infrastruktura jsou předmětem zvláštních odvětvových právních předpisů o vnitřním trhu, což se odráží v kritériích, jež mají zajistit, aby byla podpora v těchto oblastech slučitelná s vnitřním trhem a v souladu s environmentální a energetickou politikou Unie. Regionální podpora poskytovaná podle oddílu 1 tohoto nařízení sleduje cíle spočívající v hospodářském rozvoji a soudržnosti, a platí pro ni tedy velmi odlišné podmínky slučitelnosti. Na opatření v oblasti výroby a distribuce energie a energetické infrastruktury by se tedy ustanovení tohoto nařízení týkající se regionální podpory neměla použít.
(34)
Fungování trhů s energií přímo neovlivňují investice, jež podnikům umožňují řídit se přísnějšími normami, než jsou normy Unie, nebo zvyšovat ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, ani investice za účelem včasného přizpůsobení budoucím normám Unie, investice do opatření ke zvýšení energetické účinnosti včetně projektů ke zvýšení energetické účinnosti budov, investice do sanace kontaminovaných lokalit či podpora na ekologické studie. Současně mohou takové investice přispívat k cílům regionální politiky i k cílům Evropské unie na poli energetiky a ochrany životního prostředí. V takových případech mohou být použitelná ustanovení tohoto nařízení týkající se jak regionální podpory, tak podpory na ochranu životního prostředí, a to v závislosti na hlavním cíli, jejž dané opatření sleduje.
(35)
Aby se nezvýhodňovaly kapitálové investice před investicemi do nákladů na pracovní sílu, mělo by být možné měřit regionální investiční podporu buď podle investičních nákladů, nebo podle mzdových nákladů spojených s vytvořením nových pracovních příležitostí v přímé souvislosti s realizací investičního projektu.
(36)
Z oznamovací povinnosti by neměla být vyňata regionální investiční podpora, jejíž příjemce v posledních dvou letech před podáním žádosti o regionální investiční podporu ukončil stejnou nebo podobnou činnost v Evropském hospodářském prostoru nebo má v době podání žádosti o podporu konkrétní plány na to, že takovou činnost v dotyčné oblasti ukončí během dvou let od dokončení počáteční investice, pro niž žádá o podporu.
(37)
Komise získala dostatečné zkušenosti s uplatňováním čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy, co se týká regionální provozní podpory na úhradu dodatečných nákladů na dopravu zboží vyrobeného v nejvzdálenějších regionech nebo v řídce osídlených oblastech a zboží v těchto oblastech dále zpracovaného, jakož i na úhradu dodatečných výrobních a provozních nákladů (s výjimkou dodatečných dopravních nákladů), které vznikly příjemcům usazeným v nejvzdálenějších regionech. Vzhledem k tomu, že v odvětví zemědělství existuje riziko nadměrných náhrad dopravních nákladů poskytovaných z dodatečné podpory v rámci programů POSEI, a vzhledem k tomu, že nelze vyloučit, že některé zemědělské produkty nejsou vyráběny v jiné lokalitě, regionální provozní podpora na kompenzaci dodatečných nákladů na dopravu zboží vyrobeného v nejvzdálenějších regionech nebo v řídce osídlených oblastech podle tohoto nařízení by neměla být poskytována v odvětví zemědělství. Regionální provozní podpora na úhradu dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech (s výjimkou dodatečných dopravních nákladů) by měla být pokládána za slučitelnou s vnitřním trhem a být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy pouze tehdy, je-li výše této podpory omezena na 15 % hrubé přidané hodnoty, kterou příjemce v daném nejvzdálenějším regionu za rok vytvoří, na 25 % nákladů na pracovní sílu, jež příjemci v daném nejvzdálenějším regionu za rok vzniknou, nebo na 10 % obratu, jehož příjemce v daném nejvzdálenějším regionu za rok dosáhne. Nepřekračuje-li podpora částku vypočtenou pomocí některé z těchto alternativních metod k určení dodatečných provozních nákladů (s výjimkou nákladů dopravních), lze ji pokládat za opodstatněnou z hlediska příspěvku k regionálnímu rozvoji a za přiměřenou nevýhodám, s nimiž se potýkají podniky v nejvzdálenějších regionech.
(38)
Urbanistická podpora přispívá k hospodářské, sociální a územní soudržnosti členských států a Unie jako celku, neboť řeší vysokou koncentraci ekonomických, environmentálních a sociálních problémů v městských oblastech, které se nacházejí v podporovaných oblastech vyznačených v mapách regionální podpory. Selhání trhu, které je nutno urbanistickou podporou řešit, souvisí s podmínkami financování rozvoje měst, s chybějícím uceleným přístupem k rozvoji měst, se schodkem ve financování, v jehož důsledku musí být omezené veřejné prostředky schopny větší měrou aktivovat další finanční zdroje, jakož i s nutností uplatňovat vůči obnově městských oblastí komerčnější přístup. Na urbanistickou podporu, která má pomoci rozvíjet participativní, ucelené a udržitelné strategie k řešení dalších problémů, jež se v podporovaných oblastech vyskytují, by se proto měla vztahovat bloková výjimka.
(39)
Investice, které jsou realizovány v podporovaných oblastech vyznačených v příslušné mapě regionální podpory do ekologických technologií a do přechodu na nízkouhlíkové hospodářství v souladu s prioritami strategie Evropa 2020 (14), by měly být způsobilé k získání vyšší podpory prostřednictvím regionálního bonusu.
(40)
Malé a střední podniky hrají rozhodující roli při tvorbě pracovních příležitostí a obecně jsou faktorem sociální stability a hospodářského rozvoje. Jejich rozvoji však může bránit selhání trhu, v důsledku čehož tyto podniky čelí dále uvedeným typickým nevýhodám. Tyto podniky mají často potíže při získávání kapitálu nebo půjček, které jsou dány přetrvávající neochotou riskovat na straně některých finančních trhů a omezeným zajištěním, které mohou tyto podniky nabídnout. Jejich omezené zdroje jim mohou rovněž zúžit přístup k informacím, zejména o nových technologiích a potenciálních trzích. V zájmu ulehčení rozvoje hospodářské činnosti malých a středních podniků by toto nařízení proto mělo vyjmout některé kategorie podpory, pokud jsou poskytnuty ve prospěch malých a středních podniků. U těchto kategorií podpory by se mělo jednat zejména o investiční podporu určenou malým a středním podnikům a o podporu na účast těchto podniků na veletrzích.
(41)
Malé a střední podniky, které se účastní projektů Evropské územní spolupráce podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 ze dne 17. prosince 2013 o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce (15), se začasté potýkají s potížemi při financování dodatečných nákladů, které jim plynou ze spolupráce s partnery usazenými v různých regionech a různých členských státech či třetích zemích. Vzhledem k významu, který Evropské územní spolupráci připadá v politice soudržnosti, v jejímž rámci probíhají společná opatření a politické výměny mezi aktéry z různých členských států a třetích zemí na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, mělo by toto nařízení řešit určité obtíže, na něž projekty Evropské územní spolupráce narážejí, tak aby tyto projekty lépe plnily podmínky souladu s pravidly státní podpory. U těchto specifických otázek Evropské územní spolupráce, které by toto nařízení mělo řešit, se jedná o intenzitu regionální podpory, která se použije na projekty Evropské územní spolupráce, dále o náklady na spolupráci, jež v souvislosti s uvedenými projekty vznikají malým a středním podnikům, a o povinnost zveřejňovat, informovat, podávat zprávy a uchovávat záznamy pro účely monitorování.
(42)
Vzhledem k zvláštním nevýhodám a rozdílům mezi malými a středními podniky lze použít odlišnou základní intenzitu podpory a odlišné bonusy.
(43)
Ze zkušeností s uplatňováním pokynů Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (16) vyplývá, že u některých druhů investic v různých fázích rozvoje podniku v Unii nezřídka selhává trh rizikového kapitálu. Toto selhání trhu je dáno nedokonalým sladěním nabídky a poptávky po rizikovém kapitálu. V důsledku toho může být výše rizikového kapitálu poskytovaného na trhu příliš omezená a podniky nemohou získat finanční prostředky, třebaže mají dobrý podnikatelský záměr a perspektivu růstu. Hlavní příčinou tohoto selhání trhů rizikového kapitálu, které negativně ovlivňuje zvláště přístup malých a středních podniků ke kapitálu a které může ospravedlnit veřejný zásah, jsou nedokonalé nebo asymetrické informace. To nejenže ovlivňuje poskytování rizikového kapitálu, nýbrž omezuje to rovněž přístup některých malých a středních podniků k dluhovému financování. Opatření v oblasti rizikového financování, která mají přilákat soukromý kapitál k rizikovému financování nekotovaných malých a středních podniků dotčených nedostatečným financováním a která zajišťují ziskovou orientaci rozhodnutí o financování a komerční způsob řízení finančních zprostředkovatelů, by měla být za určitých podmínek vyňata z oznamovací povinnosti.
(44)
Z oznamovací povinnosti by za určitých podmínek měla být vyňata i podpora na zahájení činnosti malých podniků, podpora určená alternativním obchodním platformám zaměřeným na malé a střední podniky a podpora na náklady spojené s výběrem vhodného malého nebo středního podniku jakožto investičního objektu.
(45)
Podpora výzkumu, vývoje a inovací je schopna napomoci udržitelnému hospodářskému růstu, posílit konkurenceschopnost a podpořit zaměstnanost. Zkušenosti s uplatňováním nařízení (ES) č. 800/2008 a rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (17) ukazují, že selhání trhu může bránit v dosažení optimálního výkonu trhu, a tím snižovat efektivitu související s externalitami, veřejnými statky/přeléváním znalostí, s nedokonalými a asymetrickými informacemi, jakož i s nedostatečnou koordinací a selháním sítě.
(46)
Malé a střední podniky se mohou potýkat s potížemi při získávání přístupu k novým technologiím, přenosu znalostí nebo vysoce kvalifikovaným pracovníkům. Podpora na výzkumné a vývojové projekty, podpora na studie proveditelnosti a podpora na inovace určená malým a středním podnikům, včetně podpory na pokrytí nákladů malých a středních podniků na práva průmyslového vlastnictví, může tyto potíže odstranit, a měla by být proto za určitých podmínek vyňata z oznamovací povinnosti.
(47)
Pokud jde o podporu na výzkumné a vývojové projekty, měla by podpořená část výzkumného projektu zcela spadat do kategorií základního výzkumu, průmyslového výzkumu nebo experimentálního vývoje. Zahrnuje-li projekt různé úkoly, měl by být každý z nich zařazen do některé z uvedených kategorií, nebo být klasifikován jako úkol, který nespadá do žádné z nich. Toto zařazení nemusí nutně sledovat chronologický přístup s postupným přesouváním v čase od základního výzkumu k činnostem bližším trhu. V souladu s tím může být úkol, který se provádí v pozdější fázi projektu, považován za průmyslový výzkum. Stejně tak může určitá činnost prováděná v ranější fázi projektu představovat experimentální vývoj. Podporovaná část projektu může zahrnovat rovněž studie proveditelnosti v rámci přípravy výzkumných činností.
(48)
Vysoce kvalitní výzkumná infrastruktura je stále nezbytnější z hlediska průlomového výzkumu a inovací, jelikož láká talenty z celého světa a je nezbytná při podpoře nových informačních a komunikačních technologií a klíčových základních technologií. Veřejná výzkumná infrastruktura by měla pokračovat v partnerské spolupráci s průmyslovým výzkumem. Přístup k veřejně financované výzkumné infrastruktuře by měl být umožněn za transparentních a nediskriminačních tržních podmínek. Nejsou-li tyto podmínky dodrženy, nemělo by být opatření podpory vyňato z oznamovací povinnosti. Danou výzkumnou infrastrukturu může vlastnit, provozovat a využívat více osob a využívat jí mohou společně veřejné subjekty a podniky.
(49)
Výzkumná infrastruktura může vykonávat hospodářské i nehospodářské činnosti. Aby se zamezilo poskytování státní podpory na hospodářské činnosti prostřednictvím veřejného financování činností nehospodářských, měly by být náklady a financování hospodářských a nehospodářských činností zřetelně oddělené. Je-li infrastruktura využívána pro činnosti jak hospodářské, tak nehospodářské povahy, pak státní podporou není financování nákladů na nehospodářské činnosti dané infrastruktury, jež plyne ze státních prostředků. Veřejné financování spadá do působnosti pravidel státní podpory pouze tehdy, pokud pokrývá náklady na činnosti hospodářské. Pouze k těmto hospodářským činnostem by se mělo přihlížet pro účely dodržení prahových hodnot oznamovací povinnosti a maximální intenzity podpory. Je-li infrastruktura využívána téměř výhradně pro nehospodářskou činnost, na její financování se nemusí pravidla státní podpory vztahovat vůbec v případě, že je hospodářské využití čistě vedlejší povahy, tj. činnost, která přímo souvisí s provozováním infrastruktury a je nezbytná pro její provozování nebo je neoddělitelně spojena s hlavním nehospodářským využitím a je svým rozsahem omezena. Tento požadavek by měl být považován za splněný v případě, že hospodářské činnosti spotřebovávají stejné vstupy (např. materiál, zařízení, pracovní sílu, fixní kapitál) jako nehospodářské činnosti a kapacita výzkumné infrastruktury přidělovaná každoročně na tuto hospodářskou činnost nepřekračuje 20 % z celkové roční kapacity.
(50)
Cílem podpory určené inovačním klastrům je řešit selhání trhu související s problémy koordinace, které brzdí rozvoj klastru nebo omezují vzájemné působení a toky poznatků v rámci klastru. Státní podpora může být určena buď na podporu investic do otevřené a společné infrastruktury pro inovační klastr, nebo na podporu provozu klastru tak, aby se zlepšila spolupráce, vytváření sítí a získávání poznatků. Provozní podporu lze však inovačním klastrům poskytnout pouze dočasně po omezenou dobu nejvýše deseti let. Poměr celkové výše poskytnuté podpory k celkovým způsobilým nákladům by neměl během období, kdy je podpora poskytována, překročit 50 %.
(51)
Inovace postupů a organizační inovace mohou být postiženy selháním trhu v podobě nedokonalých informací a kladných externalit, které by měly být řešeny pomocí zvláštních opatření. Podpora na tento druh inovací je důležitá především pro malé a střední podniky, jež čelí překážkám, které mohou bránit jejich schopnosti zlepšit své výrobní postupy nebo metody dodávek nebo významně zdokonalit své obchodní praktiky, zlepšit organizaci pracoviště a vnější vztahy. S cílem stimulovat velké podniky ke spolupráci s malými a středními podniky v oblasti inovací postupů a organizačních inovací by opatření na podporu nákladů velkých podniků pro tyto činnosti měla mít rovněž možnost využívat za určitých podmínek blokové výjimky.
(52)
Podpora vzdělávání a náboru/zaměstnávání znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením je jedním z hlavních cílů hospodářských a sociálních strategií Unie a jejích členských států.
(53)
Vzdělávání obvykle vytváří kladné externality pro společnost jako celek, jelikož zvyšuje rezervu kvalifikovaných pracovníků, kterou mohou využít ostatní podniky, zvyšuje konkurenceschopnost průmyslu Unie a hraje důležitou úlohu ve strategii Unie v oblasti zaměstnanosti. Podpora vzdělávání by proto měla být za určitých podmínek vyňata z oznamovací povinnosti. Vzhledem ke konkrétním nevýhodám, kterým čelí malé a střední podniky, a s ohledem na relativně vyšší náklady, které musí nést, když investují do vzdělávání, by se intenzita podpory vyňaté tímto nařízením měla pro malé a střední podniky zvýšit. Intenzita podpory vyňaté tímto nařízením by se mimoto měla zvýšit, je-li vzdělávání poskytováno znevýhodněným pracovníkům nebo pracovníkům se zdravotním postižením. Charakteristiky vzdělávání v odvětví námořní dopravy ospravedlňují specifický přístup k uvedenému odvětví.
(54)
Určité kategorie znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením se dosud potýkají se zvláštními obtížemi při vstupu na trh práce a setrvání na něm. Proto orgány veřejné moci mohou uplatňovat opatření, která podnikům poskytují pobídky k většímu zaměstnávání těchto kategorií pracovníků, zejména mladých lidí. Vzhledem k tomu, že náklady na zaměstnávání jsou součástí běžných provozních nákladů podniku, podpora na zaměstnávání znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením by měla mít pozitivní dopad na zaměstnanost u těchto kategorií pracovníků, a neměla by proto pouze umožňovat podnikům snižovat náklady, které by jinak musely nést. Tato podpora by proto měla být vyňata z oznamovací povinnosti, je-li pravděpodobné, že těmto kategoriím pracovníků pomůže při vstupu či opětovném vstupu na trh práce a setrvání na něm. Jak vyplývá ze sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020: Obnovený závazek pro bezbariérovou Evropu (18), k hlavním prvkům strategie EU pro pomoc osobám se zdravotním postižením patří zákaz diskriminace, rovnost příležitostí a opatření k aktivnímu zapojování těchto osob do života společnosti, přičemž reflektuje Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, jejíž stranou je EU a většina členských států. Na podporu pro pracovníky se zdravotním postižením by mělo toto nařízení odkazovat ve smyslu článku 1 uvedené úmluvy.
(55)
Jak je uvedeno ve sdělení Komise Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (19), udržitelný růst ve službách ekologičtější a konkurenceschopnější ekonomiky účinně využívající zdroje je jedním z hlavních pilířů této strategie zaměřené na inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst. Udržitelný rozvoj je mimo jiné založen na vysoké úrovni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí. Oblast ochrany životního prostředí čelí selhání trhu, takže za běžných tržních podmínek nemusí být podniky nutně motivovány snižovat znečišťování, které způsobují, jelikož takovéto snižování může zvýšit jejich náklady bez odpovídajících přínosů. Nejsou-li podniky povinny internalizovat náklady znečištění, nese tyto náklady celá společnost.
(56)
Toto selhání trhu může pomoci řešit zavedení závazných environmentálních norem. Silnější ochrany životního prostředí lze dosáhnout investicemi, které jdou nad rámec povinných norem Unie. Podniky by měly být stimulovány k tomu, aby zlepšovaly úroveň ochrany životního prostředí nad rámec těchto povinných norem Unie, a proto by se na státní podporu v této oblasti měla vztahovat bloková výjimka. Jelikož by členské státy neměly být odrazovány od zavádění závazných vnitrostátních norem, které jsou přísnější než odpovídající normy Unie, měla by být taková státní podpora vyňata bez ohledu na to, že jsou závazné vnitrostátní normy přísnější než normy Unie.
(57)
Podpora by v zásadě neměla být poskytována, pokud podniky tyto investice realizují k dosažení souladu s normami Unie, které již byly schváleny, ale dosud nenabyly účinnosti. Státní podpora však může vést podniky k tomu, aby zlepšily své environmentální chování, pokud je stimuluje k tomu, aby se včas přizpůsobily budoucím normám Unie, než tyto normy nabydou účinnosti a pokud se tyto normy nepoužijí se zpětnou účinností. Podpora na přizpůsobení podniků budoucím normám Unie může vést k tomu, že bude vysoké úrovně ochrany životního prostředí dosaženo v předstihu, a tato podpora by tedy měla být vyňata.
(58)
V rámci své strategie Evropa 2020 si Unie vytkla cíl dosáhnout do roku 2020 20 % zvýšení energetické účinnosti, a zejména přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (20), která zavádí společný rámec na podporu energetické účinnosti v Unii, jehož hlavním cílem je uspořit v Unii nejméně 20 % spotřeby primární energie. V zájmu snazšího dosažení těchto cílů by se měla na opatření k podpoře energetické účinnosti, vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení vztahovat bloková výjimka.
(59)
Opatření ke zvýšení energetické účinnosti budov jsou v souladu s prioritami strategie Evropa 2020, pokud jde o přechod na nízkouhlíkové hospodářství. Jelikož k energetické účinnosti budov není zaujímán ucelený přístup, mohou tyto investice nezřídka narážet na nedostatek finančních prostředků, a vzácné veřejné zdroje tak musí aktivovat více soukromých zdrojů. Členské státy by tak měly mít možnost stimulovat investice zaměřené na zvýšení energetické účinnosti budov tím způsobem, že budou poskytovat podporu nejen formou přímých dotací vlastníkům či nájemcům budov v souladu s obecnými ustanoveními o opatřeních ke zvýšení energetické účinnosti, ale i formou půjček a záruk poskytovaných prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, kteří budou vybíráni za pomoci transparentních mechanismů podle zvláštních ustanovení o projektech ke zvýšení energetické účinnosti budov.
(60)
V zájmu dosažení cílů Unie v oblasti obnovitelných zdrojů energie vyplývajících ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (21) a v rozsahu, v jakém je kromě regulačního rámce - např. systému Unie pro obchodování s emisemi podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (22) - by se na podporu poskytovanou na investice podněcující využívání energie z obnovitelných zdrojů měla vztahovat bloková výjimka.
(61)
Vzhledem k omezenému narušení obchodu a hospodářské soutěže by se za přesně vymezených podmínek měla bloková výjimka rovněž vztahovat na provozní podporu určenou malým zařízením vyrábějícím energii z obnovitelných zdrojů. Na provozní podporu určenou větším zařízením by se bloková výjimka měla vztahovat tehdy, jestliže jsou případná narušení hospodářské soutěže omezená. Na takovou provozní podporu se bloková výjimka může vztahovat v případě, že se podpora poskytuje na nové a inovativní technologie, jestliže je tato podpora poskytována na základě soutěžního nabídkového řízení, které je otevřeno alespoň jedné takové technologii, a za použití mechanismu, který výrobce energie z obnovitelných zdrojů vystavuje tržním cenám. Celková podpora poskytnutá na tomto základě nemůže být určena na více než 5 % plánované nové kapacity elektrické energie z obnovitelných zdrojů. Na podporu poskytnutou na základě nabídkového řízení, které je otevřeno všem technologiím pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, by se bloková výjimka měla vztahovat v plném rozsahu. Aby se omezilo nepřípustné narušení hospodářské soutěže, režimy provozní podpory by měly být v zásadě otevřeny i jiným zemím EHP a smluvním stranám Energetického společenství. Členské státy se vybízí, aby dříve, než umožní poskytování přeshraniční podpory, zvážily zavedení mechanismu spolupráce. V případě neexistence takového mechanismu spolupráce se energie vyrobená v zařízeních, které se nacházejí v jiných zemích, nebude započítávat pro účely dosažení národního cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Členským státům by měl být s ohledem na tato omezení poskytnut dostatečný časový předstih, aby navrhly vhodné režimy podpory, které jsou otevřeny i jiným zemím. Toto otevření režimů podpory proto není podmínkou pro výjimku z oznamovací povinnosti, jestliže není vyžadováno Smlouvou.
(62)
Pokud jde o podporu na výrobu vodní energie, její dopad může být dvojí. Na straně jedné má tato podpora pozitivní dopad v podobě nízkých emisí skleníkových plynů, na straně druhé by mohla negativně ovlivňovat vodní systémy a biologickou rozmanitost. Proto by členské státy měly při poskytování podpory na vodní energii dodržovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (23), a zejména čl. 4 odst. 7 uvedené směrnice, který vymezuje kritéria, za nichž jsou přípustné nové změny vodních útvarů.
(63)
Podpora by měla být poskytována pouze na udržitelné formy energie z obnovitelných zdrojů. Na podporu biopaliv by se toto nařízení mělo vztahovat pouze v případě, je-li poskytována udržitelným biopalivům v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES. Z podpory, na niž se použije toto nařízení, by však měla být vyloučena podpora na biopaliva z potravinářských plodin, tak aby byl stimulován přechod na produkci pokročilejších forem biopaliv. Podpora na biopaliva, na něž se vztahuje povinnost dodávek nebo přimíchávání, by měla být vyloučena z oblasti působnosti blokové výjimky, protože výše uvedená právní povinnost může poskytnout dostatečnou pobídku pro investice do těchto druhů energie z obnovitelných zdrojů.
(64)
Podpora na ochranu životního prostředí podle tohoto nařízení, která má podobu snížení daní podle směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (24), může životnímu prostředí prospět nepřímo. Ekologické daně by však měly reflektovat náklady na emise, jež nese společnost, s tím, že snížení daní může dosažení tohoto cíle negativně ovlivnit. Dobu trvání tohoto snížení je tedy vhodné omezit dobou použitelnosti tohoto nařízení. Po uplynutí tohoto období by měly členské státy vhodnost úlev na daních opětovně posoudit. S cílem minimalizovat narušení hospodářské soutěže by měla být podpora poskytována stejným způsobem všem soutěžitelům, kteří se nacházejí v podobné faktické situaci. S cílem nezkreslovat signál o cenách, který má podnikům environmentální daň dávat, měly by mít členské státy možnost koncipovat režim úlev na daních tak, aby jeho základem byl mechanismus vyplácení pevné roční náhrady (vrácení daně).
(65)
S ohledem na zásadu „znečišťovatel platí“ by náklady na opatření určená k odstranění znečištění měl nést znečišťovatel, který znečištění způsobuje. Podpora na sanaci kontaminovaných lokalit je odůvodněná v případech, kdy nelze zjistit osobu odpovědnou za kontaminaci podle použitelných právních předpisů. Měly by se však použít podmínky odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (25), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu a o změně směrnice 2004/35/ES (26) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (27). V zájmu snazší nápravy stávajících škod na životním prostředí by se proto na tento druh podpory měla za určitých podmínek vztahovat bloková výjimka.
(66)
S ohledem na hierarchii odpadů zavedenou rámcovou směrnicí Evropské unie o odpadech řadí sedmý akční program pro životní prostředí opětovné použití a recyklaci odpadů mezi klíčové priority politiky Evropské unie v oblasti životního prostředí. Státní podpora na tyto činnosti může přispět k ochraně životního prostředí za předpokladu, že jsou dodrženy podmínky vyplývající z čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (rámcová směrnice o odpadech) (28). Dále by taková podpora neměla zbavovat znečišťovatele zátěže, kterou by měli podle práva Unie nést, ani zátěže, jež by měla být pokládána za standardní náklady společnosti. Na podporu uvedených činností by se tedy měla bloková výjimka vztahovat i v případě, že se týká odpadu jiných podniků a že by zpracovávaný materiál byl za jiných okolností odstraněn či zpracován ekologicky méně šetrným způsobem.
(67)
Pro integrovaný trh s energií i pro schopnost Unie plnit své cíle na poli ochrany klimatu a energie má zásadní význam moderní energetická infrastruktura. Zejména výstavba a modernizace infrastruktury v podporovaných regionech přispívá k hospodářské, sociální a územní soudržnosti členských států a Unie jako celku, neboť podporuje investice a tvorbu pracovních míst a fungování trhů s energií v nejvíce znevýhodněných regionech. Aby bylo omezeno nepřípustné narušení hospodářské soutěže, jež taková podpora může vyvolávat, měla by se bloková výjimka vztahovat pouze na podporu infrastruktury, kterou upravují právní předpisy o vnitřním trhu s energií a která je s těmito předpisy v souladu.
(68)
Při zjišťování, jaké investice jsou zapotřebí k dosažení vyšší úrovně ochrany životního prostředí, mohou pomoci environmentální studie. Na státní podporu zpracovávání těchto studií, jež mají napomáhat investicím do ochrany životního prostředí v působnosti tohoto nařízení, by se proto měla vztahovat bloková výjimka. Výhoda státní podpory by neměla být poskytována velkým podnikům vzhledem k tomu, že musí povinně provádět energetický audit.
(69)
V souladu s čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy je podpora na náhradu škod způsobených přírodními pohromami slučitelná s vnitřním trhem. V zájmu právní jistoty je nutno vymezit druhy událostí, jež mohou představovat přírodní pohromu, na niž se vztahuje výjimka podle tohoto nařízení. Za přírodní pohromy by měly být pro účely tohoto nařízení považovány zemětřesení, sesuvy půdy, záplavy, zejména záplavy vyvolané vodami z přetékajících řek a jezer, dále laviny, tornáda, hurikány, sopečné erupce a samovolné požáry lesní a další vegetace. Za přírodní pohromy ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy by neměly být považovány škody způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, např. mrazem, krupobitím, ledem, deštěm či suchem, k nimž dochází spíše pravidelně. V zájmu toho, aby podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami opravdu spadala do působnosti výjimky, mělo by toto nařízení vymezit podmínky podle zavedených postupů, jejichž splnění zajistí, aby pro režimy uvedené podpory mohla bloková výjimka platit. Tyto podmínky by se měly týkat zejména formálního uznání události za přírodní pohromu ze strany orgánů členských států a přímé příčinné souvislosti mezi přírodní pohromou a škodou vzniklou podniku, který je příjemcem podpory a jímž může být i podnik v obtížích, a měly by zajistit, že nedojde k nepřiměřeně vysoké náhradě škod. Náhrada škody by neměla přesáhnout rámec nezbytný k tomu, aby byl příjemci umožněn návrat ke stavu, který převládal před tím, než došlo k pohromě.
(70)
V letecké a námořní přepravě cestujících má podpora sociální charakter tehdy, pokud řeší problém pravidelného dopravního spojení pro obyvatele odlehlých regionů snížením některých jejich nákladů na jízdné. Tak tomu může být v případě nejvzdálenějších regionů, Malty, Kypru, Ceuty a Melilly, dalších ostrovů, které jsou součástí území členského státu, a řídce osídlených oblastí. Pokud je odlehlý region spojen s Evropským hospodářským prostorem několika dopravními trasami, včetně tras nepřímých, měla by být podpora k dispozici pro všechny tyto trasy a pro všechny dopravce, kteří dopravu na těchto trasách provozují. Pokud jde o totožnost dopravce nebo druh dopravy - včetně zejména pravidelných, nepravidelných a nízkonákladových služeb - měla by být podpora poskytována bez diskriminace.
(71)
Širokopásmové připojení má strategický význam jednak pro dosažení cíle strategie Evropa 2020, kterým jsou inteligentní, udržitelný a inkluzivní růst a inovace, jednak pro sociální a územní soudržnost (29). Cílem investiční podpory na širokopásmovou infrastrukturu je zavádění této infrastruktury a provádění souvisejících stavebních a inženýrských prací v oblastech, kde žádná srovnatelná infrastruktura neexistuje a ani není pravděpodobné, že ji zde v blízké budoucnosti tržní subjekty zavedou. Podle zkušeností Komise taková investiční podpora nezpůsobuje neoprávněné narušení obchodu a hospodářské soutěže za předpokladu, že jsou splněny určité podmínky. Cílem těchto podmínek by mělo být zejména omezit narušení hospodářské soutěže tím, že se podpora podrobí technologicky neutrálnímu výběru podle pravidel hospodářské soutěže a že se k dotovaným sítím zajistí velkoobchodní přístup s přihlédnutím k podpoře, kterou získal provozovatel sítě. Přestože za určitých podmínek a do doby, než bude získáno více zkušeností, může být za rovnocenné fyzickému zpřístupnění pokládáno zpřístupnění virtuální, je zapotřebí k zodpovězení otázky, zda by měl být v případě zpřístupnění účastnického vedení v rámci kovové nebo optické sítě pokládán za jemu rovnocenný určitý produkt nefyzického či virtuálního velkoobchodního přístupu, vždy provádět individuální posouzení. Z tohoto důvodu a do doby, než bude při budoucím přezkumu možno zohlednit zkušenosti s případy individuální státní podpory a zkušenosti získané s uplatňováním nové regulace, by měl být stanoven požadavek fyzického zpřístupnění, tak aby daná podpora mohla spadat do působnosti tohoto nařízení o blokové výjimce. V případech, kdy je budoucí vývoj nákladů a výnosů nejistý a informace jsou velmi asymetrické, měly by členské státy rovněž schválit modely financování, které zahrnují monitoring a mechanismus zpětného vyžádání prostředků, který by umožnil vyrovnané sdílení neplánovaných zisků. S cílem zabránit neúměrně vysoké zátěži pro malé místní projekty by měly být takovéto modely zavedeny pouze pro projekty překračující určitou minimální hranici.
(72)
U řady opatření, která členské státy přijímají v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví, je možné, že nemají charakter podpory, protože nesplňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například proto, že daná činnost není hospodářskou činností nebo protože není ovlivněn obchod mezi členskými státy. V rozsahu, ve kterém tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, kulturní instituce a projekty obvykle nezpůsobují významné narušení hospodářské soutěže a z rozhodovací praxe vyplývá, že tato podpora má omezené účinky na obchod. Článek 167 Smlouvy uznává význam podpory kultury pro Unii a její členské státy a stanoví, že Unie by ve své činnosti podle ostatních ustanovení Smluv měla přihlížet ke kulturním hlediskům, zejména s cílem uznávat a podporovat rozmanitost svých kultur. Vzhledem k tomu, že přírodní dědictví má často zásadní význam při formování uměleckého a kulturního dědictví, zachování dědictví ve smyslu tohoto nařízení by mělo být chápáno tak, že se vztahuje i na přírodní dědictví, které má vazbu na kulturní dědictví nebo tak bylo formálně uznáno příslušnými orgány veřejné moci daného členského státu. Vzhledem k dvojímu charakteru kultury, která je na jedné straně ekonomickým statkem nabízejícím významné příležitosti k tvorbě bohatství a vytváření pracovních míst a na straně druhé výrazem identity, hodnot a významů, které odrážejí a utvářejí naši společnost, by pravidla pro kontrolu státní podpory měla přihlédnout ke specifické povaze kultury a s ní spojených hospodářských činností. Měl by být vypracován seznam způsobilých kulturních účelů a činností a měly by být upřesněny způsobilé náklady. Bloková výjimka by měla platit jak pro investiční, tak pro provozní podporu, která nedosahuje určených prahových hodnot, za předpokladu, že nebude docházet k nepřiměřeně vysoké náhradě. Bloková výjimka by se obecně neměla vztahovat na činnosti, které sice mohou představovat kulturní hledisko, avšak mají převážně komerční charakter v důsledku vyššího potenciálu narušit hospodářskou soutěž, např. noviny a časopisy (v tištěné i elektronické podobě). Na seznam způsobilých kulturních účelů a činností by dále neměly být zařazeny komerční činnosti, k nimž patří např. móda, design či videohry.
(73)
Při utváření evropské identity hrají významnou úlohu audiovizuální díla, jež jsou odrazem různých tradic členských států a regionů. Ačkoli je mezi filmy vyrobenými mimo Unii silná konkurence, dostávají se evropské filmy do oběhu mimo svou zemi původu již méně v důsledku roztříštěnosti trhu na trhy vnitrostátní a regionální. Pro toto odvětví jsou typické vysoké investiční náklady a vnímaná nedostatečná ziskovost, která je dána omezeným okruhem diváků a potížemi při získávání dalších finančních prostředků ze soukromých zdrojů. Vzhledem k těmto faktorům vypracovala Komise zvláštní kritéria, podle nichž lze posoudit nezbytnost, přiměřenost a vhodnost podpory na psaní scénářů, rozvoj, produkci, distribuci a propagaci audiovizuálních děl. Nová kritéria, jež byla stanovena ve sdělení Komise o státní podpoře filmů a dalších audiovizuálních děl (30), by se měla promítnout i do pravidel, podle nichž bude bloková výjimka uplatňována na režimy podpory audiovizuálních děl. V případě přeshraničních produkcí a koprodukcí, kde je pravděpodobnější, že budou distribuovány v několika členských státech, je odůvodněné povolit vyšší intenzitu podpory.
(74)
Na opatření investiční podpory na sportovní infrastrukturu by se měla vztahovat bloková výjimka, pokud splňují podmínky tohoto nařízení a představují státní podporu. U řady opatření přijatých členskými státy ve sportovním odvětví je možné, že nepředstavují státní podporu, protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo opatření nemá žádné účinky na obchod mezi členskými státy. Za určitých okolností by tomu tak mohlo být u opatření podpory, která mají čistě místní povahu nebo která byla přijata v odvětví amatérského sportu. Článek 165 Smlouvy uznává podporu evropských hledisek sportu s přihlédnutím k jeho zvláštní povaze, jeho strukturám založeným na dobrovolné činnosti a jeho společenské a výchovné funkci. Na podporu na infrastruktury, které jsou využívány pro více než jeden rekreační účel a jsou tedy multifunkční, by se rovněž měla vztahovat bloková výjimka. Nicméně na podporu na multifunkční infrastrukturu cestovního ruchu, jako jsou například zábavní parky a hotelová zařízení, by se výjimka měla vztahovat pouze tehdy, je-li podpora součástí režimu regionální podpory zaměřeného na cestovní ruch v podporovaném regionu, který má obzvlášť pozitivní účinek na regionální rozvoj. Podmínky slučitelnosti podpory na sportovní a multifunkční infrastrukturu by měly zajišťovat zejména otevřený a nediskriminační přístup k této infrastruktuře a spravedlivý postup udělování koncesí třetím stranám na výstavbu, modernizaci a/nebo provoz infrastruktury, který je v souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie a judikaturou Unie. Využívají-li sportovní infrastruktury profesionální sportovní kluby, měly by být cenové podmínky užívání infrastruktury těmito kluby zveřejněny, tak aby byla zajištěna transparentnost a rovné zacházení s uživateli. Mělo by být zajištěno, že nebude docházet k nepřiměřeně vysoké náhradě.
(75)
Jak bylo zdůrazněno v závěrech ze zasedání Evropské rady dne 17. června 2010, v nichž byla schválena strategie Evropa 2020 (31), je třeba usilovat o překonání hlavních překážek, které stojí v cestě růstu na úrovni EU, včetně překážek týkajících se fungování vnitřního trhu a infrastruktury. Dostupnost místní infrastruktury je důležitým předpokladem rozvoje obchodního a spotřebitelského prostředí a modernizace a rozvoje průmyslové základny tak, aby se dosáhlo plné funkčnosti vnitřního trhu, jak vyplývá z doporučení Rady o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (32), které jsou součástí integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020. Tato infrastruktura, je-li dána za otevřených, transparentních a nediskriminačních podmínek k dispozici subjektům, jež o ni projeví zájem, umožňuje vytvářet prostředí příznivé pro soukromé investice a růst, čímž se pozitivně podílí na plnění cílů ve společném zájmu, a zejména na dosahování cílů a priorit vyplývajících ze strategie Evropa 2020 (33), zatímco rizika narušení hospodářské soutěže zůstávají omezena. Řada opatření, jež členské státy přijímají v oblasti místní infrastruktury, nepředstavuje podporu, neboť nesplňuje všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například proto, že příjemce nevykonává hospodářskou činnost, protože nemají účinky na obchod mezi členskými státy nebo protože opatření spočívá v náhradě za službu obecného hospodářského zájmu, která splňuje veškerá kritéria judikatury ve věci Altmark (34). Nicméně v případech, kdy financování této místní infrastruktury skutečně představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, taková podpora by měla být vyňata z oznamovací povinnosti pouze v případě, že je poskytována v malém objemu.
(76)
Vzhledem k tomu, že podpora na jiné druhy infrastruktury může podléhat zvláštním a pečlivě koncipovaným kritériím, jež zajišťují její slučitelnost s vnitřním trhem, ustanovení tohoto nařízení o podpoře na místní infrastrukturu by se neměla uplatňovat na poskytování podpory na tyto druhy infrastruktury: výzkumná infrastruktura, inovační klastry, energeticky účinné dálkové vytápění a chlazení, energetická infrastruktura, recyklace a opětovné použití odpadu, širokopásmová infrastruktura, kultura a zachování kulturního dědictví, sportovní a multifunkční rekreační infrastruktura, letiště a přístavy.
(77)
Na základě zkušeností Komise v této oblasti by politika státní podpory měla podléhat pravidelnému přezkumu. Doba použitelnosti tohoto nařízení by proto měla být omezena. Je vhodné stanovit přechodná ustanovení, včetně pravidel, jimiž se budou na konci doby použitelnosti tohoto nařízení řídit vyňaté režimy podpory. Tato pravidla by měla členským státům poskytnout čas na to, aby se přizpůsobily jakémukoli budoucímu režimu. Toto adaptační období by však nemělo platit pro režimy regionální podpory, včetně režimů regionální urbanistické podpory, v jejichž případě musí účinky jejich vynětí skončit k datu, kdy vyprší platnost schválených map regionální podpory, a dále by nemělo platit pro některé režimy podpory rizikového financování,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
KAPITOLA I
Společná ustanovení 15
KAPITOLA II
Kontrola 36
KAPITOLA III
Zvláštní ustanovení pro různé kategorie podpory 37
Oddíl 1 -
Regionální podpora 37
Oddíl 2 -
Podpora určená malým a středním podnikům 41
Oddíl 3 -
Podpora přístupu malých a středních podniků k financování 43
Oddíl 4 -
Podpora výzkumu, vývoje a inovací 47
Oddíl 5 -
Podpora na vzdělávání 51
Oddíl 6 -
Podpora pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením 52
Oddíl 7 -
Podpora na ochranu životního prostředí 53
Oddíl 8 -
Podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami 62
Oddíl 9 -
Sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů 63
Oddíl 10 -
Podpora na širokopásmovou infrastrukturu 63
Oddíl 11 -
Podpora kultury a zachování kulturního dědictví 64
Oddíl 12 -
Podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu 67
Oddíl 13 -
Podpora na místní infrastrukturu 68
KAPITOLA IV
Závěrečná ustanovení 68
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se použije na tyto kategorie podpory:
a)
regionální podpora;
b)
podpora určená malým a středním podnikům ve formě investiční podpory, provozní podpory a podpory přístupu malých a středních podniků k financování;
c)
podpora na ochranu životního prostředí;
d)
podpora výzkumu, vývoje a inovací;
e)
podpora na vzdělávání;
f)
podpora na nábor a zaměstnávání znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením;
g)
podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami;
h)
sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů;
i)
podpora na širokopásmovou infrastrukturu;
j)
podpora kultury a zachování kulturního dědictví;
k)
podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu a
l)
podpora na místní infrastrukturu.
2. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
režimy podle oddílů 1 (s výjimkou článku 15), 2, 3, 4, 7 (s výjimkou článku 44) a 10 kapitoly III tohoto nařízení, pokud průměrný roční rozpočet státní podpory překračuje 150 milionů EUR, a to po uplynutí šesti měsíců od jejich vstupu v platnost. Komise může na základě hodnocení příslušného plánu hodnocení, který jí byl oznámen členským státem do 20 pracovních dní od vstupu daného režimu v platnost, rozhodnout, že se toto nařízení bude na jakýkoli z těchto režimů podpory používat i po uplynutí výše uvedeného období;
b)
veškeré změny režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. a), jestliže se nejedná o změny, které nemohou mít dopad na slučitelnost režimu podpory s tímto nařízením nebo nemohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení;
c)
podporu činností spojených s vývozem do třetích zemí nebo členských států, a to podporu přímo spojenou s vyváženým množstvím, podporu na zřízení a provoz distribuční sítě nebo na jiné běžné náklady spojené s vývozní činností;
d)
podporu podmíněnou použitím domácího zboží na úkor zboží dováženého.
3. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
podporu poskytnutou v odvětví rybolovu a akvakultury, na niž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (35), s výjimkou podpory na vzdělávání, podpory přístupu malých a středních podniků k financování, podpory v oblasti výzkumu a vývoje, podpory na inovace určenou malým a středním podnikům a podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením;
b)
podporu poskytnutou v odvětví zemědělské prvovýroby, vyjma náhrady dodatečných nákladů (s výjimkou dopravních nákladů) v nejvzdálenějších regionech podle čl. 15 odst. 2 písm. b), podpory na poradenství ve prospěch malých a středních podniků, podpory rizikového financování, podpory výzkumu a vývoje, podpory na inovace určenou malým a středním podnikům, podpory na ochranu životního prostředí, podpory na vzdělávání a podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením;
c)
podporu poskytnutou v odvětví zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh v následujících případech:
i)
je-li výše podpory stanovena na základě ceny nebo množství těchto produktů získaných od prvovýrobců nebo uvedených na trh dotyčnými podniky nebo
ii)
je-li poskytnutí podpory závislé na podmínce, že bude zčásti nebo zcela předána prvovýrobcům;
d)
podporu k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů podle rozhodnutí Rady 2010/787;
e)
kategorie regionální podpory vyňaté v článku 13.
Pokud je určitý podnik činný ve vyňatých odvětvích uvedených v písm. a), b) nebo c) prvního pododstavce a zároveň v jiných odvětvích, která do oblasti působnosti tohoto nařízení spadají, použije se toto nařízení na podporu poskytovanou na tato jiná odvětví nebo činnosti za předpokladu, že členské státy vhodnými způsoby, jako je oddělení činností nebo rozlišení nákladů, zajistí, aby činnosti ve vyňatých odvětvích nebyly předmětem podpory poskytnuté v souladu s tímto nařízením.
4. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
režimy podpory, které výslovně nevylučují vyplacení jednotlivé podpory ve prospěch podniku, vůči němuž byl v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, vystaven inkasní příkaz; výjimku představují režimy podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami;
b)
podporu ad hoc ve prospěch podniku uvedeného v písmeni a);
c)
podporu určenou podnikům v obtížích, s výjimkou režimů podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami.
5. Toto nařízení se nepoužije na opatření státní podpory, která jako taková, podmínkami, které jsou s nimi spojeny, nebo způsobem svého financování vedou k porušení práva Unie, jež je s těmito opatřeními neoddělitelně spjato, zejména:
a)
opatření podpory, jejíž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce mít ústředí v příslušném členském státě nebo být usazen převážně v tomto členském státě. Přípustný je však požadavek, aby v okamžiku vyplacení podpory měl příjemce v členském státě, jenž podporu poskytuje, provozovnu či pobočku;
b)
opatření podpory, jejíž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce používat domácí zboží nebo služby;
c)
opatření podpory omezující možnost příjemců využívat v jiných členských státech výsledků výzkumu, vývoje a inovací.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:
1)
„podporou“ se rozumí opatření, jež splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
2)
„malými a středními podniky“ se rozumějí podniky, které splňují kritéria stanovená v příloze I;
3)
„pracovníkem se zdravotním postižením“ se rozumí osoba, která:
a)
je uznána za pracovníka se zdravotním postižením podle vnitrostátních právních předpisů nebo
b)
má jedno či více dlouhodobých fyzických, mentálních, duševních nebo smyslových postižení, která v interakci s různými překážkami mohou bránit jejímu plnému a účinnému zapojení do pracovního života stejným způsobem, jakým jsou do něj zapojeni ostatní pracovníci;
4)
„znevýhodněným pracovníkem“ se rozumí osoba, která:
a)
během předchozích šesti měsíců neměla pravidelné placené zaměstnání nebo
b)
je ve věku od 15 do 24 let nebo
c)
nezískala střední vzdělání ukončené maturitou nebo odbornou kvalifikaci (mezinárodní standardní klasifikace vzdělávání 3) nebo během dvou let od ukončení řádného denního studia dosud nezískala první pravidelné placené zaměstnání; nebo
d)
je starší 50 let nebo
e)
žije jako svobodná dospělá osoba s jednou nebo několika závislými osobami nebo
f)
pracuje v odvětví nebo v profesi v členském státě, kde je nerovnováha mezi zastoupením mužů a žen alespoň o 25 % vyšší než průměrná nerovnováha mezi zastoupením mužů a žen ve všech hospodářských odvětvích v daném členském státě, a která patří do příslušné menšiny, nebo
g)
je příslušníkem etnické menšiny v členském státě a potřebuje rozvíjet své jazykové a odborné vzdělání nebo pracovní zkušenosti, aby zlepšila své vyhlídky na získání přístupu k trvalému zaměstnání;
5)
„dopravou“ se rozumí letecká, námořní, silniční, železniční a vnitrozemská vodní přeprava cestujících nebo nákladu pro cizí potřebu;
6)
„dopravními náklady“ se rozumí náklady na dopravu pro cizí potřebu skutečně vynaložené příjemci s ohledem na danou trasu, které zahrnují:
a)
přepravní poplatky, náklady na manipulaci a dočasné uskladnění, pokud tyto náklady souvisí s danou trasou;
b)
náklady na pojištění nákladu;
c)
daně, cla nebo dávky vztahující se na náklad a případně na nosnost, a to v místě původu i v místě určení, a
d)
náklady na kontroly v souvislosti s bezpečností a ochranou, příplatky za vyšší náklady na pohonné hmoty;
7)
„odlehlými regiony“ se rozumí nejvzdálenější regiony, Malta, Kypr, Ceuta a Melilla, ostrovy, které jsou součástí území členského státu, a řídce osídlené oblasti;
8)
„uváděním zemědělských produktů na trh“ se rozumí přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodávka produktu nebo jakýkoliv další způsob umístění produktu na trh s výjimkou prvního prodeje prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům a jakékoliv činnosti související s přípravou produktu k tomuto prvnímu prodeji; prodej konečným spotřebitelům ze strany prvovýrobce se považuje za uvádění na trh, pokud k němu dochází na místech vyhrazených k tomuto účelu;
9)
„zemědělskou prvovýrobou“ se rozumí produkce produktů rostlinné a živočišné výroby uvedených v příloze I Smlouvy, aniž by byly provedeny jakékoli další operace měnící povahu těchto produktů;
10)
„zpracováním zemědělských produktů“ se rozumí jakékoliv upravení zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, který je též zemědělským produktem, s výjimkou činností probíhajících v zemědělských podnicích a potřebných pro přípravu živočišných nebo rostlinných produktů k prvnímu prodeji;
11)
„zemědělským produktem“ se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
12)
„nejvzdálenějšími regiony“ se rozumí regiony vymezené v článku 349 Smlouvy. V souladu s rozhodnutím Evropské rady 2010/718/EU přestal být ostrov Svatý Bartoloměj ode dne 1. ledna 2012 nejvzdálenějším regionem. V souladu s rozhodnutím Evropské rady 2012/419/EU se ostrov Mayotte stal ode dne 1. ledna 2014 nejvzdálenějším regionem;
13)
„uhlím“ se rozumí uhlí vysoké, střední a nízké kvality, kategorie A a B, ve smyslu mezinárodního systému kodifikace uhlí stanoveného Evropskou hospodářskou komisí OSN a ve smyslu vyjasnění vyplývajícího z rozhodnutí Rady ze dne 10. prosince 2010 o státní podpoře k usnadnění uzavírání nekonkurenceschopných uhelných dolů (36);
14)
„jednotlivou podporou“ se rozumí:
i)
podpora ad hoc a
ii)
podpora, která je poskytnuta jednotlivým příjemcům na základě režimu podpory;
15)
„režimem podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem, a dále akt, na jehož základě může být jednomu nebo několika podnikům poskytnuta na neurčitou dobu nebo v neurčené výši podpora, která není spojena s konkrétním projektem;
16)
„plánem hodnocení“ se rozumí dokument obsahující alespoň tyto minimální prvky: cíle režimu podpory, který má být hodnocen, otázky pro hodnocení, výsledné ukazatele, metodiku, jež se pro účely hodnocení navrhuje, požadavky na sběr údajů, navrhovaný časový harmonogram hodnocení, včetně data předložení závěrečné hodnotící zprávy, popis nezávislého orgánu, který hodnocení provádí, nebo kritérií, která se použijí při jeho výběru, a podmínky pro zajištění dostatečné publicity tohoto hodnocení;
17)
„podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory;
18)
„podnikem v obtížích“ se rozumí podnik, v jehož případě nastane alespoň jedna z následujících okolností:
a)
V případě společnosti s ručením omezeným (která není malým nebo středním podnikem a jejíž existence nepřesahuje tři roky nebo - pro účely způsobilosti pro rizikové financování - která není malým nebo středním podnikem do sedmi let od jeho prvního komerčního prodeje, jenž je na základě hloubkové kontroly provedené vybraným finančním zprostředkovatelem způsobilý pro investice v oblasti rizikového financování), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny upsaného základního kapitálu. Tento případ nastává, když je výsledek odečtení kumulovaných ztrát od rezerv (a všech dalších prvků, jež se obecně považují za kapitál společnosti) negativní a svou výší překračuje polovinu upsaného základního kapitálu. Pro účely tohoto ustanovení se za „společnost s ručením omezeným“ považují zejména formy podniků uvedené v příloze I směrnice 2013/34/EU (37) a „základní kapitál“ zahrnuje případně jakékoli emisní ážio.
b)
V případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti (která není malým nebo středním podnikem a jejíž existence nepřesahuje tři roky nebo - pro účely způsobilosti pro rizikové financování - která není malým nebo středním podnikem do sedmi let od jeho prvního komerčního prodeje, jenž je na základě hloubkové kontroly provedené vybraným finančním zprostředkovatelem způsobilý pro investice v oblasti rizikového financování), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v účetnictví této společnosti. Pro účely tohoto ustanovení se za „společnost, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti“ považují zejména formy podniků uvedené v příloze II směrnice 2013/34/EU.
c)
Jestliže vůči podniku bylo zahájeno kolektivní úpadkové řízení nebo tento podnik splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení na žádost svých věřitelů.
d)
Jestliže podnik obdržel podporu na záchranu a zatím nesplatil půjčku nebo neukončil záruku nebo jestliže obdržel podporu na restrukturalizaci a stále se na něj uplatňuje plán restrukturalizace.
e)
V případě podniku, který není malým nebo středním podnikem, kde v uplynulých dvou letech:
1)
účetní poměr dluhu společnosti k vlastnímu kapitálu je vyšší než 7,5 a
2)
poměr úrokového krytí hospodářského výsledku společnosti před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) je nižší než 1,0.
19)
„povinnou územní vázaností výdajů“ se rozumí povinnost, kterou poskytovatel podpory příjemcům ukládá, aby vynaložili na určitém území určitou minimální částku nebo na tomto území provedli určitý minimální objem produkční činnosti;
20)
„upravenou výší podpory“ se rozumí maximální přípustná výše podpory na velký investiční projekt, která se vypočte podle následujícího vzorce:
maximální výše podpory = R × (A + 0,50 × B + 0 × C),
kde: R je maximální intenzita podpory použitelná v dané oblasti podle schválené mapy regionální podpory a platná k datu poskytnutí podpory, s výjimkou navýšené intenzity podpory určené malým a středním podnikům; A je původních 50 milionů EUR způsobilých nákladů, B je část způsobilých nákladů v rozmezí 50 milionů EUR a 100 milionů EUR a C je část způsobilých nákladů nad 100 milionů EUR;
21)
„vratnou zálohou“ se rozumí půjčka na projekt, která je vyplacena v jedné či více splátkách a za podmínek splacení, které závisejí na výsledku projektu;
22)
„hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí výše, kterou by podpora dosáhla, kdyby byla příjemci poskytnuta formou dotace před srážkou daně nebo jiných poplatků;
23)
„zahájením prací“ se rozumí buď zahájení stavebních prací v rámci investice, nebo první právně vymahatelný závazek objednat zařízení či jiný závazek, v jehož důsledku se investice stává nezvratnou, podle toho, která událost nastane dříve. Za zahájení prací se nepovažují nákup pozemků a přípravné práce, jako je získání povolení a zpracování studií proveditelnosti. V případě převzetí se „zahájením prací“ rozumí okamžik, kdy je pořízen majetek přímo související s pořízenou provozovnou;
24)
„velkými podniky“ se rozumějí podniky, které nesplňují kritéria stanovená v příloze I;
25)
„následným daňovým režimem“ se rozumí režim v podobě daňových zvýhodnění, který představuje pozměněnou verzi dřívějšího režimu v podobě daňových zvýhodnění a který jej nahrazuje;
26)
„intenzitou podpory“ se rozumí hrubá výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů před odpočtem daně nebo jiných poplatků;
27)
„podporovanými oblastmi“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období 1.7.2014-31.12.2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy;
28)
„datem poskytnutí podpory“ se rozumí datum, kdy příjemce získá podle platného vnitrostátního právního režimu na tuto podporu právní nárok;
29)
„hmotným majetkem“ se rozumí majetek ve formě pozemků, staveb, zařízení, strojů a vybavení;
30)
„nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patenty, licence, know-how nebo jiná práva duševního vlastnictví;
31)
„mzdovými náklady“ se rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit ve vztahu k danému pracovnímu místu a která za vymezené období zahrnuje hrubou mzdu před zdaněním a povinné příspěvky, například poplatky na sociální zabezpečení a náklady na péči o nezaopatřené děti a rodiče;
32)
„čistým zvýšením počtu zaměstnanců“ se rozumí čisté zvýšení počtu zaměstnanců v dotyčné provozovně v porovnání s průměrným počtem za určité období, přičemž je nutno odečíst pracovní místa, která v daném období zanikla, a počet pracovníků s plným úvazkem, pracovníků s částečným úvazkem a sezónních pracovníků je nutno zohlednit ve výši příslušného zlomku roční pracovní jednotky;
33)
„vyhrazenou infrastrukturou“ se rozumí infrastruktura vybudovaná pro jeden či více) předem identifikovatelných podniků a přizpůsobená přesně jejich potřebám;
34)
„finančním zprostředkovatelem“ se rozumí finanční instituce bez ohledu na její formu a vlastnictví, včetně fondu fondů, investičních fondů soukromého kapitálu, veřejných investičních fondů, bank, mikrofinančních institucí a záručních společností;
35)
„trasou“ se rozumí přeprava zboží z místa původu do místa určení, včetně případných meziúseků nebo etap v rámci dotyčného členského státu nebo mimo něj s využitím jednoho či více způsobů dopravy;
36)
„přiměřenou mírou rentability (Fair Rate of Return)“ se rozumí očekávaná rentabilita odpovídající diskontní sazbě upravené o vliv rizika, která odráží úroveň rizika projektu a charakter a objem kapitálu, jejž soukromí investoři plánují investovat;
37)
„celkovým financováním“ se rozumí celková výše investice do způsobilého podniku či projektu podle oddílu 3 nebo podle článků 16 či 39 tohoto nařízení, s výjimkou čistě soukromých investic, které jsou realizovány za tržních podmínek a nejsou předmětem příslušného opaření státní podpory.
38)
„soutěžním nabídkovým řízením“ se rozumí nediskriminační nabídkové řízení, jehož se účastní dostatečný počet podniků a v němž je podpora poskytnuta buď na základě nabídky původně předložené nabízejícím, nebo na základě zúčtovací ceny. Dále platí, že rozpočet či objem stanovený v souvislosti s nabídkovým řízením představuje závazné omezení, v jehož důsledku nemohou podporu obdržet všichni nabízející;
39)
„provozním ziskem“ se rozumí kladný rozdíl mezi diskontovanými výnosy a diskontovanými provozními náklady za příslušnou dobu životnosti investice. K provozním nákladům patří např. osobní náklady, náklady na materiál, služby, komunikaci, energii, údržbu, nájemné a správní náklady, avšak pro účely tohoto nařízení k nim nejsou zahrnovány odpisy a finanční náklady, pokud na ně byla poskytnuta investiční podpora.
Definice platné pro regionální podporu
40)
Na příslušná ustanovení o regionální podpoře se použijí definice v oblasti podpory na širokopásmovou infrastrukturu (oddíl 10).
41)
„regionální investiční podporou“ se rozumí regionální podpora poskytnutá na počáteční investici nebo na počáteční investici do nové hospodářské činnosti;
42)
„regionální provozní podporou“ se rozumí podpora určená k snížení běžných výdajů podniku, které nesouvisí s počáteční investicí. K těmto výdajům patří např. osobní náklady, náklady na materiál, služby, komunikaci, energii, údržbu, nájemné, správní náklady atd., nepatří k nim však odpisy a finanční náklady, pokud byly zahrnuty do způsobilých nákladů při poskytnutí investiční podpory;
43)
„odvětvím oceli“ se rozumí všechny činnosti související s výrobou jednoho nebo několika následujících produktů:
a)
surové železo a feroslitiny:
surové železo pro výrobu oceli, pro slévárenství a jiné druhy surového železa, kovy obsahující mangan a karburovaný ferromangan, mimo ostatní feroslitiny;
b)
surové výrobky a polotovary ze železa, běžné nebo ušlechtilé oceli:
odlévaná ocel bez ohledu na to, zda je nebo není v ingotech, včetně ingotů určených na kování: bloky, předvalky a bramy; kanystry a kotouče; plechy válcované za tepla, s výjimkou výroby odlévané oceli pro odlitky z malých a středních sléváren;
c)
výrobky ze železa s konečnou úpravou za tepla, výrobky z běžné nebo ušlechtilé oceli:
kolejnice, příčné nosníky, desky a styčnice, nosníky, těžké ocelové profily a vodicí kolejnice od 80 mm výše, štětovnice, vodicí kolejnice a profily pod 80 mm a kotouče pod 150 mm, válcovaný drát, kotouče a panely na trubky, pásy válcované za tepla (včetně pásů na trubky), plechy válcované za tepla (pokovené nebo nepokovené), desky a plechy s tloušťkou 3 mm a vyšší, kotouče s průměrem 150 mm a více, s výjimkou drátů a drátěných výrobků, lesklých tyčí a litiny;
d)
hotové výrobky s konečnou úpravou za studena:
pocínovaný plech, plech pokrytý vrstvou olova, černé plechy, pozinkované plechy, jiné plechy opatřené vrstvou kovu, plechy válcované za studena, magnetické plechy, pásy na výrobu cínových pásů, plechy válcované za studena, ve svitcích nebo v listech;
e)
trubky:
všechny bezešvé ocelové trubky, svařované ocelové trubky s průměrem vyšším než 406,4 mm;
44)
„odvětvím výroby syntetických vláken“ se rozumí:
a)
extruze či texturace všech generických typů vláken a příze na bázi polyesteru, polyamidu, akrylátu nebo polypropylenu, bez ohledu na jejich koncové využití nebo
b)
polymerizace (včetně polykondenzace), pokud je na úrovni používaného zařízení integrována do extruze, nebo
c)
jakýkoli vedlejší proces spojený se souběžnou instalací kapacity extruze či texturace budoucím příjemcem nebo jinou společností ze skupiny, k níž náleží, a který je při dané specifické průmyslové činnosti do této kapacity na úrovni používaných zařízení běžně integrován;
45)
„odvětvím dopravy“ se rozumí letecká, námořní, silniční nebo železniční a vnitrozemská vodní přeprava cestujících nebo nákladu pro cizí potřebu; konkrétněji se „odvětvím dopravy“ rozumějí tyto činnosti ve smyslu statistické klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2:
a)
NACE 49: Pozemní a potrubní doprava, s výjimkou NACE 49.32 Taxislužba a pronájem osobních vozů s řidičem, 49.42 Stěhovací služby a 49.5 Potrubní doprava;
b)
NACE 50: Vodní doprava;
c)
NACE 51: Letecká doprava, s výjimkou NACE 51.22 Kosmická doprava.
46)
„režimem zaměřeným na vybraná zvláštní odvětví hospodářské činnosti“ se rozumí režim, jehož předmětem jsou činnosti zařazené do méně než pěti tříd (označených čtyřmístným číselným kódem) statistické klasifikace NACE Revize 2;
47)
„cestovním ruchem“ se rozumí tyto činnosti ve smyslu statistické klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2:
a)
NACE 55: Ubytování;
b)
NACE 56: Stravování a pohostinství;
c)
NACE 79: Činnosti cestovních agentur a kanceláří a jiné rezervační a související činnosti;
d)
NACE 90: Tvůrčí, umělecké a zábavní činnosti;
e)
NACE 91: Činnosti knihoven, archivů, muzeí a jiných kulturních zařízení;
f)
NACE 93: Sportovní, zábavní a rekreační činnosti;
48)
„řídce osídlenými oblastmi“ se rozumí ty oblasti, které Komise jako takové uznala individuálními rozhodnutími o mapách regionální podpory na období 1. 7. 2014-31. 12. 2020;
49)
„počáteční investicí“ se rozumí:
a)
investice do hmotného a nehmotného majetku za účelem založení nové provozovny, rozšíření kapacity stávající provozovny, rozšíření výrobního sortimentu provozovny o výrobky, které nebyly dříve v této provozovně vyráběny, nebo za účelem zásadní změny celkového výrobního postupu stávající provozovny, nebo
b)
pořízení majetku náležejícího provozovně, která byla uzavřena nebo by byla uzavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení, a kterou odkoupil investor, který není spřízněný s prodávajícím; počáteční investicí není pouhé nabytí podílů v podniku;
50)
„stejnou nebo podobnou činností“ se rozumí činnosti zařazené do stejné třídy (čtyřmístný číselný kód) statistické klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2, která vyplývá z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (38);
51)
„počáteční investicí do nové hospodářské činnosti“ se rozumí:
a)
investice do hmotného a nehmotného majetku za účelem založení nové provozovny nebo rozšíření škály činností provozovny, za podmínky, že se u nové činnosti nejedná o stejnou nebo podobnou činnost, jaká byla v dané provozovně vykonávána dříve;
b)
pořízení majetku náležejícího provozovně, která byla uzavřena nebo by byla uzavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení, a kterou odkoupil investor, který není spřízněný s prodávajícím, pod podmínkou, že se u nové činnosti, která má být vykonávána pomocí pořízeného majetku, nejedná o stejnou nebo podobnou činnost, jaká byla v dané provozovně vykonávána před pořízením;
52)
„velkým investičním projektem“ se rozumí počáteční investice, jejíž způsobilé náklady vypočtené na základě cen a směnných kurzů k datu poskytnutí podpory přesahují 50 milionů EUR;
53)
„místem určení“ se rozumí místo, kde je zboží vyloženo;
54)
„místem původu“ se rozumí místo, kde je zboží naloženo k přepravě;
55)
„oblastmi způsobilými k získání provozní podpory“ se rozumí nejvzdálenější region podle článku 349 Smlouvy nebo řídce osídlená oblast stanovená ve schválené mapě regionální podpory pro příslušný členský stát na období 1.7.2014-31.12.2020;
56)
„způsobem dopravy“ se rozumí železniční doprava, silniční nákladní doprava, vnitrozemská vodní doprava, námořní doprava, letecká doprava a intermodální doprava;
57)
„fondem urbanistického rozvoje“ se rozumí specializovaný investiční nástroj zřízený za účelem investování do projektů urbanistického rozvoje v rámci opatření urbanistické podpory. Fond urbanistického rozvoje je řízen správcem fondu urbanistického rozvoje;
58)
„správcem fondu urbanistického rozvoje“ se rozumí profesionální správcovská společnost s právní subjektivitou, která vybírá způsobilé urbanistické projekty a investuje do nich;
59)
„urbanistickým projektem“ se rozumí investiční projekt, který má potenciál podpořit intervence v rámci uceleného přístupu k udržitelnému rozvoji měst a přispět k dosažení cílů vymezených tímto přístupem; do této kategorie patří též projekty, jejichž vnitřní výnosové procento (Internal Rate of Return) nemusí postačovat k přilákání financování na čistě komerční bázi. Urbanistický projekt lze koncipovat buď jako samostatný blok financování v rámci právních struktur soukromého investora jakožto příjemce, nebo jako samostatný právní subjekt, např. jako zvláštní účelovou jednotku;
60)
„ucelenou strategií pro udržitelný rozvoj měst“ se rozumí strategie, kterou oficiálně navrhl a ověřil příslušný místní orgán nebo agentura veřejného sektoru, která je vymezena pro konkrétní městskou zeměpisnou oblast a období a která stanoví ucelená opatření za účelem řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, jež mají dopad na městské oblasti;
61)
„nepeněžitým plněním“ se rozumí vklad pozemku nebo nemovitosti, jestliže tento pozemek či nemovitost tvoří součást urbanistického projektu;
Definice v oblasti podpory určené malým a středním podnikům
62)
„pracovními místy vytvořenými v přímé souvislosti s investičním projektem“ se rozumějí pracovní místa týkající se činnosti, k níž se investice vztahuje, včetně pracovních míst vytvořených na základě vyššího využití kapacity dosaženého touto investicí;
63)
„organizační spoluprací“ se rozumí vypracování společných podnikatelských strategií nebo struktur řízení, poskytování společných služeb nebo služeb k usnadnění spolupráce, koordinované činnosti, jako je výzkum nebo marketing, podpora sítí a klastrů, zlepšení dostupnosti a komunikace, využívání společných nástrojů na podporu podnikání a obchodování s malými a středními podniky;
64)
„poradenskými službami v oblasti spolupráce“ se rozumí poradenství, pomoc a vzdělávání za účelem výměny poznatků a zkušeností a zlepšení spolupráce;
65)
„podpůrnými službami v oblasti spolupráce“ se rozumí poskytování kancelářských prostor, internetových stránek, databází a knihoven, průzkum trhu, jakož i poskytování příruček a pracovních a vzorových dokumentů;
Definice v oblasti podpory přístupu malých a středních podniků k financování
66)
„kvazikapitálovou investicí“ se rozumí takový typ financování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice, jehož výnos pro držitele je založen především na ziscích nebo ztrátách cílového podniku a které není zajištěno pro případ selhání. Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, nezajištěného a podřízeného, včetně dluhu mezzaninového, který lze v některých případech převést na kapitál nebo na preferenční kapitál;
67)
„zárukou“ v kontextu oddílů 1, 3 a 7 tohoto nařízení se rozumí písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za všechny nebo některé nové transakce třetí osoby na bázi půjčky, například dluhové nebo leasingové nástroje, jakož i kvazikapitálové nástroje;
68)
„mírou zajištění“ se rozumí procentní sazba, v jejíž výši veřejný investor pokrývá ztrátu z každé jednotlivé transakce, která je způsobilá podle příslušného opatření státní podpory;
69)
„výstupem“ se rozumí likvidace účasti finančního zprostředkovatele či investora, včetně obchodního prodeje, odpisů, vyplacení akcií či splacení půjček, prodeje jinému finančnímu zprostředkovateli či investorovi, prodeje finanční instituci a prodeje cestou veřejné nabídky, včetně primární veřejné nabídky akcií;
70)
„finanční dotací“ se rozumí vratná veřejná investice do finančního zprostředkovatele realizovaná za účelem investic v rámci opatření v oblasti rizikového financování, jejíž veškeré výnosy musí být vráceny veřejnému investorovi;
71)
„investicí rizikového financování“ se rozumí kapitálové a kvazikapitálové investice, půjčky včetně leasingu, záruky nebo kombinace těchto nástrojů, které jsou poskytovány způsobilým podnikům pro účely realizace nových investic;
72)
„nezávislým soukromým investorem“ se rozumí soukromý investor, který není společníkem způsobilého podniku, do nějž investuje, včetně business angels a finančních institucí, a to bez ohledu na jejich vlastnictví a v míře, v níž nesou plné riziko své investice. Při založení nové společnosti se má za to, že jsou soukromí investoři včetně zakladatelů na této společnosti nezávislí;
73)
„fyzickou osobou“ se pro účely článků 21 a 23 rozumí osoba, která není právnickou osobou a není podnikem pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
74)
„kapitálovou investicí“ se rozumí poskytnutí kapitálu ve prospěch podniku s tím, že tento kapitál je investován přímo či nepřímo výměnou za vlastnictví odpovídajícího podílu v tomto podniku;
75)
„prvním komerčním prodejem“ se rozumí první prodej realizovaný společností na trhu výrobků nebo služeb, s výjimkou omezeného prodeje za účelem otestování trhu;
76)
„nekotovaným malým nebo středním podnikem“ se rozumí malý nebo střední podnik, který není uveden na oficiálním seznamu burzy, s výjimkou alternativních obchodních platforem;
77)
„následnou investicí“ se rozumí dodatečná investice rizikového financování do společnosti, jež následuje po jednom či více předchozích kolech investic rizikového financování;
78)
„náhradním kapitálem“ se rozumí koupě stávajících podílů ve společnosti od dřívějšího investora nebo podílníka;
79)
„pověřeným subjektem“ se rozumí Evropská investiční banka a Evropský investiční fond, mezinárodní finanční instituce, jejímž podílníkem je členský stát, nebo finanční instituce usazená v členském státě, jejímž úkolem je plnit veřejný zájem pod kontrolou orgánu veřejné moci, veřejnoprávního subjektu nebo subjektu soukromého práva pověřeného výkonem veřejné služby; pověřený subjekt může být vybrán nebo přímo jmenován v souladu s ustanoveními směrnice 2004/18/ES o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (39) nebo následnými právními předpisy, jež tuto směrnici zčásti či zcela nahradí;
80)
„inovativním podnikem“ se rozumí podnik,
a)
který může prostřednictvím hodnocení provedeného externím odborníkem prokázat, že v dohledné budoucnosti vyvine výrobky, služby nebo postupy, které jsou nové nebo podstatně zdokonalené ve srovnání se současným stavem techniky v daném odvětví a které s sebou nesou riziko technického nebo průmyslového neúspěchu, nebo
b)
jehož náklady na výzkum a vývoj představují přinejmenším 10 % jeho celkových provozních nákladů alespoň v jednom ze tří let předcházejících udělení podpory, nebo v případě začínajícího podniku, který nemůže vykázat svou finanční situaci v předchozích letech, v souladu s auditem za jeho současné účetní období potvrzeným externím auditorem;
81)
„alternativní obchodní platformou“ se rozumí mnohostranný systém obchodování (multilateral trading facility) podle čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2004/39/ES, kde většinu finančních nástrojů přijatých k obchodování emitovaly malé či střední podniky;
82)
„půjčkou“ se rozumí smlouva, která zavazuje poskytovatele půjčky k tomu, aby dal příjemci půjčky k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu a podle níž je příjemce půjčky povinen splatit tuto částku v dohodnuté lhůtě. Může mít podobu půjčky či jiného nástroje financování včetně leasingu, které zaručují poskytovateli půjčky zejména minimální výnos. Způsobilou půjčkou není refinancování stávající půjčky;
Definice v oblasti podpory výzkumu, vývoje a inovací
83)
„organizací pro výzkum a šíření znalostí“ se rozumí subjekt (např. univerzita nebo výzkumný ústav, agentura pro transfer technologií, zprostředkovatel v oblasti inovací, fyzický nebo virtuální spolupracující subjekt zaměřený na výzkum) bez ohledu na jeho právní postavení (zřízený podle veřejného nebo soukromého práva) nebo způsob financování, jehož hlavním cílem je provádět nezávisle základní výzkum, průmyslový výzkum nebo experimentální vývoj nebo veřejně šířit výsledky těchto činností formou výuky, publikací nebo transferu znalostí. Vykonává-li tento subjekt rovněž hospodářské činnosti, je třeba o financování, nákladech a příjmech souvisejících s těmito činnostmi vést oddělené účetnictví. Podniky, jež mohou uplatňovat rozhodující vliv na takovýto subjekt, například jako podílníci nebo členové, nesmějí mít přednostní přístup k výsledkům, jichž dosáhl;
84)
„základním výzkumem“ se rozumí experimentální nebo teoretická práce vykonávaná především za účelem získání nových poznatků o základních principech jevů a pozorovatelných skutečností, která není zaměřena na přímé komerční uplatnění nebo využití;
85)
„průmyslovým výzkumem“ se rozumí plánovitý výzkum nebo kritické šetření zaměřené na získání nových poznatků a dovedností pro vývoj nových výrobků, postupů nebo služeb nebo k podstatnému zdokonalení stávajících výrobků, postupů nebo služeb. Zahrnuje vytváření dílčích částí složitých systémů a může zahrnovat výrobu prototypů v laboratorním prostředí nebo v prostředí se simulovaným rozhraním se stávajícími systémy a rovněž výrobu pilotních linek, je-li to nezbytné pro průmyslový výzkum, a zejména pro obecné ověřování technologie;
86)
„experimentálním vývojem“ se rozumí získávání, spojování, formování a používání stávajících vědeckých, technologických, obchodních a jiných příslušných poznatků a dovedností za účelem vývoje nových nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb. Může se jednat například o činnosti zaměřené na vymezení koncepce, plánování a dokumentaci nových výrobků, postupů nebo služeb.
Experimentální vývoj může zahrnovat vývoj prototypů, demonstrační činnosti, pilotní projekty, testování a ověřování nových nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb v prostředí reprezentativním z hlediska reálných provozních podmínek, pokud hlavní cíl spočívá v dalším technickém zlepšení výrobků, postupů nebo služeb, které nejsou z velké části dosud stanoveny. Tyto činnosti mohou zahrnovat vývoj komerčně využitelného prototypu nebo pilotního projektu, který je nutně konečným komerčním produktem a jehož výroba je příliš nákladná na to, aby byl použit pouze pro účely demonstrace a ověření.
Experimentálním vývojem nejsou běžné nebo pravidelné změny stávajících výrobků, výrobních linek, výrobních postupů, služeb a jiných nedokončených operací, i když tyto změny mohou představovat zlepšení;
87)
„studií proveditelnosti“ se rozumí hodnocení a analýza potenciálu projektu, které mají za cíl podpořit proces rozhodování tím, že objektivně a racionálně zjistí silné a slabé stránky projektu, jeho příležitosti a hrozby a určí zdroje potřebné pro jeho uskutečnění, jakož i jeho vyhlídky na úspěch;
88)
„osobními náklady“ se rozumí náklady na výzkumné pracovníky, techniky a ostatní podpůrný personál v rozsahu, který připadá na příslušný projekt nebo činnost;
89)
„obvyklými tržními podmínkami“ se rozumí, že se podmínky transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek tajné dohody. Má se za to, že zásada týkající se obvyklých tržních podmínek je splněna v případě transakce, jíž předcházelo otevřené, transparentní a nediskriminační řízení;
90)
„účinnou spoluprací“ se rozumí spolupráce nejméně dvou nezávislých stran za účelem výměny znalostí či technologií nebo k dosažení společného cíle na základě dělby práce, kde příslušné strany společně stanoví rozsah projektu spolupráce, přispívají k jeho realizaci a sdílejí jeho rizika a výsledky. Náklady na projekt může nést v plné výši jedna či více stran a tím zbavit ostatní strany jejich finančních rizik. Za formy spolupráce nejsou považovány smluvní výzkum a poskytování výzkumných služeb;
91)
„výzkumnou infrastrukturou“ se rozumí zařízení, zdroje a související služby, které vědecká obec využívá k provádění výzkumu v příslušných oborech, zahrnující vědecké vybavení a výzkumný materiál, zdroje založené na znalostech, například sbírky, archivy a strukturované vědecké informace, infrastruktury informačních a komunikačních technologií, například sítě GRID, počítačové a programové vybavení, komunikační prostředky, jakož i veškeré další prvky jedinečné povahy, které jsou nezbytné k provádění výzkumu. Tyto infrastruktury se mohou nacházet na jednom místě nebo mohou být „rozmístěné“ v rámci sítě (organizovaná síť zdrojů) v souladu s čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009 o právním rámci Společenství pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) (40);
92)
„inovačními klastry“ se rozumí struktury nebo organizovaná seskupení nezávislých subjektů (jako jsou inovativní začínající podniky, malé, střední a velké podniky, jakož i organizace pro výzkum a šíření znalostí, neziskové organizace a další související hospodářské subjekty), jejichž účelem je povzbuzovat inovace podporou, sdílením zařízení a výměnou poznatků a odborných znalostí, jakož i účinným podílem na transferu znalostí, vytváření sítí, šíření informací a spolupráci mezi podniky a dalšími organizacemi klastru;
93)
„vysoce kvalifikovanými pracovníky“ se rozumí pracovníci s vysokoškolským vzděláním a nejméně pětiletou relevantní odbornou praxí, která může zahrnovat rovněž dobu studia v doktorském programu;
94)
„poradenskými službami v oblasti inovací“ se rozumí konzultace, pomoc a vzdělávání v oblasti transferu znalostí, nabývání, ochrany a využívání nehmotného majetku a používání norem a právních předpisů, v nichž jsou tyto normy obsaženy;
95)
„podpůrnými službami v oblasti inovací“ se rozumí poskytování kancelářských prostor, databází a knihoven, průzkum trhu, laboratorní služby, označování, zkoušení a certifikace kvality za účelem vývoje efektivnějších výrobků, postupů nebo služeb;
96)
„organizačními inovacemi“ se rozumí realizace nového způsobu organizace obchodních postupů, pracoviště nebo vnějších vztahů podniku; organizačními inovacemi nejsou změny, které jsou založeny na způsobech organizace, jež jsou již v podniku používány, změny ve strategii řízení, fúze a akvizice, upuštění od používání určitého postupu, prostá obnova nebo rozšíření kapitálu, změny plynoucí výlučně ze změn v cenách výrobních faktorů, úprav, lokalizace, pravidelných sezónních nebo jiných cyklických změn a obchodování s novými nebo podstatně zdokonalenými výrobky;
97)
„inovacemi postupů“ se rozumí uplatňování nového nebo podstatně zdokonaleného způsobu výroby nebo poskytování služeb (včetně významných změn technik, zařízení nebo programového vybavení); inovacemi postupů nejsou menší změny nebo zlepšení, zvýšení výrobní kapacity nebo kapacity k poskytování služeb přidáním výrobních nebo logistických systémů, které jsou velmi podobné již používaným systémům, upuštění od používání určitého postupu, prostá obnova nebo rozšíření kapitálu, změny plynoucí výlučně ze změn v cenách výrobních faktorů, úprav, lokalizace, pravidelných, sezónních a jiných cyklických změn a obchodování s novými nebo podstatně zdokonalenými výrobky;
98)
„vysíláním“ se rozumí dočasné zaměstnávání zaměstnanců příjemcem, které je spojeno s právem zaměstnance vrátit se ke svému předchozímu zaměstnavateli;
Definice v oblasti podpory pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením
99)
„vážně znevýhodněným pracovníkem“ se rozumí osoba, která:
a)
neměla pravidelné placené zaměstnání po dobu nejméně 24 měsíců nebo
b)
neměla pravidelné placené zaměstnání po dobu nejméně 12 měsíců a patří do jedné z kategorií uvedených v definici „znevýhodněného pracovníka“ v písmenech b) až g);
100)
„chráněným zaměstnáním“ se rozumí zaměstnání v podniku, kde alespoň 30 % pracovníků tvoří pracovníci se zdravotním postižením.
Definice platné pro podporu na ochranu životního prostředí
101)
„ochranou životního prostředí“ se rozumí činnost určená k odstranění nebo zamezení poškození fyzického přírodního prostředí nebo přírodních zdrojů vlastní činností příjemce, ke snížení nebezpečí takovéhoto poškození nebo vedoucí k účinnějšímu využívání přírodních zdrojů, včetně opatření na úsporu energie a využívání obnovitelných zdrojů energie;
102)
„normou Unie“ se rozumí:
a)
povinná norma Unie stanovující úrovně, jichž mají jednotlivé podniky dosáhnout v souvislosti se životním prostředím, nebo
b)
směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (41) uložená povinnost používat nejlepší dostupné techniky a zajistit, aby úroveň emisí znečišťujících látek nebyla vyšší než při použití těchto nejlepších dostupných technik; v případech, kdy jsou v prováděcích aktech přijatých podle směrnice 2010/75/EU vymezeny úrovně emisí spojené s použitím nejlepších dostupných technik, použijí se pro účely tohoto nařízení tyto úrovně; pokud jsou tyto úrovně vyjádřeny jako rozpětí, použije se mezní hodnota, při níž se poprvé dosáhne úrovně emisí spjaté s nejlepší dostupnou technikou;
103)
„energetickou účinností“ se rozumí množství uspořené energie určené měřením nebo odhadem spotřeby před provedením opatření ke zvýšení energetické účinnosti a po něm při zajištění normalizace vnějších podmínek, které spotřebu energie ovlivňují;
104)
„projektem ke zvýšení energetické účinnosti“ se rozumí investiční projekt, který zvyšuje energetickou účinnost budovy;
105)
„fondem energetické účinnosti“ se rozumí specializovaný investiční nástroj zřízený za účelem investování do projektů určených ke zvýšení energetické účinnosti budov, a to jak v sektoru domácností, tak mimo tento sektor. Tento fond je řízen správcem fondu energetické účinnosti;
106)
„správcem fondu energetické účinnosti“ se rozumí profesionální správcovská společnost s právní subjektivitou, která vybírá způsobilé projekty ke zvýšení energetické účinnosti a investuje do nich;
107)
„vysoce účinnou kombinovanou výrobou tepla a elektřiny“ se rozumí kombinovaná výroba tepla a elektřiny, která splňuje definici v čl. 2 bodu 34 směrnice 2012/27/EU ze dne 25. října o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (42);
108)
„kombinovanou výrobou tepla a elektřiny“ neboli „kogenerací“ (KVET) se rozumí současná výroba tepelné energie a elektrické a/nebo mechanické energie v jednom procesu;
109)
„energií z obnovitelných zdrojů“ se rozumí energie vyrobená v zařízeních, která využívají pouze obnovitelné zdroje energie, a z hlediska výhřevnosti určená část energie vyrobená z obnovitelných zdrojů v hybridních zařízeních, která využívají i konvenční zdroje energie. Patří sem i obnovitelná elektrická energie používaná k doplnění akumulačních systémů, nikoli však elektrická energie vyrobená využitím těchto akumulačních systémů;
110)
„obnovitelnými zdroji energie“ se rozumí následující obnovitelné nefosilní zdroje energie: energie větrná, solární, aerotermální, geotermální, hydrotermální a energie z oceánů, vodní energie, energie z biomasy, ze skládkového plynu, z kalového plynu z čistíren odpadních vod a z bioplynů;
111)
„biopalivem“ se rozumí kapalné nebo plynné palivo používané pro dopravu vyráběné z biomasy;
112)
„udržitelným biopalivem“ se rozumí biopalivo, které splňuje kritéria udržitelnosti stanovená v článku 17 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES;
113)
„biopalivem z potravinářských plodin“ se rozumí biopalivo vyráběné z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin ve smyslu návrhu předloženého Komisí na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (43);
114)
„novou a inovativní technologií“ se rozumí taková technologie, která je ve srovnání se současným stavem techniky v daném odvětví nová a nedoložená a která s sebou nese riziko technického nebo průmyslového neúspěchu, přičemž se nejedná o optimalizace nebo rozšiřování stávající technologie;
115)
„odpovědností za odchylku subjektu zúčtování“ se rozumí odpovědnost za odchylky (tj. rozdíly mezi výrobou, spotřebou a komerčními transakcemi), kterou nese účastník trhu nebo jeho zvolený zástupce, tzv. „subjekt zúčtování“, v rámci určitého období, které se označuje jako „časový interval pro vypořádání odchylky“;
116)
„běžnou odpovědností za odchylku subjektu zúčtování“ se rozumí odpovědnost za odchylku subjektu zúčtování, kterou nesou bez rozdílu všichni výrobci bez ohledu na použitou technologii;
117)
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část produktů, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), z lesnictví a souvisejících průmyslových odvětví včetně rybolovu a akvakultury, jakož i bioplyn a biologicky rozložitelná část průmyslových a komunálních odpadů;
118)
„celkovými měrnými náklady na výrobu energie“ (Total Levelized Costs of Producing Energy) se rozumí kalkulované náklady na výrobu elektrické energie v místě připojení do odběrného místa či elektrické sítě. Jejich kalkulace vychází z počátečního kapitálu, diskontní sazby a z nákladů na nepřetržitý provoz, palivo a údržbu;
119)
„ekologickou daní“ se rozumí daň, jejíž specifický základ má jednoznačně nepříznivý účinek na životní prostředí nebo která upravuje zdanění určitých činností, zboží nebo služeb za účelem zahrnutí environmentálních nákladů do jejich ceny a/nebo zaměření výrobce a spotřebitele na činnosti, které více respektují životní prostředí;
120)
„minimální úrovní zdanění v Unii“ se rozumí minimální úroveň zdanění stanovená právními předpisy Unie; v případě energetických produktů a elektřiny se jí rozumí minimální úroveň zdanění uvedená v příloze I směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (44);
121)
„kontaminovanou lokalitou“ se rozumí lokalita, kde byla potvrzena přítomnost nebezpečných látek způsobená člověkem v takové míře, že představuje značné riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí s ohledem na stávající a budoucí schválené využívání půdy v této lokalitě;
122)
„zásadou znečišťovatel platí“ se rozumí skutečnost, že by náklady na opatření určená k odstranění znečištění měl nést znečišťovatel, který znečištění způsobil;
123)
„znečištěním“ se rozumí škoda, kterou znečišťovatel přímo nebo nepřímo způsobil poškozením životního prostředí nebo vytvořením podmínek vedoucích ke vzniku této škody na fyzickém okolí nebo přírodních zdrojích;
124)
„energeticky účinným dálkovým vytápěním a chlazením“ se rozumí soustava dálkového vytápění a chlazení, která splňuje definici soustavy účinného dálkového vytápění a chlazení v čl. 2 bodech 41 a 42 směrnice 2012/27/EU; definice zahrnuje i zařízení pro výrobu tepla/chladicí zařízení a síť (včetně souvisejících zařízení) pro rozvod tepla/chladu z výrobních zařízení do prostor zákazníka;
125)
„znečišťovatelem“ se rozumí osoba, která přímo nebo nepřímo poškozuje životní prostředí nebo vytváří podmínky, které k takovému poškození vedou;
126)
„opětovným použitím“ se rozumí jakýkoliv postup, kterým jsou výrobky nebo jejich části, které nejsou odpadem, znovu použity pro tentýž účel, pro který byly původně určeny;
127)
„přípravou k opětovnému použití“ se rozumí způsoby využití zahrnující kontrolu, čištění nebo opravu a spočívající v tom, že jsou výrobky nebo části výrobků, které se staly odpady, upraveny tak, že budou opětovně použity bez dalšího předzpracování;
128)
„recyklací“ jakýkoli způsob využití, jímž je odpad znovu zpracován na výrobky, materiály nebo látky, ať pro původní nebo pro jiné účely. Zahrnuje přepracování organických materiálů, ale nezahrnuje energetické využití a přepracování na materiály, které mají být použity jako palivo nebo jako zásypový materiál;
129)
„současnému stavu techniky“ odpovídá takový proces, ve kterém je opětovné použití odpadu při výrobě koncového produktu běžná praxe přinášející zisk. V případě potřeby musí být pojem „současný stav techniky“ vykládán z hlediska technologií a vnitřního trhu Unie;
130)
„energetickou infrastrukturou“ se rozumí jakékoli fyzické vybavení nebo zařízení nacházející se v Unii nebo propojující Unii a jednu nebo více třetích zemí, které spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
v oblasti elektrické energie:
i)
infrastruktura pro přenos ve smyslu čl. 2 bodu 3 směrnice 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (45),
ii)
infrastruktura pro distribuci ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2009/72/ES,
iii)
skladování elektřiny definované jako zařízení pro trvalé nebo dočasné skladování elektřiny v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo v geologických úložištích za předpokladu, že jsou přímo připojena k přenosovému vedení vysokého napětí zkonstruovanému pro napětí 110 kV či více,
iv)
veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný, zabezpečený a efektivní provoz systémů uvedených v bodech i) až iii), včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů na všech úrovních napětí a ve všech trakčních napájecích stanicích, a
v)
inteligentní sítě definované jako veškeré vybavení, pevná přípojka, kabelové připojení nebo zařízení jak na přenosové, tak na distribuční úrovni nízkého a středně vysokého napětí, jehož cílem je obousměrná digitální komunikace v reálném čase nebo téměř v reálném čase, interaktivní a inteligentní sledování a řízení výroby, přenosu, distribuce a spotřeby elektřiny v rámci elektrické sítě směřující k rozvoji sítě, která efektivně začlení chování a akce všech uživatelů na ni napojených - výrobců, spotřebitelů a těch, kteří představují obě skupiny - s cílem zajistit ekonomicky efektivní a udržitelnou elektrickou soustavu s malými ztrátami a vysokou úrovní jakosti a zabezpečení dodávek a bezpečnosti;
b)
v oblasti zemního plynu:
i)
plynovody pro přepravu a distribuci zemního plynu a bioplynu, které jsou součástí sítě s výjimkou vysokotlakých plynovodů používaných pro přívod zemního plynu,
ii)
podzemní zásobníky napojené na vysokotlaké a velmi vysokotlaké plynovody uvedené v bodu i),
iii)
přijímací, skladovací a znovuzplynovací nebo dekompresní zařízení pro zkapalněný zemní plyn (LNG) či stlačený zemní plyn (CNG) a
iv)
veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro bezpečný, spolehlivý a efektivní provoz systému nebo pro zajištění obousměrné kapacity, včetně kompresorových stanic;
c)
v oblasti ropy:
i)
ropovody sloužící k přepravě ropy,
ii)
čerpací stanice a skladovací prostory nutné pro provoz ropovodů a
iii)
veškeré vybavení nebo zařízení nezbytné pro řádné, bezpečné a efektivní fungování daného systému včetně ochranných, monitorovacích a kontrolních systémů a zařízení umožňujících zpětný tok;
d)
v oblasti CO2: síť plynovodů, včetně připojených kompresních stanic, pro přepravu CO2 do úložišť s cílem zajistit jeho injektáž do vhodných podzemních geologických formací za účelem trvalého uložení;
131)
„právní předpisy o vnitřním trhu s energií“ zahrnují směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (46), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (47), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (48) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (49) nebo veškeré následné právní předpisy, jež tyto akty zcela nebo zčásti nahradí;
Definice platné pro oblast sociální podpory na dopravu obyvatel odlehlých regionů
132)
„obvyklým bydlištěm“ se rozumí místo, kde fyzická osoba žije alespoň 185 dní v každém kalendářním roce z důvodu osobních a profesních vazeb; v případě osoby, jejíž profesní vazby jsou spojeny s místem jiným než její osobní vazby a která žije ve dvou nebo více členských státech, se za místo jejího obvyklého bydliště považuje místo jejích osobních vazeb, pokud se na něj pravidelně vrací; pokud žije osoba v určitém členském státě proto, aby v něm vykonala úkol, který je časově omezen, považuje se za její bydliště místo, k němuž má osobní vazby, bez ohledu na to, zda se tam v průběhu výkonu uvedené činnosti vrací; docházka na vysokou školu nebo do školy v jiném členském státě se nepovažuje za přesun obvyklého bydliště; alternativně má „obvyklé bydliště“ význam, který tento pojem má podle vnitrostátních právních předpisů členských států;
Definice v oblasti podpory na širokopásmovou infrastrukturu
133)
„základní širokopásmovou sítí“ se rozumí sítě se základními funkcemi, které jsou založeny na technologických platformách, jako například asymetrické digitální účastnické přípojky (až po sítě ADSL2+), tradiční kabelové sítě (např. DOCSIS 2.0), mobilní sítě třetí generace (UMTS) a satelitní systémy;
134)
„stavebními a inženýrskými pracemi souvisejícími s širokopásmovou infrastrukturou“ se rozumí stavební a inženýrské práce nezbytné pro zavedení širokopásmové sítě, například výkopy komunikací s cílem umožnit umístění (širokopásmových) kabelovodů;
135)
„kabelovody“ se rozumí podzemní potrubí nebo vedení používané k uložení kabelů (optických, kovových či koaxiálních) širokopásmové sítě;
136)
„fyzickým zpřístupněním“ je poskytnut přístup k přístupové lince koncového zákazníka a přenosovým systémům konkurenta je umožněno přenášet přes tuto linku přímo;
137)
„pasivní širokopásmovou infrastrukturou“ se rozumí širokopásmová síť bez jakýchkoli jiných aktivních komponentů. Obvykle se skládá z infrastruktury inženýrských sítí, kabelovodů, nenasvícených vláken a rozvodných skříní;
138)
„přístupovými sítěmi nové generace (sítěmi NGA)“ se rozumí vyspělé sítě, které mají alespoň tyto vlastnosti: a) spolehlivé poskytování služeb při současném zajištění velmi vysoké rychlosti na účastníka - pomocí páteřní sítě z optických vláken (nebo rovnocenné technologie) a v dostatečné blízkosti prostor uživatele tak, aby se zajistilo skutečné vysokorychlostní připojení; b) podpora nejrůznějších vyspělých digitálních služeb včetně konvergovaných služeb spočívajících plně na technologii IP a c) podstatně vyšší rychlost uploadu (ve srovnání se základními širokopásmovými sítěmi). V současném stadiu vývoje trhu a technologií jsou sítěmi NGA: a) přístupové sítě z optických vláken (FTTx), b) vyspělé modernizované kabelové sítě a c) některé vyspělé bezdrátové přístupové sítě, díky kterým lze účastníkovi poskytnout spolehlivé vysokorychlostní připojení;
139)
„velkoobchodním přístupem“ se rozumí přístup, který umožňuje provozovateli využít zařízení jiného provozovatele. Co nejširší přístup, který je třeba poskytnout v rámci příslušné sítě, zahrnuje na základě současného technického rozvoje alespoň následující přístupové produkty. Pro sítě FTTH/FTTB: přístup ke kabelovodům, přístup k nenasvíceným vláknům, zpřístupnění účastnického vedení a přístup k bitovému toku. Pro kabelové sítě: přístup ke kabelovodům a přístup k bitovému toku. Pro sítě FTTC: přístup ke kabelovodům, zpřístupnění úseků účastnického vedení a přístup k bitovému toku. Pro pasivní síťovou infrastrukturu: přístup ke kabelovodům, přístup k nenasvíceným vláknům a/nebo zpřístupnění účastnického vedení. Pro širokopásmové sítě založené na ADSL: zpřístupnění účastnického vedení a přístup k bitovému toku. Pro mobilní a bezdrátové sítě: přístup k bitovému toku, sdílení fyzických stožárů a přístup k sítím páteřního propojení. Pro satelitní platformy: přístup k bitovému toku;
Definice v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví
140)
„náročnými audiovizuálními díly“ se rozumí díla, jež jako taková členské státy označí na základě předem vymezených kritérií při zavádění režimů nebo poskytování podpory; k těmto dílům mohou patřit filmy, jejichž jediný originál existuje v jazyce členského státu s menší rozlohou, nízkým počtem obyvatel či omezenou jazykovou oblastí, krátké filmy, filmy začínajících režisérů, dokumentární filmy, nízkorozpočtová či jinak komerčně problematická díla;
141)
„seznamem Výboru pro rozvojovou pomoc (DAC) organizace OECD“ se rozumí seznam všech zemí a území způsobilých k získání oficiální rozvojové pomoci, jejž sestavila Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD);
142)
„přiměřený zisk“ se stanoví s ohledem na zisky běžné v dotčeném odvětví. V každém případě se za přiměřenou bude považovat taková míra rentability kapitálu, která nepřevyšuje relevantní swapovou sazbu navýšenou o 100 bazických bodů;
Definice v oblasti podpory na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu
143)
„profesionálním sportem“ se rozumí provozování sportu jakožto výdělečného zaměstnání nebo placené služby bez ohledu na to, zda profesionální sportovec a příslušná sportovní organizace uzavřou formální pracovněprávní smlouvu, jestliže odměna sportovce překračuje náklady na účast a tvoří významnou část jeho příjmů. Za odměnu pro účely tohoto nařízení se nepovažují náhrady cestovních nákladů a nákladů na ubytování souvisejících s účastí na sportovní akci.
Článek 3
Podmínky vynětí
Režimy podpory, jednotlivá podpora poskytnutá na základě těchto režimů a podpora ad hoc jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud tato podpora splňuje všechny podmínky stanovené v kapitole I tohoto nařízení a rovněž zvláštní podmínky platné pro příslušnou kategorii podpory stanovené v kapitole III tohoto nařízení.
Článek 4
Prahové hodnoty oznamovací povinnosti
1. Toto nařízení se nepoužije na podporu, jejíž výše přesahuje tyto prahové hodnoty:
a)
u regionální investiční podpory: „upravená výše podpory“ vypočtená podle vzorce v čl. 2 bodě 20 v případě investice se způsobilými náklady ve výši 100 milionů EUR;
b)
u regionální urbanistické podpory: 20 milionů EUR jak je stanoveno v čl. 16 odst. 3;
c)
u investiční podpory určené malým a středním podnikům: 7,5 milionu EUR na podnik a investiční projekt;
d)
u podpory na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků: 2 miliony EUR na podnik a projekt;
e)
u podpory na účast malých a středních podniků na veletrzích: 2 miliony EUR ročně na podnik;
f)
u podpory poskytované malým a středním podnikům na náklady spolupráce vynaložené na účast na projektech Evropské územní spolupráce: 2 miliony EUR na podnik a projekt;
g)
u podpory rizikového financování: 15 milionů EUR na způsobilý podnik, jak je stanoveno v čl. 21 odst. 9;
h)
u podpory na zahájení činnosti: výše podpory stanovené pro jednotlivé podniky v čl. 22 odst. 3, 4 a 5;
i)
u podpory výzkumu a vývoje:
i)
je-li předmětem projektu převážně základní výzkum: 40 milionů EUR na podnik a projekt; o takový případ se jedná tehdy, jestliže více než polovina způsobilých nákladů na projekt vzniká při činnostech, jež spadají do kategorie základního výzkumu,
ii)
je-li předmětem projektu převážně průmyslový výzkum: 20 milionů EUR na podnik a projekt; o takový případ se jedná tehdy, jestliže více než polovina způsobilých nákladů na projekt vzniká při činnostech, jež spadají do kategorie průmyslového výzkumu nebo společně do kategorií průmyslového i základního výzkumu,
iii)
je-li předmětem projektu převážně experimentální vývoj: 15 milionů EUR na podnik a projekt; o takový případ se jedná tehdy, jestliže více než polovina způsobilých nákladů na projekt vzniká při činnostech, jež spadají do kategorie experimentálního vývoje,
iv)
částky uvedené v bodech i) až iii) se zdvojnásobují, jedná-li se o projekt Eureka nebo je-li projekt prováděn v rámci společného podniku zřízeného na základě článku 185 nebo 187 Smlouvy,
v)
částky uvedené v bodech i) až iv) se navyšují o 50 %, jestliže je podpora na výzkumné a vývojové projekty poskytnuta ve formě vratných záloh, které jsou v důsledku neexistence schválené metodiky pro výpočet jejich hrubého grantového ekvivalentu vyjádřeny procentem způsobilých nákladů, a jestliže opatření stanoví, že v případě úspěšného výsledku projektu stanoveného na základě přiměřené a uvážlivé hypotézy budou zálohy vráceny spolu s úroky, jejichž sazba bude stanovena alespoň ve výši diskontní sazby použitelné v době poskytnutí podpory,
vi)
podpora na studie proveditelnosti v rámci přípravy výzkumných činností: 7,5 milionu EUR na studii;
j)
u investiční podpory na výzkumnou infrastrukturu: 20 milionů EUR na infrastrukturu;
k)
u podpory určená inovačním klastrům: 7,5 milionu EUR na klastr;
l)
u podpory na inovace určené malým a středním podnikům: 5 milionů EUR na podnik a projekt;
m)
u podpory na inovace postupů a organizační inovace: 7,5 milionu EUR na podnik a projekt;
n)
u podpory na vzdělávání: 2 miliony EUR na vzdělávací projekt;
o)
u podpory na nábor znevýhodněných pracovníků: 5 milionů EUR ročně na podnik;
p)
u podpory na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením v podobě subvencování mzdových nákladů: 10 milionů EUR ročně na podnik;
q)
u podpory na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením: 10 milionů EUR ročně na podnik;
r)
u podpory na náhradu nákladů na asistenci poskytovanou znevýhodněným pracovníkům: 5 milionů EUR ročně na podnik;
s)
u investiční podpory na ochranu životního prostředí, s výjimkou investiční podpory na sanaci kontaminovaných lokalit a podpory ve prospěch distribuční sítě, která je součástí zařízení energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení: 15 milionů EUR na podnik a investiční projekt;
t)
u investiční podpory na projekty ke zvýšení energetické účinnosti: 10 milionů EUR, jak je stanoveno v čl. 39 odst. 5;
u)
u investiční podpory na sanaci kontaminovaných lokalit: 20 milionů EUR na podnik a investiční projekt;
v)
u provozní podpory elektrické energie z obnovitelných zdrojů a provozní podpory energie z obnovitelných zdrojů v malých zařízeních: 15 milionů EUR na podnik a projekt; Je-li podpora poskytována na základě soutěžního nabídkového řízení podle článku 42: 150 milionů EUR ročně, přičemž se zohlední spojený rozpočet všech režimů podpory, na které se vztahuje článek 42;
w)
u investiční podpory distribuční sítě dálkového vytápění a chlazení: 20 milionů EUR na podnik a investiční projekt;
x)
u investiční podpory na energetickou infrastrukturu: 50 milionů EUR na podnik a investiční projekt;
y)
u podpory na širokopásmovou infrastrukturu: celkové náklady ve výši 70 milionů EUR na projekt;
z)
u investiční podpory kultury a zachování kulturního dědictví: 100 milionů EUR na projekt; u provozní podpory kultury a zachování kulturního dědictví: 50 milionů EUR na podnik ročně;
aa)
u režimů podpory audiovizuálních děl: 50 milionů EUR na režim ročně;
bb)
u investiční podpory na sportovní a multifunkční infrastrukturu: 15 milionů EUR nebo část celkových nákladů přesahující 50 milionů EUR na projekt; u provozní podpory na sportovní infrastrukturu: 2 miliony EUR na infrastrukturu ročně, a
cc)
u investiční podpora na místní infrastrukturu: 10 milionů EUR nebo část celkových nákladů přesahující 20 milionů EUR na tutéž infrastrukturu.
2. Prahové hodnoty uvedené v odstavci 1 nesmí být obcházeny tím způsobem, že se režimy či projekty podpory uměle rozdělí.
Článek 5
Transparentnost podpory
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočítat hrubý grantový ekvivalent bez nutnosti provádět hodnocení rizik („transparentní podpora“).
2. Za transparentní se považují níže uvedené kategorie podpory:
a)
podpora sestávající z dotací a ze subvencí úrokových sazeb;
b)
podpora poskytovaná formou půjček, jestliže byl její hrubý grantový ekvivalent vypočten pomocí referenční sazby platné v době poskytnutí podpory;
c)
podpora obsažená v zárukách:
i)
jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočítán na základě prémií „safe-harbour“ stanovených ve sdělení Komise nebo
ii)
jestliže před provedením opatření byla Komisi - v souladu s jejím nařízením v oblasti státních podpor platným v době oznámení - oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu záruky, jestliže Komise tuto metodiku schválila na základě sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (50), příp. sdělení následného, a jestliže se tato schválená metodika výslovně týká daného typu záruky a daného typu hlavní transakce, o něž se v souvislosti s uplatňováním tohoto nařízení jedná;
d)
podpora poskytovaná formou daňových zvýhodnění, pokud dané opatření stanoví horní mez, která zajišťuje, že nebude překročena příslušná prahová hodnota;
e)
regionální urbanistická podpora, jsou-li splněny podmínky článku 16;
f)
podpora obsažená v opatřeních v oblasti rizikového financování, jsou-li splněny podmínky článku 21;
g)
podpora na zahájení činnosti, jsou-li splněny podmínky článku 22;
h)
podpora na projekty ke zvýšení energetické účinnosti, jsou-li splněny podmínky článku 39;
i)
podpora ve formě prémií vyplácených nad rámec tržní ceny, jsou-li splněny podmínky článku 42;
j)
podpora ve formě vratných záloh, pokud celková nominální výše vratné zálohy nepřesahuje příslušné prahové hodnoty podle tohoto nařízení, nebo pokud byla předtím, než bylo opatření provedeno, Komisi oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu vratné zálohy a Komise tuto metodiku schválila.
Článek 6
Motivační účinek
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, která má motivační účinek.
2. Podpora se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud příjemce předložil dotyčnému členskému státu písemnou žádost o podporu před zahájením prací na projektu nebo činnosti. V žádosti o podporu se uvedou alespoň tyto údaje:
a)
název a velikost podniku;
b)
popis projektu, včetně termínu jeho zahájení a ukončení,
c)
umístění projektu;
d)
seznam nákladů projektu;
e)
druh podpory (dotace, půjčka, záruka, vratná záloha, kapitálová injekce nebo jiné) a výše veřejného financování, které je pro daný projekt zapotřebí.
3. Podpora ad hoc poskytnutá velkým podnikům se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud je zajištěno splnění podmínky podle odstavce 2 a pokud členský stát před poskytnutím podpory ověřil, že dokumentace vyhotovená příjemcem dokládá, že podpora povede alespoň k jednomu z následujících výsledků:
a)
v případě regionální investiční podpory: je realizován projekt, který by bez poskytnutí podpory nebyl v dané oblasti realizován nebo by nebyl pro příjemce v dané oblasti dostatečně ziskový;
b)
ve všech ostatních případech, že existuje:
-
významný nárůst rozsahu projektu či činnosti v důsledku podpory nebo
-
významné zvýšení celkové částky vynaložené příjemcem na projekt či činnost v důsledku podpory nebo
-
významné urychlení při dokončování příslušného projektu či činnosti.
4. Odchylně od odstavců 2 a 3 se má za to, že opatření v podobě daňových zvýhodnění mají motivační účinek, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
opatření zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu a
b)
opatření bylo přijato a nabylo účinnosti před tím, než byly zahájeny práce na podporovaném projektu nebo činnosti; s výjimkou následných daňových režimů, pokud se na danou činnost vztahoval již předchozí režim podpory v podobě daňových zvýhodnění.
5. Odchylně od odstavců 2, 3 a 4 se u následujících kategorií podpory nevyžaduje motivační účinek nebo se má za to, že podpora má motivační účinek:
a)
regionální provozní podpora, jsou-li splněny podmínky článku 15;
b)
podpora přístupu malých a středních podniků k financování, jsou-li splněny příslušné podmínky vyplývající z článků 21 a 22;
c)
podpora na nábor znevýhodněných pracovníků v podobě subvencování mzdových nákladů a podpora na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením v podobě subvencování mzdových nákladů, jsou-li splněny příslušné podmínky vyplývající z článků 32, resp. 33;
d)
podpora na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením, jsou-li splněny podmínky vyplývající z článku 34;
e)
podpora v podobě úlev na ekologických daních podle směrnice 2003/96/ES, jsou-li splněny podmínky článku 44 tohoto nařízení;
f)
podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami, jsou-li splněny podmínky článku 50;
g)
sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů, jsou-li splněny podmínky článku 51;
h)
podpora kultury a zachování kulturního dědictví, jsou-li splněny podmínky článku 53.
Článek 7
Intenzita podpory a způsobilé náklady
1. Pro účely výpočtu intenzity podpory a způsobilých nákladů se všechny použité číselné údaje uvádějí před srážkou daně nebo jiných poplatků. Způsobilé náklady musí být doloženy písemnými doklady, které musí být jasné, konkrétní a aktuální.
2. Je-li podpora poskytnuta jinak než formou grantu, stanoví se její výše jako hrubý grantový ekvivalent podpory.
3. Podpora splatná v několika splátkách se diskontuje na svou hodnotu v okamžiku poskytnutí. Způsobilé náklady jsou diskontovány na hodnotu platnou v době, kdy byla podpora poskytnuta. Úrokovou sazbou, která se použije pro účely diskontace, je diskontní sazba platná v době, kdy byla podpora poskytnuta.
4. Je-li podpora poskytnuta formou daňového zvýhodnění, jsou jednotlivé tranše podpory diskontovány pomocí diskontní sazby platné v jednotlivých obdobích, kdy nastala účinnost daňového zvýhodnění.
5. Je-li podpora poskytnuta formou vratných záloh, které jsou vzhledem k neexistenci schválené metodiky pro výpočet jejich hrubého grantového ekvivalentu vyjádřeny procentem způsobilých nákladů, a jestliže opatření stanoví, že v případě úspěšného výsledku projektu, stanoveného na základě přiměřené a uvážlivé hypotézy, budou zálohy vráceny spolu s úroky, jejichž sazba bude stanovena alespoň ve výši diskontní sazby platné v době, kdy je podpora poskytnuta, lze maximální intenzitu podpory stanovenou v kapitole III navýšit o 10 procentních bodů.
6. Je-li formou vratných záloh poskytnuta regionální podpora, nelze navýšit maximální intenzitu podpory stanovenou v mapě regionální podpory platné v době, kdy je podpora poskytnuta.
Článek 8
Kumulace
1. Při zjišťování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti podle článku 4 a maximální intenzita podpory podle kapitoly III, se přihlíží k celkové výši státní podpory na podpořenou činnost, projekt nebo podnik.
2. Je-li financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států, kombinováno se státní podporou, pak je při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita či výše podpory, brána v potaz pouze tato státní podpora, a to za předpokladu, že celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazbu financování, kterou stanoví použitelná ustanovení práva Unie.
3. Podporu vyňatou podle tohoto nařízení, u níž lze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s:
a)
jinou státní podporou, pokud se tato opatření týkají různých identifikovatelných způsobilých nákladů;
b)
jinou státní podporou na úhradu týchž - částečně či plně se překrývajících - způsobilých nákladů, avšak pouze tehdy, nevede-li taková kumulace k překročení nejvyšší intenzity nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení.
4. Podporu vyňatou podle článků 21, 22 a 23 tohoto nařízení, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž způsobilé náklady identifikovat lze. Podporu, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž tyto náklady nelze identifikovat, pokud není překročena příslušná maximální prahová hodnota pro celkové financování, kterou stanoví za zvláštních okolností v jednotlivém případě toto či jiné nařízení o blokové výjimce či rozhodnutí Komise.
5. Státní podporu vyňatou tímto nařízením nelze kumulovat s podporou de minimis na tytéž způsobilé náklady, pokud by taková kumulace vedla k překročení intenzity podpory stanovené v kapitole III tohoto nařízení.
6. Odchylně od odst. 3 písm. b) lze podporu ve prospěch pracovníků se zdravotním postižením podle článků 33 a 34 kumulovat s jinou podporou na tytéž způsobilé náklady vyňatou podle tohoto nařízení při současném překročení nejvyšší prahové hodnoty použitelnou podle tohoto nařízení, pokud v důsledku této kumulace nepřekročí intenzita podpory 100 % příslušných nákladů za období, během nějž jsou dotyční pracovníci zaměstnáváni.
Článek 9
Zveřejňování a informování
1. Dotyčný členský stát zajistí, aby se na souhrnné internetové stránce věnované státní podpoře na celostátní nebo regionální úrovni zveřejnily:
a)
souhrnné informace podle článku 11 ve standardizovaném formátu uvedeném v příloze II nebo odkaz na tyto informace;
b)
úplné znění každého opatření podpory podle článku 11 nebo odkaz umožňující přístup k úplnému znění;
c)
informace uvedené v příloze III týkající se každého poskytnutí jednotlivé podpory, která přesahuje 500 000 EUR.
Pokud jde o podporu poskytovanou na projekty Evropské územní spolupráce, informace uvedené v tomto odstavci se zveřejní na internetových stránkách členského státu, v němž se nachází příslušný řídicí orgán definovaný v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013. Zúčastněné členské státy se mohou alternativně rozhodnout, že každý z nich poskytne na příslušných internetových stránkách informace týkající se opatření podpory na svém území.
2. V případě režimů v podobě daňových zvýhodnění a režimů, na které se vztahují články 16 a 21 (51), se podmínky odst. 1 písm. c) tohoto článku pokládají za splněné v případě, že členský stát zveřejní požadované údaje k výši jednotlivých podpor v následujících rozpětích (v milionech EUR):
0,5-1;
1-2;
2-5;
5-10;
10-30 a
30 a více.
3. V případě režimů podpory podle článku 51 tohoto nařízení se povinnost zveřejňování informací vyplývající z tohoto článku nevztahuje na konečné spotřebitele.
4. Informace uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku musí být uspořádány a být přístupné ve standardizovaném formátu, který je specifikován v příloze III, a musí být možné je efektivně vyhledávat a stahovat. Informace uvedené v odstavci 1 se zveřejní ve lhůtě šesti měsíců od poskytnutí podpory nebo v případě podpory v podobě daňových zvýhodnění ve lhůtě jednoho roku od data, k němuž se předkládá daňové přiznání, a jsou k dispozici po dobu alespoň deseti let ode dne, kdy byla podpora poskytnuta.
5. Komise na svých internetových stránkách zveřejňuje:
a)
odkazy na internetové stránky věnované státní podpoře uvedené v odstavci 1 tohoto článku;
b)
souhrnné informace uvedené v článku 11.
6. Členské státy musí dosáhnout souladu s ustanovením tohoto článku nejpozději do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
KAPITOLA II
KONTROLA
Článek 10
Odnětí výhody blokové výjimky
Pokud členský stát poskytne podporu, která je údajně vyňata z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení, aniž by splňovala podmínky stanovené v kapitolách I až III, může Komise poté, co danému členskému státu umožní sdělit své stanovisko, přijmout rozhodnutí, podle nějž veškerá nebo některá budoucí opatření podpory, která dotyčný členský stát přijme a která by jinak splňovala požadavky tohoto nařízení, musí být oznámena Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Oznamovací povinnost lze omezit na opatření, jimiž se poskytují určité druhy podpory či nebo která byla poskytnuta ve prospěch určitých příjemců, nebo na opatření podpory, která přijaly určité orgány dotyčného členského státu.
Článek 11
Podávání zpráv
Členské státy, resp. v případě podpory poskytnuté na projekty Evropské územní spolupráce alternativně členský stát, kde se nachází řídicí orgán definovaný v článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013, předloží Komisi:
a)
prostřednictvím systému Komise pro elektronické oznamování souhrnné informace o každém opatření podpory vyňatém podle tohoto nařízení, které jsou ve standardizovaném formátu uvedeném v příloze II, společně s odkazem umožňujícím přístup k úplnému znění opatření podpory, včetně jeho změn, a to do dvaceti pracovních dnů ode dne, kdy opatření nabylo účinnosti;
b)
výroční zprávu o uplatňování tohoto nařízení, která je uvedena v nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (52), ve znění pozdějších předpisů, je sestavena v elektronické podobě a obsahuje informace stanovené v prováděcím nařízení, a to za každý celý rok nebo část roku, během něhož se toto nařízení používá
Článek 12
Kontrola
Aby mohla Komise kontrolovat podporu, která je tímto nařízením vyňata z oznamovací povinnosti, jsou členské státy, respektive v případě podpory poskytnuté na projekty Evropské územní spolupráce členský stát, v němž se nachází řídicí orgán, povinny vést podrobné záznamy s informacemi a podklady, které jsou nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky tohoto nařízení. Tyto záznamy se uchovávají po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory ad hoc nebo ode dne, kdy byla v rámci příslušného režimu poskytnuta poslední podpora. Dotčený členský stát poskytne Komisi ve lhůtě dvaceti pracovních dnů nebo ve lhůtě delší, která je stanovena v žádosti, všechny informace a podklady, které Komise považuje za nezbytné ke kontrole uplatňování tohoto nařízení.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO RŮZNÉ KATEGORIE PODPORY
ODDÍL 1
Regionální podpora
Pododdíl A
Regionální investiční a provozní podpora
Článek 13
Rozsah regionální podpory
Tento oddíl se nepoužije na:
a)
podporu ve prospěch činností v odvětví oceli, v uhelném průmyslu, v odvětví stavby lodí, v odvětví výroby syntetických vláken, v odvětví dopravy, jakož i v odvětví související infrastruktury, ve výrobě a distribuci energie a v oblasti energetické infrastruktury;
b)
regionální podporu ve formě režimů, které jsou zaměřeny na vybraná zvláštní odvětví hospodářské činnosti; za režimy zaměřené na zvláštní odvětví hospodářské činnosti se nepovažují režimy zaměřené na cestovní ruch, širokopásmovou infrastrukturu a zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh;
c)
regionální podporu ve formě režimů na úhradu nákladů na dopravu zboží vyrobeného v nejvzdálenějších regionech nebo v řídce osídlených oblastech a poskytnutou ve prospěch:
i)
výroby, zpracování nebo uvádění produktů uvedených v příloze I Smlouvy na trh nebo
ii)
ve prospěch činností klasifikovaných v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (53), jako zemědělství, lesnictví a rybolov v sekci A statistické klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2, těžba a dobývání v sekci B klasifikace NACE Rev. 2 a dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu v sekci D klasifikace NACE Rev. 2, nebo
iii)
přepravy zboží potrubím;
d)
jednotlivou regionální investiční podporu poskytnutou příjemci, který v posledních dvou letech před podáním žádosti o regionální investiční podporu ukončil stejnou nebo podobnou činnost v Evropském hospodářském prostoru nebo který má - v době podání žádosti o podporu - konkrétní plány na to, že tuto činnost ukončí během dvou let poté, co v dotyčné oblasti dokončí počáteční investici, pro niž žádá o podporu;
e)
regionální provozní podporu poskytnutou podnikům, jejichž hlavní činnosti spadají do oddílu K „Peněžnictví a pojišťovnictví“ klasifikace NACE Rev. 2, nebo podnikům, které provádějí činnosti v rámci skupiny a jejichž hlavní činnosti spadají do třídy 70.10 „Činnosti vedení podniků“ nebo 70.22 „Ostatní poradenství v oblasti podnikání a řízení“ klasifikace NACE Rev. 2.
Článek 14
Regionální investiční podpora
1. Opatření regionální investiční podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Tato podpora musí být poskytnuta v podporovaných oblastech.
3. V podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy lze podporu na počáteční investici poskytnout bez ohledu na velikost příjemce. V podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy lze malým a středním podnikům poskytnout podporu na jakoukoli formu počáteční investice. Podporu velkým podnikům lze poskytovat pouze na počáteční investici ve prospěch nové hospodářské činnosti v dané oblasti.
4. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku;
b)
mzdové náklady odhadované na období dvou let, jež jsou spojeny s pracovními místy vytvořenými počáteční investicí, nebo
c)
kombinace nákladů podle písmene a) a b), přičemž nesmí být překročena vyšší z částek podle písmene a) nebo b).
5. Investice musí být v přijímající oblasti zachována po dokončení investice po dobu alespoň pěti let, nebo - v případě malých a středních podniků - po dobu alespoň tří let. Toto nebrání reprodukci zařízení nebo vybavení, které během tohoto období zastará nebo se porouchá, za podmínky, že dotyčná hospodářská činnost zůstane v dané oblasti zachována po relevantní minimální dobu.
6. Pořízený majetek musí být nový, s výjimkou malých a středních podniků a s výjimkou pořízení provozovny. Náklady související s pronájmem hmotného majetku lze zohlednit za těchto podmínek:
a)
u pozemků a budov musí nájem pokračovat alespoň po dobu pěti let od předpokládaného data ukončení investičního projektu v případě velkých podniků a po dobu tří let v případě podniků malých a středních;
b)
v případě zařízení nebo strojů musí mít nájem podobu finančního leasingu a být spojen s povinností příjemce odkoupit tento majetek po uplynutí sjednané doby nájmu.
V případě pořízení majetku provozovny ve smyslu čl. 2 bodu 49 se zohlední pouze náklady na nákup majetku od třetích osob, které nejsou spřízněny s kupujícím. Tato transakce se musí uskutečnit za tržních podmínek. Pokud již byla poskytnuta podpora na pořízení majetku před jeho nákupem, pak se náklady na tento majetek odečítají od způsobilých nákladů na pořízení provozovny. Jestliže se malý podnik převádí na rodinného příslušníka původního vlastníka nebo na zaměstnance, podmínka, že majetek musí být koupen od třetích osob nespřízněných s kupujícím, se nepoužije. Nabytí podílů se nepovažuje za počáteční investici.
7. V případě podpory na zásadní změnu výrobního postupu musí být způsobilé náklady vyšší než odpisy provedené za předcházející tři účetní období z majetku užívaného při činnosti, jež má být modernizována. V případě podpory na rozšíření výrobního sortimentu stávající provozovny musí být způsobilé náklady o nejméně 200 % vyšší než účetní hodnota znovu použitého majetku, která je zachycena v účetním období předcházejícím zahájení prací.
8. Nehmotný majetek je způsobilý pro výpočet investičních nákladů, jestliže splňuje tyto podmínky:
a)
musí se používat výlučně jen v provozovně, která je příjemcem podpory;
b)
musí se jednat o odepisovaný majetek;
c)
musí být pořízen za tržních podmínek od třetích osob nespřízněných s kupujícím; a
d)
musí být zařazen do majetku podniku, který je příjemcem podpory, a musí být využíván při projektu, na nějž je poskytnuta podpora, po dobu nejméně pěti let nebo - v případě malých a středních podniků - tří let.
U velkých podniků jsou náklady na nehmotný majetek způsobilé pouze do výše 50 % celkových způsobilých investičních nákladů na počáteční investici.
9. Jsou-li způsobilé náklady vypočteny na základě odhadovaných mzdových nákladů podle odst. 4 písm. b), musí být splněny tyto podmínky:
a)
investiční projekt musí v příslušné provozovně vést k čistému zvýšení počtu zaměstnanců oproti průměrnému stavu za předchozích dvanáct měsíců, což znamená, že od počtu zjevně vytvořených pracovních míst se odečtou pracovní místa, jež za uvedené období zanikla;
b)
všechna pracovní místa musí být obsazena do tří let od dokončení prací; a
c)
všechna pracovní místa vytvořená investicí musí ode dne svého prvního obsazení zůstat v dotyčné oblasti zachována po dobu alespoň pěti let, resp. - v případě malých a středních podniků - po dobu tří let.
10. Regionální podpora na rozvoj širokopásmové sítě musí splňovat tyto podmínky:
a)
podpora musí být poskytnuta pouze v oblastech, kde neexistuje síť stejné kategorie (buď základní širokopásmová síť nebo NGA) a kde je nepravděpodobné, že taková síť bude do tří let od přijetí rozhodnutí o poskytnutí podpory vybudována za komerčních podmínek, a
b)
provozovatel dotované sítě musí nabízet aktivní i pasivní velkoobchodní přístup za spravedlivých a nediskriminačních podmínek, včetně fyzického zpřístupnění v případě sítí NGA, a
c)
podpora musí být přidělena na základě soutěžního výběrového řízení.
11. Regionální podpora na výzkumnou infrastrukturu je poskytována pouze tehdy, je-li podmíněna poskytnutím transparentního a nediskriminačního přístupu k podporované infrastruktuře.
12. Intenzita podpory vyjádřená hrubým grantovým ekvivalentem nesmí přesáhnout maximální intenzitu podpory, která je pro dotyčnou oblast stanovena v mapě regionální podpory platné v době poskytnutí podpory. Je-li intenzita podpory vypočtena podle odst. 4 písm. c), nesmí být maximální intenzitou podpory překročena nejvýhodnější částka, která se vypočte použitím této intenzity na investiční nebo mzdové náklady. V případě velkých investičních projektů nesmí výše podpory přesahovat upravenou výši podpory, která se vypočte pomocí mechanismu uvedeného v čl. 2 bodě 20.
13. Počáteční investice, kterou tentýž příjemce (na úrovni skupiny) zahájí během tří let ode dne, kdy byly zahájeny práce na jiné podpořené investici v témže regionu úrovně 3 klasifikace územních statistických jednotek, se považuje za součást jediného investičního projektu. Jedná-li se u tohoto jediného investičního projektu o velký investiční projekt, pak celková výše podpory poskytnuté na tento jediný investiční projekt nesmí překročit upravenou výši podpory povolené u velkých investičních projektů.
14. Příjemce podpory musí poskytnout finanční příspěvek ve výši alespoň 25 % způsobilých nákladů, buď z vlastních zdrojů, nebo prostřednictvím externího financování, a to ve formě, která neobsahuje žádnou veřejnou podporu. Malý a střední podnik, který realizuje investici v některém z nejvzdálenějších regionů, může získat podporu, jejíž maximální intenzita přesahuje 75 %; v takovém případě zbývající část poskytne příjemce podpory formou finančního příspěvku.
15. V případě počáteční investice související s projekty Evropské územní spolupráce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 1299/2013, se intenzita podpory platná pro oblast, kde se počáteční investice nachází, použije na všechny příjemce, kteří se projektu účastní. Je-li počáteční investice realizována ve dvou či více podporovaných oblastech, je maximální intenzitou podpory intenzita podpory použitelná v podporované oblasti, v níž vznikla největší část způsobilých nákladů. V podporovaných oblastech způsobilých pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy se toto ustanovení použije na velké podniky pouze v případě, je-li předmětem počáteční investice nová hospodářská činnost.
Článek 15
Regionální provozní podpora
1. Režimy regionální provozní podpory v nejvzdálenějších regionech a řídce osídlených oblastech vymezených členskými státy v regionální mapě podpory, kterou Komise schválila v souladu s bodem 161 pokynů k regionální státní podpoře na období 2014-2020 (54), jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I
2. Režimy regionální provozní podpory poskytují náhradu za:
a)
dodatečné náklady na dopravu zboží, které bylo vyrobeno v oblastech způsobilých pro provozní podporu, jakož i dodatečné náklady na dopravu zboží, které je v těchto oblastech dále zpracováváno, a to za následujících podmínek:
i)
příjemci vyvíjejí v těchto oblastech svou výrobní činnost,
ii)
podpora je objektivně předem vyčíslitelná pevnou částkou, v tunách na kilometr nebo v jiné vhodné jednotce,
iii)
tyto dodatečné náklady na dopravu zboží jsou vypočteny na základě trasy zboží v rámci vnitrostátních hranic dotčeného členského státu za použití dopravních prostředků, jež jsou pro příjemce spojeny s nejnižšími náklady. Pouze v případě nejvzdálenějších regionů mohou dodatečné náklady na dopravu zboží, které je v těchto oblastech dále zpracováváno, zahrnovat náklady na dopravu zboží z místa produkce do těchto oblastí;
b)
dodatečné provozní náklady (s výjimkou dopravních nákladů), které vznikly v nejvzdálenějších regionech v přímém důsledku jednoho či více trvalých znevýhodnění uvedených v článku 349 Smlouvy, za těchto podmínek:
i)
příjemci vyvíjejí v některém z nejvzdálenějších regionů svou hospodářskou činnost;
ii)
roční výše podpory na příjemce v rámci všech režimů provozní podpory nepřekračuje:
-
15 % hrubé přidané hodnoty, kterou za rok vytvoří příjemce v dotyčném nejvzdálenějším regionu, nebo
-
25 % nákladů na pracovní sílu, které za rok vzniknou příjemci v dotyčném nejvzdálenějším regionu nebo
-
10 % ročního obratu, jehož příjemce dosáhl v dotyčném nejvzdálenějším regionu.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých dodatečných nákladů stanovených v tomto článku.
Pododdíl B
Urbanistická podpora
Článek 16
Regionální urbanistická podpora
1. Regionální urbanistická podpora je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Urbanistické projekty musí splňovat následující kritéria:
a)
projekty jsou realizovány v podporovaných oblastech prostřednictvím fondů urbanistického rozvoje;
b)
jsou spolufinancovány z evropských strukturálních a investičních fondů;
c)
podporují provádění „ucelené strategie pro udržitelný rozvoj měst“.
3. Celková investice do urbanistického projektu v rámci opatření urbanistické podpory nesmí přesáhnout 20 milionů EUR.
4. Způsobilé jsou celkové náklady na urbanistický projekt, nakolik splňují požadavky článků 65 a 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.1303/2013 (55).
5. Podpora, kterou fond urbanistického rozvoje poskytuje na způsobilé urbanistické projekty, může mít podobu kapitálu, kvazikapitálu, půjček, záruk nebo kombinace těchto nástrojů.
6. Urbanistická podpora musí na úrovni fondu urbanistického rozvoje nebo urbanistických projektů aktivovat dodatečné investice od soukromých investorů, tak aby výsledná celková částka dosahovala alespoň 30 % z celkových finančních prostředků poskytnutých na daný urbanistický projekt.
7. Soukromí a veřejní investoři mohou na realizaci urbanistického projektu poskytnout peněžité nebo nepeněžité plnění nebo jejich kombinaci. Nepeněžité plnění se ocení tržní hodnotou, kterou osvědčí nezávislý způsobilý znalec nebo oprávněný úřední orgán.
8. Opatření v oblasti urbanistického rozvoje musí splňovat tyto podmínky:
a)
správci fondu urbanistického rozvoje musí být vybráni na základě otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy. Zejména nesmí být mezi správci fondů urbanistického rozvoje rozlišováno podle jejich místa usazení či sídla v určitém členském státě. Po správcích fondů urbanistického rozvoje může být požadováno, aby splnili určitá předem stanovená kritéria, která jsou objektivně odůvodněna povahou investic;
b)
nezávislí soukromí investoři musí být vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení, které je vedeno v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a jehož cílem je uzavřít pro jiné investice, než jsou záruky, odpovídající ujednání o sdílení rizik a odměny s tím, že asymetrickému sdílení zisku je dávána přednost před stanovením horního limitu ztráty (Downside Protection). Nejsou-li soukromí investoři vybráni prostřednictvím takovéhoto řízení, musí přiměřenou míru rentability (fair rate of return) investic soukromých investorů určit nezávislý znalec vybraný prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení;
c)
v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice;
d)
v případě záruk poskytnutých soukromým investorům na urbanistické projekty musí být míra zajištění omezena na 80 % a celkové ztráty převzaté členským státem musí být omezeny na nejvýše 25 % podkladového portfolia krytého zárukou;
e)
investoři musí mít možnost být zastoupeni ve správních orgánech fondu urbanistického rozvoje, např. v dozorčí radě nebo poradním výboru;
f)
fond urbanistického rozvoje musí být založen podle použitelných právních předpisů. Členské státy stanoví, že musí být provedena hloubková kontrola, která ověří komerční solidnost investiční strategie pro účely realizace opatření urbanistické podpory.
9. Fondy urbanistického rozvoje musí být řízeny podle komerčních zásad a jejich rozhodování o financování musí být orientováno na zisk. Takový stav se předpokládá, jestliže správci fondu urbanistického rozvoje splňují tyto podmínky:
a)
správci fondů urbanistického rozvoje musí být ze zákona nebo na základě smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře, v dobré víře a vyhýbat se střetu zájmů; použijí se osvědčené postupy a regulatorní dohled;
b)
odměna správců fondů urbanistického rozvoje musí odpovídat tržním podmínkám. Má se za to, že je tento požadavek splněn, je-li správce vybrán prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení podle objektivních kritérií, jimiž je hodnocena praxe, odborné znalosti a provozní a finanční způsobilost;
c)
odměna, kterou správci fondů urbanistického rozvoje pobírají, musí být vázána na výkon nebo se musejí správci podílet na části investičních rizik tím způsobem, že spoluinvestují vlastní zdroje, tak aby bylo zajištěno, že jsou jejich zájmy trvale sladěny se zájmy veřejných investorů;
d)
správci fondů urbanistického rozvoje musí vypracovat investiční strategii a kritéria a navrhnout harmonogram investic do urbanistických projektů, které předem dokládají finanční životaschopnost investic a jejich očekávaný dopad na urbanistický rozvoj;
e)
pro jednotlivé kapitálové a kvazikapitálové investice je stanovena jasná a realistická výstupní strategie.
10. Jestliže se z fondu urbanistického rozvoje poskytují půjčky nebo záruky na urbanistické projekty, musí být splněny tyto podmínky:
a)
v případě půjček se při výpočtu maximální výše investice pro účely odstavce 3 tohoto článku vychází z nominální výše půjčky;
b)
v případě záruk se při výpočtu maximální výše investice pro účely odstavce 3 tohoto článku vychází z nominální výše podkladové půjčky.
11. Členský stát může provádění opatření v oblasti urbanistického rozvoje uložit pověřenému subjektu.
ODDÍL 2
Podpora určená malým a středním podnikům
Článek 17
Investiční podpora určená malým a středním podnikům
1. Investiční podpora určená malým a středním podnikům, jež působí na území Unie či mimo něj, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé náklady mohou zahrnovat jak libovolnou z níže uvedených kategorií nákladů, tak obě tyto kategorie:
a)
náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku;
b)
odhadované mzdové náklady spojené s pracovními místy vytvořenými v přímé souvislosti s investičním projektem a vypočtené za období dvou let.
3. Aby byly náklady považovány pro účely tohoto článku za způsobilé, musí investice sestávat z:
a)
investice do hmotného nebo nehmotného majetku za účelem založení nové provozovny, rozšíření stávající provozovny, rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky nebo za účelem zásadní změny celkového výrobního postupu stávající provozovny; nebo
b)
pořízení majetku náležejícího provozovně, jestliže jsou splněny tyto podmínky:
-
provozovna byla uzavřena nebo by byla uzavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení,
-
majetek byl koupen od třetích osob nespřízněných s kupujícím,
-
transakce se uskutečňuje za tržních podmínek.
Jestliže se malý podnik převádí na rodinného příslušníka původního vlastníka nebo na zaměstnance, podmínka, že majetek musí být koupen od třetích osob nespřízněných s kupujícím, se nepoužije. Za investici se nepovažuje pouhé nabytí podílů podniku.
4. Nehmotný majetek musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
používá se výlučně jen v provozovně, která je příjemcem podpory;
b)
nakládá se s ním jako s odpisovaným majetkem;
c)
je pořízen za tržních podmínek od třetích osob nespřízněných s kupujícím;
d)
je zařazen do majetku podniku alespoň po dobu tří let.
5. Pracovní místa vytvořená v přímé souvislosti s investičním projektem musí splňovat tyto podmínky:
a)
jsou vytvořena do tří let od dokončení investice;
b)
v příslušné provozovně vedou k čistému zvýšení počtu zaměstnanců oproti průměrnému stavu za předchozích dvanáct měsíců;
c)
jsou zachována nejméně po dobu tří let ode dne, kdy byla poprvé obsazena.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
20 % způsobilých nákladů v případě malých podniků;
b)
10 % způsobilých nákladů v případě středních podniků.
Článek 18
Podpora na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků
1. Podpora na poradenské služby ve prospěch malých a středních podniků je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
3. Způsobilými náklady jsou náklady na poradenské služby poskytnuté externími poradci.
4. Uvedené služby nemají charakter stálé nebo pravidelné činnosti ani nesouvisejí s obvyklými provozními náklady podniku na služby jako například běžné daňové poradenství, pravidelné právní služby nebo reklama.
Článek 19
Podpora na účast malých a středních podniků na veletrzích
1. Podpora na účast malých a středních podniků na veletrzích je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými náklady jsou náklady vynaložené na nájem, zřízení a provoz stánku při účasti podniku na konkrétním veletrhu nebo výstavě.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
Článek 20
Podpora na náklady spolupráce vzniklé malým a středním podnikům, které se účastní projektů v rámci Evropské územní spolupráce
1. Podpora na náklady spolupráce vzniklé malým a středním podnikům, které se účastní projektů v rámci Evropské územní spolupráce, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
náklady na organizační spolupráci, včetně nákladů na zaměstnance a kancelářské prostory, a to v rozsahu, který připadá na projekt spolupráce;
b)
náklady na poradenské a podpůrné služby spojené se spoluprací a poskytované externími poradci a poskytovateli služeb;
c)
cestovní výdaje, výdaje na vybavení a investiční výdaje přímo spojené s projektem a odpisy nástrojů a vybavení přímo používaného pro projekt.
3. U služeb uvedených v odst. 2 písm. b) se nesmí jednat o trvalou nebo pravidelnou činnost a tyto služby nesmějí souviset ani s obvyklými provozními náklady podniku, jako je tomu v případě běžného daňového poradenství, pravidelných právních služeb nebo běžné reklamy.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 3
Podpora přístupu malých a středních podniků k financování
Článek 21
Podpora rizikového financování
1. Režimy podpory rizikového financování ve prospěch malých a středních podniků jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Na úrovni finančních zprostředkovatelů může mít podpora rizikového financování určená nezávislým soukromým investorům jednu z následujících forem:
a)
kapitálová či kvazikapitálová investice nebo finanční dotace, z níž jsou přímo či nepřímo realizovány investice rizikového financování do způsobilých podniků;
b)
půjčky, z nichž jsou přímo či nepřímo realizovány investice rizikového financování do způsobilých podniků;
c)
záruky na pokrytí ztrát, jež plynou z investic rizikového financování realizovaných přímo či nepřímo do způsobilých podniků.
3. Na úrovni nezávislých soukromých investorů může mít podpora rizikového financování formy uvedené v odstavci 2 tohoto článku nebo formu daňových pobídek určených soukromým investorům, kteří jsou fyzickými osobami poskytujícími způsobilým podnikům přímo či nepřímo rizikové financování.
4. Na úrovni způsobilých podniků může mít podpora rizikového financování formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček, záruk nebo jejich kombinace.
5. Způsobilé jsou podniky, jež jsou v době počáteční investice rizikového financování nekotovanými malými či středními podniky a splňují alespoň jednu z níže uvedených podmínek:
a)
nepůsobí na žádném trhu;
b)
působí na libovolném trhu po dobu kratší než sedm let od svého prvního komerčního prodeje;
c)
potřebují počáteční investici rizikového financování, která podle podnikatelského záměru zpracovaného pro účely vstupu na nový výrobkový nebo zeměpisný trh přesahuje 50 % jejich průměrného ročního obratu za předchozích pět let.
6. Podporu rizikového financování lze poskytnout též následným investicím, které jsou do způsobilých podniků realizovány, a to i po uplynutí sedmiletého období podle odst. 5 písm. b), jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky:
a)
není překročena celková výše rizikového financování podle odstavce 9;
b)
možnost následných investic se předpokládala v původním podnikatelském záměru;
c)
podnik, do nějž je realizována následná investice, se nestal propojeným podnikem ve smyslu článku 3 odst. 3 přílohy I jiného podniku, u kterého se nejedná o finančního zprostředkovatele ani nezávislého soukromého investora, jenž rizikové financování v rámci daného opatření poskytuje, pokud tento nový subjekt nenaplňuje znaky definice malého nebo středního podniku.
7. V případě kapitálových a kvazikapitálových investic do způsobilých podniků lze opatřením v oblasti rizikového financování podpořit náhradní financování (náhradní kapitál) pouze v případě, je-li způsobilému podniku současně poskytnut i čerstvý kapitál, na nějž v jednotlivých kolech investování připadá nejméně 50 %.
8. U kapitálových a kvazikapitálových investic podle odst. 2 písm. a) lze pro účely řízení likvidity použít nejvýše 30 % z celkového kapitálového vkladu finančního zprostředkovatele a přislíbeného, avšak nesplaceného kapitálu.
9. Celková výše rizikového financování podle odstavce 4 nesmí v rámci libovolného opatření v oblasti rizikového financování přesáhnout 15 milionů EUR na způsobilý podnik.
10. Opatření v oblasti rizikového financování, která spočívají v kapitálových či kvazikapitálových investicích nebo v půjčkách pro způsobilé podniky, musí na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo způsobilého podniku aktivovat dodatečné zdroje financování od nezávislých soukromých investorů, tak aby celkový podíl soukromé účasti dosahoval těchto minimálních prahových hodnot:
a)
10 % rizikového financování poskytnutého způsobilým podnikům předtím, než na trhu uskuteční první komerční prodej;
b)
40 % rizikového financování poskytnutého způsobilým podnikům uvedeným v odst. 5 písm. b) tohoto článku;
c)
60 % rizikového financování v případě investic, které jsou realizovány do způsobilých podniků uvedených v odst. 5 písm. c) tohoto článku, a v případě následných investic do způsobilých podniků po uplynutí sedmiletého období podle odst. 5 písm. b) tohoto článku.
11. Je-li opatření v oblasti rizikového financování realizováno prostřednictvím finančního zprostředkovatele, zaměřuje se na způsobilé podniky v různých fázích vývoje podle odstavce 10 a na úrovni způsobilých podniků neposkytuje účast soukromých investorů, finanční zprostředkovatel musí dosáhnout takového celkového podílu soukromé účasti, který odpovídá alespoň váženému průměru, který vychází z objemu jednotlivých investic v podkladovém portfoliu a odpovídá uplatnění minimálních podílů účasti na tyto investice podle odstavce 10.
12. Opatření v oblasti rizikového financování nesmí rozlišovat mezi finančními zprostředkovateli podle jejich místa usazení či sídla v určitém členském státě. Po finančních zprostředkovatelích může být požadováno, aby splnili určitá předem stanovená kritéria, která jsou objektivně odůvodněna povahou investic.
13. Opatření v oblasti rizikového financování musí splňovat tyto podmínky:
a)
provádí je jeden nebo více finančních zprostředkovatelů, s výjimkou daňových pobídek pro soukromé investory, které se týkají jejich přímých investic do způsobilých podniků;
b)
finanční zprostředkovatelé, investoři a správci fondů jsou vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení, které je vedeno v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a jehož cílem je uzavřít odpovídající ujednání o sdílení rizik a odměny s tím, že - v případě investic, u nichž se nejedná o záruky - je asymetrickému sdílení zisku dávána přednost před stanovením horního limitu ztráty za účelem ochrany investice (Downside Protection);
c)
v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice;
d)
v případě záruk podle odst. 2 písm. c) je míra zajištění omezena na 80 % a celkové ztráty převzaté členským státem jsou omezeny na nejvýše 25 % podkladového portfolia krytého zárukou. Bezúplatně lze poskytnout pouze záruku, která pokrývá očekávané ztráty z jí krytého podkladového portfolia. Vztahuje-li se záruka rovněž na neočekávané ztráty, je finanční zprostředkovatel povinen za tuto část záruky, která neočekávané ztráty pokrývá, zaplatit prémii v obvyklé tržní výši.
14. Opatření v oblasti rizikového financování musí zajistit, aby se rozhodování o financování orientovalo na zisk. Toho je dosaženo, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
finanční zprostředkovatelé musí být založeni podle použitelných právních předpisů;
b)
členský stát nebo subjekt odpovídající za realizaci opatření zajistí hloubkovou kontrolu, která ověří komerční solidnost investiční strategie pro účely realizace opatření v oblasti rizikového financování, včetně náležité strategie diverzifikace rizik, jejímž cílem je dosáhnout hospodářské životaschopnosti a efektivního rozsahu z hlediska objemu a zeměpisného pokrytí relevantního investičního portfolia;
c)
rizikové financování poskytnuté způsobilým podnikům musí vycházet z životaschopného podnikatelského záměru, který obsahuje podrobnosti o vývoji výrobku, tržeb a ziskovosti a předem dokládá finanční životaschopnost;
d)
pro jednotlivé kapitálové a kvazikapitálové investice je stanovena jasná a realistická výstupní strategie.
15. Finanční zprostředkovatelé musí být řízeni podle komerčních zásad. Tento požadavek se považuje za splněný, pokud finanční zprostředkovatel a - v závislosti na druhu opatření v oblasti rizikového financování - správce fondu splňují tyto podmínky:
a)
musí být ze zákona nebo na základě smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře a v dobré víře a vyhýbat se střetu zájmů; použijí se osvědčené postupy a regulatorní dohled;
b)
jejich odměna musí odpovídat tržním podmínkám. Má se za to, že je tento požadavek splněn, je-li správce nebo finanční zprostředkovatel vybrán prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení podle objektivních kritérií, jimiž je hodnocena praxe, odborné znalosti a provozní a finanční způsobilost;
c)
jimi pobíraná odměna musí být vázána na výkon nebo se musejí podílet na části investičních rizik tím způsobem, že spoluinvestují vlastní zdroje, tak aby bylo zajištěno, že jsou jejich zájmy trvale sladěny se zájmy veřejného investora;
d)
musí vypracovat investiční strategii a kritéria a navrhnout harmonogram investic;
e)
investoři musí mít možnost být zastoupeni ve správních orgánech investičního fondu, např. v dozorčí radě nebo poradním výboru.
16. Opatření v oblasti rizikového financování, jímž jsou způsobilým podnikům poskytnuty záruky či půjčky, musí splňovat tyto podmínky:
a)
v důsledku opatření musí finanční zprostředkovatel realizovat investice, které by nebyly bez poskytnutí podpory realizovány nebo by byly realizovány v omezeném rozsahu či odlišným způsobem. Finanční zprostředkovatel musí být schopen prokázat, že provozuje mechanismus, který zajišťuje, aby veškeré výhody v podobě vyššího objemu financování, rizikovějších portfolií, méně přísných požadavků na zajištění, nižších prémií za záruky nebo nižších úrokových sazeb byly v co největším rozsahu postupovány konečným příjemcům;
b)
v případě půjček musí být při výpočtu maximální výše investic pro účely odstavce 9 zohledněna nominální výše půjčky;
c)
v případě záruk musí být při výpočtu maximální výše investic pro účely odstavce 9 zohledněna nominální výše podkladové půjčky. Záruka nesmí převýšit 80 % podkladové půjčky;
17. Členský stát může provádění opatření v oblasti rizikového financování uložit pověřenému subjektu.
18. Podpora rizikového financování určená malým a středním podnikům, které nesplňují podmínky odstavce 5, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jestliže
a)
na úrovni malých a středních podniků splňuje podmínky nařízení (EU) č. 1407/2013 a
b)
jsou splněny všechny podmínky tohoto článku, s výjimkou podmínek odstavců 5, 6, 9, 10 a 11 a
c)
opatření v oblasti rizikového financování, která spočívají v kapitálových či kvazikapitálových investicích nebo v půjčkách pro způsobilé podniky, musí na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo malých a středních podniků aktivovat dodatečné zdroje financování od nezávislých soukromých investorů, tak aby celkový podíl soukromé účasti na rizikovém financování poskytnutém malým a středním podnikům dosahoval alespoň 60 %.
Článek 22
Podpora na zahájení činnosti
1. Režimy podpory na zahájení činnosti jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými podniky jsou nekotované malé podniky v době do pěti let od své registrace, které dosud nerozdělovaly zisk a nevznikly spojením podniků. Pokud jde o způsobilé podniky, které nepodléhají registraci, za počátek pětiletého období způsobilosti lze považovat okamžik, kdy podnik zahájil svou hospodářskou činnost, nebo kdy mu vznikla daňová povinnost z hospodářské činnosti.
3. Podpora na zahájení činnosti má podobu:
a)
půjček, jejichž úrokové sazby neodpovídají tržním podmínkám, jež jsou poskytnuty na dobu deseti let a jejichž nominální výše dosahuje maximálně 1 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy - 1,5 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy - 2 milionů EUR. V případě půjček s dobou splatnosti od pěti do deseti let lze tyto maximální částky upravit tím způsobem, že se výše uvedené částky vynásobí podílem deseti let a skutečné doby splatnosti půjčky. U půjček s dobou splatnosti kratší pěti let je maximální částka stejná jako u půjček s dobou splatnosti pěti let;
b)
záruk, jejichž prémie neodpovídají tržním podmínkám, jež jsou poskytnuty na dobu deseti let a u nichž dosahuje částka krytá zárukou maximálně 1,5 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy - 2,25 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy - 3 milionů EUR. V případě záruk s dobou platnosti od pěti do deseti let lze tuto maximální částku krytou zárukou upravit tím způsobem, že se výše uvedené částky vynásobí podílem deseti let a skutečné doby platnosti záruky. U záruk s dobou platnosti kratší pěti let je maximální částka krytá zárukou stejná jako u záruk s dobou platnosti pěti let. Záruka nesmí převýšit 80 % podkladové půjčky;
c)
dotace včetně kapitálových a kvazikapitálových investic, snížení úrokových sazeb a prémií za poskytnutí záruk, jejichž hrubý grantový ekvivalent činí nejvýše 0,4 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy - 0,6 milionu EUR, nebo - v případě podniků usazených v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy - 0,8 milionu EUR.
4. Příjemci lze poskytnout podporu z více nástrojů uvedených v odstavci 3 tohoto článku za předpokladu, že podíl částky poskytnuté z jednoho nástroje, která se vypočte z maximální výše podpory přípustné za tento nástroj, je vzat jako základ k určení zbývajícího podílu maximální výše podpory přípustné za ostatní nástroje, z nichž je tato kombinovaná podpora poskytována.
5. V případě malých a inovativních podniků lze maximální částky uvedené v odstavci 3 zdvojnásobit.
Článek 23
Podpora určená alternativním obchodním platformám zaměřeným na malé a střední podniky
1. Podpora ve prospěch alternativních obchodních platforem zaměřených na malé a střední podniky je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Je-li provozovatelem platformy malý podnik, může mít opatření podpory podobu podpory na zahájení činnosti provozovatele platformy, přičemž v tomto případě se použijí podmínky článku 22.
Opatření podpory může mít podobu daňových pobídek pro nezávislé soukromé investory, kteří své investice v rámci rizikového financování realizované do podniků způsobilých podle článku 21 uskutečňují jakožto fyzické osoby prostřednictvím alternativní obchodní platformy.
Článek 24
Podpora na náklady spojené s výběrem vhodného investičního objektu
1. Podpora na náklady spojené s výběrem vhodného investičního objektu je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou náklady na počáteční přezkum a formální hloubkovou kontrolu, které provádějí správci finančních zprostředkovatelů nebo investoři s cílem nalézt podniky způsobilé podle článků 21 a 22.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 4
Podpora výzkumu, vývoje a inovací
Článek 25
Podpora na výzkumné a vývojové projekty
1. Podpora na výzkumné a vývojové projekty je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpořená část výzkumného a vývojového projektu musí plně spadat do jedné či několika z těchto kategorií:
a)
základní výzkum;
b)
průmyslový výzkum;
c)
experimentální vývoj;
d)
studie proveditelnosti.
3. Způsobilé náklady na výzkumné a vývojové projekty musí být přiděleny na konkrétní kategorie výzkumu a vývoje a tvoří je:
a)
osobní náklady: výzkumní pracovníci, technici a ostatní podpůrný personál v rozsahu nezbytném pro účely projektu;
b)
náklady na nástroje a vybavení v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. Jestliže nejsou tyto nástroje a vybavení používány v rámci projektu po celou dobu své životnosti, jsou za způsobilé náklady považovány pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě všeobecně uznávaných účetních zásad;
c)
náklady na budovy a pozemky v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. U budov jsou způsobilými náklady pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě všeobecně uznávaných účetních zásad. V případě pozemků se za způsobilé náklady považují náklady na obchodní převod nebo skutečně vzniklé náklady na kapitál;
d)
náklady na smluvní výzkum, poznatky a patenty zakoupené nebo pořízené v rámci licence z vnějších zdrojů za obvyklých tržních podmínek a rovněž náklady na poradenské a rovnocenné služby využité výlučně pro účely projektu;
e)
dodatečné režijní a ostatní provozní náklady včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné výrobky, které vznikly bezprostředně v důsledku projektu.
4. U studií proveditelnosti jsou způsobilé náklady na studii.
5. Intenzita podpory nesmí u žádného z příjemců přesáhnout:
a)
100 % způsobilých nákladů u základního výzkumu;
b)
50 % způsobilých nákladů u průmyslového výzkumu;
c)
25 % způsobilých nákladů u experimentálního vývoje;
d)
50 % způsobilých nákladů na studie proveditelnosti.
6. Intenzitu podpory průmyslového výzkumu a experimentálního vývoje lze zvýšit až na 80 % způsobilých nákladů takto:
a)
o 10 procentních bodů u středních podniků a o 20 procentních bodů u malých podniků;
b)
o 15 procentních bodů, je-li splněna jedna z těchto podmínek:
i)
projekt zahrnuje účinnou spolupráci:
-
mezi podniky, z nichž alespoň jeden je malým nebo středním podnikem, nebo k této spolupráci dochází alespoň ve dvou členských státech nebo v členském státě a v státě, který je smluvní stranou Dohody o EHP, a jednotlivý podnik nehradí více než 70 % způsobilých nákladů, nebo
-
mezi podnikem a jednou nebo více organizacemi pro výzkum a šíření znalostí, jestliže tato organizace nese alespoň 10 % způsobilých nákladů a má právo zveřejňovat výsledky vlastního výzkumu,
ii)
výsledky projektu jsou veřejně šířeny prostřednictvím konferencí, publikací, zdrojů s otevřeným přístupem nebo prostřednictvím volného softwaru nebo softwaru s otevřeným zdrojovým kódem.
7. Intenzitu podpory na studie proveditelnosti lze u středních podniků zvýšit o 10 procentních bodů a u malých podniků o 20 procentních bodů.
Článek 26
Investiční podpora na výzkumnou infrastrukturu
1. Podpora na výstavbu nebo modernizaci výzkumné infrastruktury, která vykonává hospodářské činnosti, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Jestliže výzkumná infrastruktura vykonává hospodářské i nehospodářské činnosti, musí být příslušné financování, náklady a výnosy jednotlivých druhů činností účtovány odděleně na základě důsledně uplatňovaných a objektivně zdůvodnitelných zásad nákladového účetnictví.
3. Cena účtovaná za provoz nebo užívání infrastruktury musí odpovídat ceně tržní.
4. Přístup k infrastruktuře musí být umožněn více uživatelům za transparentních a nediskriminačních podmínek. Podniky, které financovaly alespoň 10 % investičních nákladů na infrastrukturu, mohou získat přednostní přístup se zvýhodněnými podmínkami. Tento přístup musí být přiměřený příspěvku daného podniku na investiční náklady a tyto podmínky musí být zveřejněny, aby nedocházelo k nadměrné kompenzaci.
5. Způsobilými náklady jsou náklady na investice do nehmotného a hmotného majetku.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
7. V případě výzkumné infrastruktury, která dostává příspěvky z veřejných zdrojů na své hospodářské i nehospodářské činnosti, musí členské státy zavést mechanismus monitorování a zpětného vymáhání podpory, tak aby v důsledku navýšení v podílu hospodářských činností oproti stavu, který se předpokládal v době poskytnutí podpory, nedocházelo k překročení použitelné intenzity podpory.
Článek 27
Podpora určená inovačním klastrům
1. Podpora určená inovačním klastrům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora určená inovačním klastrům se poskytuje výhradně právnické osobě, která inovační klastr provozuje (klastrová organizace).
3. Přístup do provozoven klastru a k jeho zařízení a činnostem musí být umožněn více uživatelům za transparentních a nediskriminačních podmínek. Podniky, které financovaly alespoň 10 % investičních nákladů na inovační klastr, mohou získat přednostní přístup se zvýhodněnými podmínkami. Tento přístup musí být přiměřený příspěvku daného podniku na investiční náklady a tyto podmínky musí být zveřejněny, aby nedocházelo k nadměrné kompenzaci.
4. Poplatky účtované za využívání zařízení daného klastru a podílení se na jeho činnostech musí odpovídat tržní ceně nebo odrážet příslušné náklady klastru.
5. Na výstavbu či modernizaci inovačních klastrů lze poskytnout investiční podporu. Způsobilými náklady jsou náklady na investice do nehmotného a hmotného majetku.
6. Intenzita investiční podpory určené inovačním klastrům nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů. V případě inovačních klastrů, které se nacházejí v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě inovačních klastrů, které se nacházejí v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
7. Na provoz inovačních klastrů lze poskytnout provozní podporu. Doba poskytování podpory nesmí přesáhnout deset let.
8. Způsobilými náklady v případě provozní podpory určené inovačním klastrům jsou osobní a správní náklady (včetně režijních) související s těmito činnostmi:
a)
řízení a provoz klastru s cílem usnadnit spolupráci, sdílení informací a poskytování nebo zprostředkování specializovaných a personalizovaných služeb pro podporu podnikání,
b)
marketing klastru s cílem zvýšit účast nových podniků nebo organizací a zviditelnění,
c)
správa zařízení klastru; organizace vzdělávacích programů, seminářů a konferencí na podporu výměny znalostí a vytváření sítí a nadnárodní spolupráce.
9. V případě provozní podpory nesmí intenzita podpory přesáhnout 50 % celkových způsobilých nákladů za období, kdy je podpora poskytována.
Článek 28
Podpora na inovace určená malým a středním podnikům
1. Podpora na inovace určená malým a středním podnikům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
náklady na získání, uznání a obranu patentů a dalších nehmotných aktiv;
b)
náklady na vyslání vysoce kvalifikovaných pracovníků z organizace pro výzkum a šíření znalostí nebo velkého podniku, kteří u příjemce podpory pracují na činnostech v oblasti výzkumu, vývoje a inovací v nově vytvořené funkci, avšak nenahrazují jiné pracovníky;
c)
náklady na poradenské a podpůrné služby v oblasti inovací.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
4. Pouze v případě podpory na poradenské a podpůrné služby v oblasti inovací lze intenzitu podpory zvýšit až na 100 % způsobilých nákladů za předpokladu, že celková výše podpory na tyto poradenské a podpůrné služby poskytnutá v kterémkoli období tří let nepřesáhne 200 000 EUR na jeden podnik.
Článek 29
Podpora na inovace postupů a organizační inovace
1. Podpora na inovace postupů a organizační inovace je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora určená velkým podnikům je slučitelná pouze tehdy, pokud tyto podniky v podporované činnosti účinně spolupracují s malými a středními podniky, přičemž spolupracujícím malým a středním podnikům musí vzniknout nejméně 30 % z celkových způsobilých nákladů.
3. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
osobní náklady;
b)
náklady na nástroje, vybavení, budovy a pozemky v rozsahu a za období, kdy jsou využívány pro projekt;
c)
náklady na smluvní výzkum, poznatky a patenty, které byly zakoupeny nebo na něž byla pořízena licence od vnějších zdrojů za obvyklých tržních podmínek;
d)
dodatečné režijní a ostatní provozní náklady včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné výrobky, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 15 % způsobilých nákladů u velkých podniků a 50 % způsobilých nákladů u malých a středních podniků.
Článek 30
Podpora výzkumu a vývoje v odvětví rybolovu a akvakultury
1. Podpora výzkumu a vývoje v odvětví rybolovu a akvakultury je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podporovaný projekt je předmětem zájmu všech podniků v příslušném konkrétním odvětví nebo pododvětví.
3. Přede dnem zahájení podporovaného projektu musí být na internetu zveřejněny tyto informace:
a)
skutečnost, že podporovaný projekt proběhne;
b)
jaké jsou cíle podporovaného projektu;
c)
přibližné datum, k němuž budou zveřejněny očekávané výsledky podporovaného projektu, a místo jejich zveřejnění na internetu;
d)
odkaz na to, že výsledky podporovaného projektu budou zdarma k dispozici všem podnikům činným v příslušném konkrétním odvětví nebo pododvětví.
4. Výsledky podporovaného projektu musí být zveřejněny na internetu ode dne ukončení podporovaného projektu nebo ode dne, kdy byly informace o těchto výsledcích dány k dispozici členům určité organizace, podle toho, která událost nastane dříve. Výsledky musí být na internetu zpřístupněny po dobu nejméně pěti let ode dne ukončení podporovaného projektu.
5. Podpora musí být poskytnuta přímo organizaci, jež se zabývá výzkumem a šířením poznatků, s tím, že její součástí není přímá podpora na nevýzkumné činnosti ve prospěch podniku, který vyrábí, zpracovává nebo uvádí na trh produkty rybolovu či akvakultury.
6. Způsobilé jsou náklady uvedené v čl. 25 odst. 3.
7. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 5
Podpora na vzdělávání
Článek 31
Podpora na vzdělávání
1. Podpora na vzdělávání je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora nesmí být poskytnuta na vzdělávání, které podnik organizuje za účelem, aby dodržel závazné vnitrostátní normy vzdělávání.
3. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
osobní náklady školitelů za hodiny, během kterých se školitelé účastní vzdělávání;
b)
provozní náklady školitelů a školených osob přímo spojené s projektem vzdělávání, např. cestovní výdaje, výdaje na materiál a vybavení přímo spojené s projektem, odpisy nástrojů a vybavení v rozsahu, který připadá na jejich výlučné používání pro projekt vzdělávání. Náklady na ubytování způsobilé nejsou, s výjimkou minimálních nezbytných nákladů na ubytování školených osob, jedná-li se o pracovníky se zdravotním postižením;
c)
náklady na poradenské služby týkající se projektu vzdělávání;
d)
osobní náklady školených osob a obecné nepřímé náklady (správní náklady, nájemné, režijní náklady) připadající na hodiny, během nichž se školené osoby účastní vzdělávání.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů. Lze ji navýšit až na 70 % způsobilých nákladů takto:
a)
o 10 procentních bodů, je-li vzdělávání poskytováno pracovníkům se zdravotním postižením nebo znevýhodněným pracovníkům;
b)
o 10 procentních bodů, je-li podpora poskytnuta středním podnikům, a o 20 procentních bodů, je-li podpora poskytnuta malým podnikům.
5. Pokud se podpora poskytuje v odvětví námořní dopravy, lze intenzitu podpory zvýšit na 100 % způsobilých nákladů, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
školené osoby nejsou aktivními členy posádky, ale jsou na palubě nadpočetné, a
b)
školení se provádí na palubě lodí zapsaných v registrech Unie.
ODDÍL 6
Podpora pro znevýhodněné pracovníky a pracovníky se zdravotním postižením
Článek 32
Podpora na nábor znevýhodněných pracovníků v podobě subvencování mzdových nákladů
1. Režimy podpory na nábor znevýhodněných pracovníků je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou mzdové náklady za dobu nejvýše dvanácti měsíců od náboru znevýhodněného pracovníka. Jedná-li se u příslušného pracovníka o pracovníka vážně znevýhodněného, jsou způsobilé mzdové náklady za období nepřesahující 24 měsíců po jeho náboru.
3. Jestliže nábor nepředstavuje čisté zvýšení počtu zaměstnanců dotyčného podniku ve srovnání s průměrem za předcházejících dvanáct měsíců, pak důvodem uvolnění dotyčného pracovního místa nebo dotyčných pracovních míst musí být dobrovolný odchod, tělesné postižení, odchod do důchodu z důvodu věku, dobrovolné zkrácení pracovní doby nebo oprávněné propuštění pro porušení pracovních povinností, nikoli však snižování počtu pracovníků.
4. S výjimkou oprávněného propuštění pro porušení pracovních povinností musí mít znevýhodnění pracovníci nárok na nepřetržité zaměstnání alespoň po dobu odpovídající příslušným vnitrostátním právním předpisům nebo kolektivním dohodám, kterými se pracovní smlouvy řídí.
5. Pokud je doba zaměstnání kratší než 12 měsíců, popřípadě 24 měsíců v případě vážně znevýhodněných pracovníků, podpora se poměrně sníží.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
Článek 33
Podpora na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením v podobě subvencování mzdových nákladů
1. Podpora na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou mzdové náklady za období, během něhož je pracovník se zdravotním postižením zaměstnáván.
3. Jestliže nábor nepředstavuje čisté zvýšení počtu zaměstnanců dotyčného podniku ve srovnání s průměrem za předcházejících dvanáct měsíců, pak důvodem uvolnění dotyčného pracovního místa nebo dotyčných pracovních míst musí být dobrovolný odchod, tělesné postižení, odchod do důchodu z důvodu věku, dobrovolné zkrácení pracovní doby nebo oprávněné propuštění pro porušení pracovních povinností, nikoli však snižování počtu pracovníků.
4. S výjimkou oprávněného propuštění pro porušení pracovních povinností musí mít pracovníci se zdravotním postižením nárok na nepřetržité zaměstnání alespoň po dobu odpovídající příslušným vnitrostátním právním předpisům nebo kolektivním dohodám, které jsou pro podnik právně závazné a jimiž se pracovní smlouvy řídí.
5. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 75 % způsobilých nákladů.
Článek 34
Podpora na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením
1. Podpora na úhradu dodatečných nákladů na zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
náklady na přizpůsobení provozovny;
b)
náklady na zaměstnance odpovídající rozsahu doby, která připadá výhradně na asistenci pracovníkům se zdravotním postižením, a náklady na školení těchto zaměstnanců, kteří mají pracovníkům se zdravotním postižením asistovat;
c)
náklady na přizpůsobení či pořízení vybavení nebo náklady na pořízení a ověření počítačového programového vybavení, které mají používat pracovníci se zdravotním postižením, včetně přizpůsobených a pomocných technologických zařízení, které jdou nad rámec nákladů, jež by příjemci vznikly, pokud by zaměstnával pracovníky, kteří nemají zdravotní postižení;
d)
náklady přímo spojené s dopravou pracovníků se zdravotním postižením na místo výkonu práce a činností s prací souvisejících;
e)
mzdové náklady připadající na hodiny, jež pracovník se zdravotním postižením stráví na rehabilitaci;
f)
jestliže příjemce poskytuje chráněné zaměstnání, jsou způsobilé náklady na výstavbu, vestavbu nebo modernizaci výrobních jednotek dotyčného podniku a dále všechny správní a dopravní náklady, které ze zaměstnávání pracovníků se zdravotním postižením přímo vyplývají.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
Článek 35
Podpora na úhradu nákladů na asistenci poskytovanou znevýhodněným pracovníkům
1. Podpora na náhradu nákladů na asistenci poskytovanou znevýhodněným pracovníkům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými náklady jsou náklady na:
a)
zaměstnávání pracovníků výhradně na tu část pracovní doby, kterou věnují asistenci znevýhodněným pracovníkům, za období nepřesahující dvanáct měsíců po přijetí znevýhodněného pracovníka nebo za období nepřesahující 24 měsíců po přijetí pracovníka vážně znevýhodněného;
b)
náklady na školení zaměstnanců, kteří mají znevýhodněným pracovníkům asistovat.
3. Poskytovaná asistence spočívá v opatřeních na podporu samostatnosti znevýhodněného pracovníka a jeho přizpůsobení se pracovnímu prostředí, v pomoci pracovníkovi v rámci sociálních procesů i administrativních postupů a v usnadnění komunikace se zaměstnavatelem a ve zvládání konfliktů.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 7
Podpora na ochranu životního prostředí
Článek 36
Investiční podpora, která podnikům umožní řídit se přísnějšími environmentálními normami, než jsou normy Unie, nebo zvyšovat ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje
1. Investiční podpora, která podnikům umožní řídit se přísnějšími environmentálními normami, než jsou normy Unie, nebo zvyšovat ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Investice musí splňovat jednu z těchto podmínek:
a)
investice příjemci umožňuje, aby v rámci svých činností, bez ohledu na existenci závazných vnitrostátních norem, které jsou přísnější než normy Unie, plnil přísnější požadavky, než vyžadují platné normy Unie, a tím zvyšoval ochranu životního prostředí;
b)
investice příjemci umožňuje, aby v rámci svých činností zvyšoval ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje.
3. Podporu nelze poskytnout v případě, má-li být realizací investic dosaženo toho, aby podniky splnily normy Unie, které již byly schváleny, ale dosud nenabyly účinnosti.
4. Odchylně od odstavce 3 může být podpora poskytnuta na
a)
pořízení nových dopravních prostředků pro dopravu po silnici, železnici, vnitrozemských vodních cestách a moři, které splňují schválené normy Unie, pokud k pořízení dojde předtím, než tyto normy nabydou účinnosti, a pokud se tyto nové normy poté, co se stanou závaznými, nepoužijí na dopravní prostředky již zakoupené před tímto datem;
b)
dodatečné montáže zařízení do stávajících dopravních prostředků pro dopravu po silnici, železnici, vnitrozemských vodních cestách a moři, pokud v okamžiku uvedení těchto dopravních prostředků do provozu nebyly normy Unie dosud účinné a pokud se tyto nové normy poté, co se stanou závaznými, nepoužijí na tyto dopravní prostředky se zpětnou účinností.
5. Způsobilé náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k tomu, aby bylo možné řídit se přísnějšími normami, než jsou použitelné normy Unie, nebo zvýšit ochranu životního prostředí v případě, že norma Unie neexistuje. Způsobilé náklady se určují takto:
a)
pokud lze náklady na investici do ochrany životního prostředí identifikovat v celkových investičních nákladech jako samostatnou investici, jsou způsobilými náklady tyto náklady spojené s ochranou životního prostředí;
b)
ve všech ostatních případech se náklady na investici do ochrany životního prostředí určují na základě srovnání s podobnou investicí, která je méně šetrná k životnímu prostředí a která by byla pravděpodobně realizována, kdyby nedošlo k poskytnutí podpory. Rozdíl mezi náklady na obě investice představuje náklady na ochranu životního prostředí a odpovídá způsobilým nákladům.
Náklady, které nejsou přímo spojeny s dosažením vyšší úrovně ochrany životního prostředí, způsobilé nejsou
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 40 % způsobilých nákladů.
7. Intenzitu podpory lze zvýšit o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům a o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům.
8. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
Článek 37
Investiční podpora na včasné přizpůsobení se budoucím normám Unie
1. Podpora, jež povzbuzuje podniky, aby splnily nové normy Unie, které zvyšují ochranu životního prostředí a které dosud nenabyly účinnosti, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Normy Unie musí být schváleny a investice musí být realizována a dokončena nejméně jeden rok přede dnem, kdy příslušná norma nabyla účinnosti.
3. Způsobilými náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k tomu, aby bylo možné řídit se přísnějšími normami, než jsou použitelné normy Unie. Způsobilé náklady se určují takto:
a)
pokud lze náklady na investici do ochrany životního prostředí identifikovat v celkových investičních nákladech jako samostatnou investici, jsou způsobilými náklady tyto náklady spojené s ochranou životního prostředí;
b)
ve všech ostatních případech se náklady na investici do ochrany životního prostředí určují na základě srovnání s podobnou investicí, která je méně šetrná k životnímu prostředí a která by byla pravděpodobně realizována, kdyby nedošlo k poskytnutí podpory. Rozdíl mezi náklady na obě investice vymezuje náklady související s ochranou životního prostředí a představuje způsobilé náklady.
Náklady, které nejsou přímo spojeny s dosažením vyšší úrovně ochrany životního prostředí, způsobilé nejsou
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
20 % způsobilých nákladů u malých podniků, 15 % způsobilých nákladů u středních podniků a 10 % způsobilých nákladů u velkých podniků, pokud je investice realizována a ukončena více než tři roky přede dnem, kdy nová norma Unie nabývá účinnosti;
b)
15 % způsobilých nákladů u malých podniků, 10 % způsobilých nákladů u středních podniků a 5 % způsobilých nákladů u velkých podniků, pokud je investice realizována a ukončena v rozmezí jednoho až tří let přede dnem, kdy nová norma Unie nabývá účinnosti.
5. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
Článek 38
Investiční podpora na opatření ke zvýšení energetické účinnosti
1. Investiční podpora, která podnikům umožňuje zvýšit energetickou účinnost, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora se podle tohoto článku nesmí poskytnout v případě, provádí-li se zlepšení za tím účelem, aby podniky splnily normy Unie, které již byly schváleny, ale dosud nenabyly účinnosti.
3. Způsobilými náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k dosažení vyšší úrovně energetické účinnosti. Způsobilé náklady se určují takto:
a)
lze-li náklady na investici do energetické účinnosti identifikovat v celkových investičních nákladech jako samostatnou investici, jsou způsobilé tyto náklady související s energetickou účinností;
b)
ve všech ostatních případech se náklady na investici do energetické účinnosti určují na základě srovnání s podobnou investicí, která nedosahuje stejné energetické účinnosti a která by byla pravděpodobně realizována bez poskytnutí podpory. Rozdíl mezi náklady na obě investice vymezuje náklady související s energetickou účinností a představuje způsobilé náklady.
Náklady, které nejsou přímo spojeny s dosažením vyšší úrovně energetické účinnosti, způsobilé nejsou.
4. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 30 % způsobilých nákladů.
5. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
6. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
Článek 39
Investiční podpora na projekty ke zvýšení energetické účinnosti budov
1. Investiční podpora na projekty ke zvýšení energetické účinnosti budov je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. K získání podpory podle tohoto článku jsou způsobilé projekty ke zvýšení energetické účinnosti budov.
3. Způsobilými náklady jsou celkové náklady na projekt ke zvýšení energetické účinnosti.
4. Podpora se poskytuje v podobě finanční dotace, kapitálové investice, záruky nebo půjčky a je určena fondu energetické účinnosti nebo jinému finančnímu zprostředkovateli, kteří ji v plné výši předají dále konečným příjemcům, tj. vlastníkům nebo nájemníkům budov.
5. Podpora poskytnutá prostřednictvím fondu energetické účinnosti nebo jiného finančního zprostředkovatele na projekty ke zvýšení energetické účinnosti může mít podobu půjček nebo záruk. Nominální hodnota půjčky nebo částka, která je zajištěna zárukou, nesmí na úrovni konečných příjemců přesáhnout 10 milionů EUR na projekt. Záruka by neměla převýšit 80 % podkladové půjčky.
6. Částka, kterou vlastníci budov splácejí fondu energetické účinnosti nebo jinému finančnímu zprostředkovateli, nesmí být nižší než nominální hodnota půjčky.
7. Podpora na zvýšení energetické účinnosti musí aktivovat dodatečné investice od soukromých investorů, jejichž výše musí dosahovat alespoň 30 % z celkových finančních prostředků poskytnutých na daný projekt. Poskytuje-li podporu fond energetické účinnosti, lze soukromé investice aktivovat na úrovni tohoto fondu nebo projektů ke zvýšení energetické účinnosti s cílem dosáhnout celkového podílu soukromých investic ve výši nejméně 30 % z celkových finančních prostředků poskytnutých na daný projekt.
8. Pro účely poskytování podpory ke zvýšení energetické účinnosti mohou členské státy zřídit fondy energetické účinnosti nebo využít finančních zprostředkovatelů. Musí být splněny tyto podmínky:
a)
správci finančního zprostředkovatele a správci fondu energetické účinnosti musí být vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy. Zejména nesmí být mezi těmito subjekty rozlišováno podle jejich místa usazení či sídla v určitém členském státě. Po finančních zprostředkovatelích a správcích fondů energetické účinnosti může být požadováno, aby splnili určitá předem stanovená kritéria, která jsou objektivně odůvodněna povahou investic;
b)
nezávislí soukromí investoři musí být vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení, které je vedeno v souladu s použitelným právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a jehož cílem je uzavřít pro jiné investice, než jsou záruky, odpovídající ujednání o sdílení rizik a odměny s tím, že asymetrickému sdílení zisku je dávána přednost před stanovením horního limitu ztráty za účelem ochrany investice (Downside Protection). Nejsou-li soukromí investoři vybráni prostřednictvím takovéhoto řízení, musí přiměřenou míru rentability (fair rate of return) investic soukromých investorů určit nezávislý znalec vybraný prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení;
c)
v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice;
d)
v případě záruk je míra zajištění omezena na 80 % a celkové ztráty převzaté členským státem jsou omezeny na nejvýše 25 % podkladového portfolia krytého zárukou. Bezúplatně lze poskytnout pouze záruku, která pokrývá očekávané ztráty z jí krytého podkladového portfolia. Vztahuje-li se záruka rovněž na neočekávané ztráty, je finanční zprostředkovatel povinen za tuto část záruky, která neočekávané ztráty pokrývá, zaplatit prémii v obvyklé tržní výši.
e)
investoři musí mít možnost být zastoupeni ve správních orgánech fondu energetické účinnosti nebo finančního zprostředkovatele, např. v dozorčí radě nebo poradním výboru;
f)
fond energetické účinnosti nebo finanční zprostředkovatel musí být založen podle použitelných právních předpisů a členské státy zajistí hloubkovou kontrolu, která ověří komerční solidnost investiční strategie pro účely realizace opatření podpory ke zvýšení energetické účinnosti.
9. Finanční zprostředkovatelé, včetně fondů energetické účinnosti musí být spravovány podle komerčních zásad a jejich rozhodování o financování musí být orientováno na zisk. Takový stav se předpokládá, jestliže finanční zprostředkovatel, a případně správci fondu energetické účinnosti splňují tyto podmínky:
a)
jsou ze zákona nebo na základě smlouvy povinni jednat s péčí řádného hospodáře a v dobré víře a vyhýbat se střetu zájmů; použijí se osvědčené postupy a regulatorní dohled;
b)
jejich odměna odpovídá tržním podmínkám. Má se za to, že je tento požadavek splněn, je-li správce vybrán prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení podle objektivních kritérií, jimiž je hodnocena praxe, odborné znalosti a provozní a finanční způsobilost;
c)
jimi pobíraná odměna musí být vázána na výkon nebo se musejí podílet na části investičních rizik tím způsobem, že spoluinvestují vlastní zdroje, tak aby bylo zajištěno, že jsou jejich zájmy trvale sladěny se zájmy veřejného investora;
d)
musí vypracovat investiční strategii a kritéria a navrhnout harmonogram investic do projektů ke zvýšení energetické účinnosti, které předem dokládají finanční životaschopnost investic a jejich očekávaný dopad na energetickou účinnost;
e)
pro veřejné prostředky investované do fondu energetické účinnosti nebo poskytnuté finančnímu zprostředkovateli musí být stanovena jasná a realistická výstupní strategie, která umožní, aby do projektů ke zvýšení energetické účinnosti investoval trh, až k tomu bude připraven.
10. Výjimka z oznamovací povinnosti podle tohoto článku se nevztahuje na zvýšení energetické účinnosti provedená za tím účelem, aby příjemce splnil již schválené normy Unie.
Článek 40
Investiční podpora na vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie
1. Investiční podpora na vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Investiční podporu lze poskytnout pouze na nově instalované nebo modernizované kapacity.
3. Nová kogenerační jednotka musí ve srovnání s oddělenou výrobou tepla a elektřiny dosahovat celkově úspor primární energie stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (56). Vylepšení stávající kogenerační jednotky nebo přebudování stávající jednotky na výrobu energie na kogenerační jednotku musí ve srovnání s původní situací přinést úsporu primární energie.
4. Způsobilými náklady jsou dodatečné náklady na investice do vybavení potřebného k tomu, aby mohlo být zařízení provozováno jako zařízení pro vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, a to ve srovnání s běžným zařízením na výrobu elektřiny nebo tepla se stejnou kapacitou, nebo dodatečné náklady na investice určené k tomu, aby bylo zařízení, které již splňuje limit vysoké energetické účinnosti, modernizováno na vyšší stupeň této účinnosti.
5. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 45 % způsobilých nákladů. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
6. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
Článek 41
Investiční podpora energie z obnovitelných zdrojů
1. Investiční podpora energie z obnovitelných zdrojů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Investiční podpora na výrobu biopaliv je vyňata z oznamovací povinnosti pouze v míře, v níž jsou investice, na které se podpora poskytuje, používány na výrobu udržitelných biopaliv, přičemž se nejedná o biopaliva z potravinářských plodin. Investiční podpora na přeměnu stávajících elektráren na biopaliva z potravinářských plodin v elektrárny na vyspělá biopaliva je však na základě tohoto článku vyňata za předpokladu, že se výroba z potravinářských plodin sníží v rozsahu, který odpovídá nové kapacitě.
3. Podpora nesmí být poskytnuta na biopaliva, na něž se vztahují povinné dodávky nebo povinné přimíchávání.
4. Podpora se nesmí poskytnout ve prospěch vodních elektráren, které nesplňují podmínky vyplývající ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES.
5. Investiční podporu lze poskytnout pouze na nová zařízení. Podpora nesmí být poskytnuta ani vyplacena poté, co zařízení zahájilo provoz, nesmí být závislá na výkonu.
6. Způsobilými náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k podpoře výroby energie z obnovitelných zdrojů. Způsobilé náklady se určují takto:
a)
lze-li náklady na investici do výroby energie z obnovitelných zdrojů identifikovat v celkových investičních nákladech jako samostatnou investici, například jako snadno identifikovatelnou doplňkovou složku stávajícího zařízení, jsou způsobilé tyto náklady související s energií z obnovitelných zdrojů;
b)
lze-li náklady na investici do výroby energie z obnovitelných zdrojů určit na základě srovnání s podobnou investicí, která je méně šetrná k životnímu prostředí a která by byla pravděpodobně realizována, kdyby nedošlo k poskytnutí podpory, tento rozdíl mezi náklady na obě investice vymezuje náklady související s výrobou energie z obnovitelných zdrojů a představuje způsobilé náklady;
c)
v případě některých malých zařízení, u nichž nelze investici, která je méně šetrná k životnímu prostředí, identifikovat, protože tak malé elektrárny neexistují, způsobilé náklady představují celkové investiční náklady vynaložené na dosažení vyšší úrovně ochrany životního prostředí.
Náklady, které nejsou přímo spojeny s dosažením vyšší úrovně ochrany životního prostředí, způsobilé nejsou.
7. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
45 % způsobilých nákladů, jsou-li způsobilé náklady vypočítávány na základě odst. 6 písm. a) nebo odst. 6 písm. b);
b)
30 % způsobilých nákladů, jsou-li způsobilé náklady vypočítávány na základě odst. 6 písm. c).
8. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
9. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
10. Je-li podpora poskytována na základě jednoznačných, transparentních a nediskriminačních kritérií v soutěžním nabídkovém řízení, může intenzita podpory dosáhnout 100 % způsobilých nákladů. Toto nabídkové řízení musí být nediskriminační a musí zajistit účast všech zájemců z řad podniků. Rozpočet stanovený v souvislosti s nabídkovým řízením představuje závazné omezení v tom smyslu, že podporu nemohou obdržet všechny subjekty, které se řízení účastní, a že se podpora poskytne na základě původní nabídky předložené nabízejícím subjektem, čímž se vylučují následná vyjednávání.
Článek 42
Provozní podpora elektrické energie z obnovitelných zdrojů
1. Provozní podpora elektrické energie z obnovitelných zdrojů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora musí být poskytnuta na základě jednoznačných, transparentních a nediskriminačních kritérií v soutěžním nabídkovém řízení, které je za nediskriminačních podmínek otevřené pro všechny výrobce elektrické energie z obnovitelných zdrojů.
3. Nabídkové řízení může být omezeno na konkrétní technologie, pokud by řízení otevřené všem výrobcům energie vedlo k neoptimálnímu výsledku, který nelze vyřešit v rámci návrhu postupu zejména s ohledem na:
i)
potenciál dané nové a inovativní technologie v dlouhodobějším horizontu nebo
ii)
nutnost zajistit diverzifikaci nebo
iii)
omezení sítě a stabilitu rozvodné sítě nebo
iv)
systémové náklady (na integraci) nebo
v)
nutnost zabránit narušením na trzích se surovinami v důsledku podpory biomasy.
Členské státy provedou podrobné posouzení použitelnosti těchto podmínek a předají ho Komisi na základě podmínek vyplývajících z čl. 11 písm. a).
4. Podpora na novou a inovativní technologii výroby energie z obnovitelných zdrojů musí být poskytnuta na základě jednoznačných, transparentních a nediskriminačních kritérií v soutěžním nabídkovém řízení, které je otevřené alespoň pro jednu takovou technologii. Roční podpora nesmí být poskytnuta na více než 5 % celkového objemu plánované nové kapacity výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů.
5. Podpora se poskytuje ve formě příplatků k tržní ceně s tím, že výrobci prodávají vyrobenou elektrickou energii přímo na trhu.
6. Příjemci podpory nesou běžnou odpovědnost za odchylku subjektu zúčtování. Příjemci mohou zajistit, aby jejich jménem nesly odpovědnost za odchylku subjektu zúčtování jiné podniky, např. agregátory.
7. Podpora se nesmí poskytnout, jestliže jsou ceny záporné.
8. I když nebylo vyhlášeno soutěžní nabídkové řízení uvedené v odstavci 2, lze podporu poskytnout ve prospěch zařízení s instalovanou kapacitou na výrobu elektrické energie nižší než 1 MW, pokud jde o výrobu elektrické energie ze všech obnovitelných zdrojů, s výjimkou větrné energie, v jejímž případě lze mimo rámec soutěžního nabídkového řízení podle odstavce 2 poskytnout podporu ve prospěch zařízení s instalovanou kapacitou na výrobu elektrické energie nižší než 6 MW nebo ve prospěch zařízení s méně než šesti výrobními jednotkami. Jestliže se podpora poskytuje mimo rámec soutěžního nabídkového řízení, musí být dodrženy podmínky vyplývající z odstavců 5, 6 a 7; tím není dotčeno ustanovení odstavce 9. Navíc jestliže se podpora poskytuje mimo rámec soutěžního nabídkového řízení, použijí se podmínky vyplývající z čl. 43 odst. 5, 6 a 7.
9. Podmínky vyplývající z odstavců 5, 6 a 7 se nepoužijí na provozní podporu poskytovanou zařízením s instalovanou kapacitou na výrobu elektrické energie nižší než 500 kW, pokud jde o výrobu elektrické energie ze všech obnovitelných zdrojů, s výjimkou větrné energie, v jejímž případě se podmínky nepoužijí na provozní podporu poskytovanou zařízením s instalovanou kapacitou nižší než 3 MW nebo zařízením s méně než třemi výrobními jednotkami.
10. Pro účely výpočtu maximálních kapacit uvedených v odstavcích 8 a 9 se zařízení se společným místem připojení k elektrické síti považují za zařízení jediné.
11. Podporu lze poskytovat pouze po dobu, dokud výrobna elektrické energie z obnovitelných zdrojů není podle všeobecně uznávaných účetních zásad v plném rozsahu odepsána. Od provozní podpory je nutno odečíst případně dříve poskytnutou podporu investiční.
Článek 43
Provozní podpora energie z obnovitelných zdrojů v malých zařízeních
1. Provozní podpora energie z obnovitelných zdrojů v malých zařízeních je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje pouze zařízením s instalovanou kapacitou na výrobu elektrické energie nižší než 500 kW, pokud jde o výrobu elektrické energie ze všech obnovitelných zdrojů, s výjimkou větrné energie, v jejímž případě se podpora poskytuje zařízením s instalovanou kapacitou nižší než 3 MW nebo zařízením s méně než třemi výrobními jednotkami, a s výjimkou biopaliv, v jejichž případě se podpora poskytuje zařízením s instalovanou kapacitou nižší než 50 000 tun ročně. Pro účely výpočtu těchto maximálních kapacit se malá zařízení se společným místem připojení k elektrické síti považují za zařízení jediné.
3. Podpora se poskytuje pouze zařízením, která vyrábějí udržitelná biopaliva, která nejsou biopalivy z potravinářských plodin. Podle tohoto článku je vyňata i provozní podpora určená podnikům vyrábějícím biopaliva z potravinářských plodin, které zahájily svou činnost před dnem 31. prosince 2013 a jejichž účetní hodnota není zatím zcela odepsána; tato výjimka v každém případě platí nejpozději do roku 2020.
4. Podpora nesmí být poskytnuta na biopaliva, na něž se vztahují povinné dodávky nebo povinné přimíchávání.
5. Podpora na jednotku energie nesmí překročit rozdíl mezi celkovými měrnými náklady na výrobu energie z příslušného obnovitelného zdroje a tržní cenou daného druhu energie. Tyto měrné náklady musí být pravidelně aktualizovány, minimálně jednou ročně.
6. Maximální míra rentability použitá při výpočtu měrných nákladů nesmí překročit příslušnou swapovou sazbu navýšenou o prémii ve výši 100 bazických bodů. Příslušnou swapovou sazbou je swapová sazba měny, v níž je podpora poskytnuta, na dobu splatnosti, která odpovídá období odpisování podporovaných zařízení.
7. Podporu lze poskytovat pouze po dobu, dokud zařízení není podle všeobecně uznávaných účetních zásad v plném rozsahu odepsáno. Od provozní podpory poskytnuté danému zařízení se odečte případně dříve poskytnutou podporu investiční.
Článek 44
Podpora v podobě úlev na ekologických daních podle směrnice 2003/96/ES
1. Režimy podpory v podobě úlev na ekologických daních, které splňují podmínky směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (57), jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Příjemci úlev na daních musí být vybráni na základě transparentních a objektivních kritérií a musí zaplatit alespoň odpovídající minimální úroveň zdanění vyplývající ze směrnice 2003/96/ES.
3. Podstatou režimů podpory v podobě úlev na daních je snížení platné sazby ekologické daně, zaplacení pevně stanovené částky vyrovnávací platby nebo kombinace těchto mechanismů.
4. Podpora nesmí být poskytnuta na biopaliva, na něž se vztahují povinné dodávky nebo povinné přimíchávání.
Článek 45
Investiční podpora na sanaci kontaminovaných lokalit
1. Investiční podpora určená podnikům odstraňujícím ekologické škody tím, že provádějí sanaci kontaminovaných lokalit, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Tyto investice musí vést k nápravě škody na životním prostředí, včetně poškození kvality půdy nebo povrchové či podzemní vody.
3. Je-li zjištěna právnická nebo fyzická osoba, která je podle právních předpisů použitelných v daném členském státě odpovědná za vzniklou škodu na životním prostředí, aniž jsou dotčena pravidla Unie v dané oblasti - zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (58), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu (59), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (60) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/30/EU ze dne 12. června 2013 o bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři a o změně směrnice 2004/35/ES (61), musí sanaci financovat tato osoba v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ s tím, že v takovém případě nelze poskytnout státní podporu. Není-li osoba, která je podle platných právních předpisů odpovědná, zjištěna nebo nelze-li dosáhnout toho, aby nesla související náklady, pak osobě, v jejíž gesci budou v takovém případě sanační či dekontaminační práce probíhat, lze poskytnout státní podporu.
4. Způsobilými náklady jsou náklady na sanační práce, od nichž se odečte navýšení hodnoty pozemku. V případě sanace kontaminovaných lokalit lze za způsobilé investice považovat veškeré náklady, které podnik v rámci sanace své lokality vynaloží, bez ohledu na to, může-li je vykázat ve své účetní rozvaze jako dlouhodobý majetek.
5. Navýšení hodnoty pozemku vyplývající ze sanace musí posoudit nezávislý odborník.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
Článek 46
Investiční podpora na energeticky účinné dálkové vytápění a chlazení
1. Investiční podpora na zavedení soustavy energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými náklady na výrobní soustavu jsou dodatečné náklady, které jsou ve srovnání s běžnou soustavou potřebné k výstavbě, rozšíření a rekonstrukci jedné či více výrobních jednotek, které mají fungovat jako soustava energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení. Investice musí být nedílnou součástí této soustavy energeticky účinného dálkového vytápění a chlazení.
3. Intenzita podpory na výrobní soustavu nesmí přesáhnout 45 % způsobilých nákladů. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
4. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory na výrobní soustavu navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
5. Způsobilými náklady v případě distribuční sítě jsou investiční náklady.
6. Výše podpory určené pro distribuční sítě nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
Článek 47
Investiční podpora na recyklaci a opětovné použití odpadu
1. Investiční podpora na recyklaci a opětovné použití odpadu je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Investiční podpora se poskytuje na recyklaci a opětovné použití odpadu produkovaného jinými podniky.
3. Recyklované nebo opětovně použité materiály, které se zpracovávají, by jinak musely být odstraněny nebo zpracovány způsobem, jenž je méně šetrný k životnímu prostředí. Bloková výjimka podle tohoto článku se nevztahuje na jiné způsoby využití odpadu, než je recyklace.
4. Podpora nesmí nepřímo zbavovat znečišťovatele zátěže, kterou by podle práva Unie měli nést, nebo zátěže, která by měla patřit mezi standardní náklady společnosti.
5. Investice nesmí pouze zvyšovat poptávku po materiálech k recyklaci, aniž by zvýšila míru sběru těchto materiálů.
6. Investice musí směřovat do postupů, které jsou dokonalejší než současný stav techniky.
7. Způsobilými náklady jsou dodatečné investiční náklady nezbytné k realizaci investice, jež vede k lepším nebo účinnějším činnostem v oblasti recyklace a opětovného použití odpadu oproti běžnému postupu opětovného použití a recyklace o stejné kapacitě, který by byl uplatňován bez poskytnutí podpory.
8. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 35 % způsobilých nákladů. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů v případě podpory poskytnuté malým podnikům a o 10 procentních bodů v případě podpory poskytnuté středním podnikům.
9. V případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, lze intenzitu podpory navýšit o 15 procentních bodů a v případě investic, které jsou realizovány v podporovaných oblastech splňujících podmínky čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, o 5 procentních bodů.
10. Vynětí z oznamovací povinnosti na základě tohoto článku se nevztahuje na podporu investic příjemce do recyklace a opětovného použití jeho vlastního odpadu.
Článek 48
Investiční podpora na energetickou infrastrukturu
1. Investiční podpora na výstavbu nebo modernizaci energetické infrastruktury je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje ve prospěch energetické infrastruktury, jež se nachází v podporovaných oblastech.
3. Na energetickou infrastrukturu se použije regulace tarifů a regulace přístupu v plném rozsahu podle právních předpisů v oblasti vnitřního trhu s energií.
4. Způsobilými náklady jsou investiční náklady.
5. Výše podpory nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
6. Vynětí z oznamovací povinnosti na základě tohoto článku se nevztahuje na podporu na investice do projektů skladování elektrické energie a plynu a do ropné infrastruktury.
Článek 49
Podpora na ekologické studie
1. Podpora na studie (včetně energetických auditů) přímo související s investicemi uvedenými v tomto oddíle je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilými náklady jsou náklady na studie uvedené v odstavci 1.
3. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
4. Intenzitu podpory lze navýšit o 20 procentních bodů u studií vypracovaných jménem malých podniků a o 10 procentních bodů u studií vypracovaných jménem středních podniků.
5. Podpora se nesmí poskytnout velkým podnikům na energetické audity prováděné podle čl. 8 odst. 4 směrnice 2012/27/EU s výjimkou případů, kdy se audit provádí vedle povinného energetického auditu podle uvedené směrnice.
ODDÍL 8
Podpora na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami
Článek 50
Režimy podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami
1. Režimy podpory na náhradu škod způsobených zemětřeseními, lavinami, sesuvy půdy, záplavami, tornády, hurikány, sopečnými erupcemi a samovolné požáry lesní a další vegetace jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Na poskytnutí podpory se vztahují tyto podmínky:
a)
příslušné orgány veřejné moci členského státu formálně uznaly, že událost má povahu přírodní pohromy, a
b)
existuje přímá příčinná souvislost mezi přírodní pohromou a škodami, které dotčenému podniku vznikly.
3. Režimy podpory vztahující se na konkrétní přírodní pohromu se zavedou do tří let od doby, kdy k pohromě došlo. Podpora udělená na základě těchto režimů se poskytne do čtyř let od doby, kdy k pohromě došlo.
4. Způsobilými náklady jsou náklady související se škodou vzniklou v přímém důsledku přírodní pohromy, které ocení nezávislý odborník uznaný příslušným vnitrostátním orgánem nebo pojišťovnou. Tyto škody mohou zahrnovat škody na majetku, jako např. budovách, vybavení, strojích či zásobách, a ztrátu příjmů v důsledku úplného nebo částečného pozastavení činnosti po dobu nejvýše šesti měsíců od doby, kdy k pohromě došlo. Výpočet škody na majetku vychází z nákladů na opravu nebo z ekonomické hodnoty daného majetku před pohromou. Jeho výsledek nesmí přesáhnout výši nákladů na opravu nebo částku, o níž se v důsledku pohromy snížila reálná tržní hodnota majetku, tj. rozdíl mezi hodnotou majetku bezprostředně před vznikem pohromy a bezprostředně po ní. Ztráta příjmu se vypočte z finančních ukazatelů dotčeného podniku (zisků před úroky a zdaněním (EBIT), odpisů a nákladů na pracovní sílu, které vykazuje provozovna zasažená přírodní pohromou), a to srovnáním finančních ukazatelů za šest měsíců po vzniku pohromy s průměrem tří let zvolených z období pěti let před vznikem pohromy (vyloučí se rok, v němž byl vykázán nejlepší a nejhorší finanční výsledek), a vypočte se za stejné šestiměsíční období roku. Škoda se vypočítává na úrovni jednotlivého příjemce.
5. Podpora a všechny ostatní platby obdržené jako náhrada škody, včetně plateb z pojistných smluv, nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 9
Sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů
Článek 51
Sociální podpora na dopravu obyvatel odlehlých regionů
1. Podpora na leteckou a námořní přepravu cestujících je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 písm. a) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Prospěch z podpory musí v plném rozsahu plynout konečným spotřebitelům, kteří mají obvyklé bydliště v odlehlých regionech.
3. Podpora se poskytuje pro přepravu cestujících na trase mezi letištěm nebo přístavem v odlehlém regionu a jiným letištěm nebo přístavem v Evropském hospodářském prostoru.
4. Pokud jde o totožnost dopravce nebo druh dopravy, poskytuje se podpora bez diskriminace a omezování konkrétní trasy do odlehlého regionu nebo z něj.
5. Způsobilými náklady jsou cena zpáteční letenky či přepravního dokladu z odlehlého regionu nebo do něj, včetně všech daní a poplatků účtovaných dopravcem spotřebiteli.
6. Intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 10
Podpora na širokopásmovou infrastrukturu
Článek 52
Podpora na širokopásmovou infrastrukturu
1. Investiční podpora na širokopásmovou infrastrukturu je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
investiční náklady na vybudování pasivní širokopásmové infrastruktury;
b)
investiční náklady na stavební a inženýrské práce související s širokopásmovou infrastrukturou;
c)
investiční náklady na vybudování základních širokopásmových sítí a
d)
investiční náklady na vybudování přístupových sítí nové generace („sítě NGA“).
3. Investice musí být provedeny v oblastech, kde neexistuje infrastruktura stejné kategorie (buď základní širokopásmové sítě nebo sítě NGA) a kde je nepravděpodobné, že tato infrastruktura bude do tří let ode dne zveřejnění plánovaného opatření vybudována za komerčních podmínek, přičemž tento předpoklad je třeba ověřit v otevřené veřejné konzultaci.
4. Podpora se poskytne na základě otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení za dodržení zásady technologické neutrality.
5. Provozovatel sítě musí nabízet co nejširší aktivní a pasivní velkoobchodní přístup podle čl. 2 bodu 139 tohoto nařízení za spravedlivých a nediskriminačních podmínek, včetně fyzického zpřístupnění v případě sítí NGA. Tento velkoobchodní přístup se poskytuje na dobu alespoň sedmi let a právo na přístup ke kabelovodům nebo stožárům není časově omezeno. V případě podpory na výstavbu kabelovodů musí být kabelovody dostatečně velké na to, aby umožňovaly fungování několika kabelových sítí a různých síťových topologií.
6. Cena za velkoobchodní přístup musí vycházet ze zásad stanovování cen, které určí vnitrostátní regulační orgán, a z referenčních hodnot, které platí v jiných srovnatelných konkurenčnějších oblastech členského státu nebo Unie, při zohlednění podpory, kterou provozovatel sítě obdržel. V otázce podmínek přístupu (včetně stanovování cen) a v případě sporu mezi zájemci o přístup a dotovaným provozovatelem infrastruktury musí být konzultován vnitrostátní regulační orgán.
7. Členské státy zavedou mechanismy monitorování a zpětného vyžádání prostředků, pokud výše podpory poskytnuté na projekt přesahuje 10 milionů EUR.
ODDÍL 11
Podpora kultury a zachování kulturního dědictví
Článek 53
Podpora kultury a zachování kulturního dědictví
1. Podpora kultury a zachování kulturního dědictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje na tyto kulturní účely a činnosti:
a)
muzea, archivy, knihovny, umělecká a kulturní centra či prostory, divadla, opery, koncertní síně, další organizace pořádající živá vystoupení, filmové archivy a další podobná umělecká a kulturní zařízení, organizace a instituce;
b)
hmotné dědictví, včetně všech forem movitého a nemovitého kulturního dědictví a archeologických nalezišť, památek, historických památek a budov; přírodní dědictví související s kulturním dědictvím nebo, pokud je formálně uznáno za kulturní nebo přírodní dědictví, příslušnými orgány veřejné moci členského státu;
c)
nehmotné dědictví v jakékoli formě včetně folklorních tradic a řemesel;
d)
umělecké či kulturní akce a vystoupení, festivaly, výstavy a podobné kulturní činnosti;
e)
činnosti v oblasti kulturního a uměleckého vzdělávání, jakož i podpora porozumění významu ochrany a prosazování rozmanitosti kulturního vyjádření prostřednictvím vzdělávání a programů, jež mají zvýšit informovanost veřejnosti, včetně činností využívajících nové technologie;
f)
psaní, editace, produkce, distribuce, digitalizace a vydávání hudby a literatury, včetně překladů;
3. Podpora může mít podobu:
a)
investiční podpory, včetně podpory na výstavbu nebo modernizaci kulturní infrastruktury;
b)
provozní podpory.
4. V případě investiční podpory jsou způsobilé náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku, včetně:
a)
nákladů na výstavbu, modernizaci, pořízení, zachování nebo zlepšení infrastruktury, jejíž časová či prostorová kapacita se používá nejméně z 80 % ročně pro kulturní účely;
b)
nákladů na pořízení, včetně leasingu, nákladů na převod vlastnictví nebo fyzické přemístění kulturního dědictví;
c)
nákladů na zajištění, zachování, obnovu a asanaci hmotného a nehmotného kulturního dědictví, včetně dodatečných nákladů na skladování za vhodných podmínek, nákladů na speciální nástroje a materiály a nákladů na dokumentaci, výzkum, digitalizaci a zveřejnění;
d)
nákladů na zlepšení dostupnosti kulturního dědictví pro veřejnost, včetně nákladů na digitalizaci a další nové technologie, dále náklady na zlepšení dostupnosti pro osoby se zvláštními potřebami (zejména rampy a zdviže pro zdravotně postižené osoby, nápisy v Braillově písmu a praktické exponáty v muzeích) a nákladů na propagaci kulturní rozmanitosti souvisejících s prezentací, programy a návštěvníky;
e)
nákladů na kulturní projekty a činnosti, spolupráci a výměnné programy a granty, včetně nákladů na výběrová řízení, nákladů na propagaci a nákladů, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
5. V případě provozní podpory jsou způsobilé tyto náklady:
a)
náklady, které kulturní instituci nebo lokalitě kulturního dědictví vznikly v souvislosti se stálými nebo pravidelnými činnostmi, včetně výstav, představení a akcí a podobných kulturních činností, k nimž dochází v rámci běžné činnosti;
b)
náklady na činnosti v oblasti kulturního a uměleckého vzdělávání, jakož i podpora porozumění významu ochrany a prosazování rozmanitosti kulturního vyjádření prostřednictvím vzdělávání a programů, jež mají zvýšit informovanost veřejnosti, včetně činností využívajících nové technologie;
c)
náklady na zlepšení přístupu veřejnosti ke kulturním institucím nebo lokalitám a činnostem kulturního dědictví, včetně nákladů na digitalizaci a používání nových technologií, jakož i nákladů na zlepšení přístupu osob se zdravotním postižením;
d)
provozní náklady týkající se přímo kulturního projektu nebo činnosti, jako je pronájem nemovitostí a kulturních prostor, cestovní výdaje, výdaje na materiály a vybavení související přímo s kulturním projektem nebo činností, architektonické konstrukce pro výstavy a jeviště, pronájem, leasing a odpisy nástrojů, softwaru a vybavení, náklady na užití děl chráněných autorskými právy a dalších souvisejících obsahů chráněných právy duševního vlastnictví, náklady na propagaci a náklady, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu nebo činnosti; odpisy a finanční náklady jsou způsobilé pouze v případě, že nebyly pokryty investiční podporou;
e)
náklady na personál pracující v kulturní instituci, v lokalitě kulturního dědictví nebo na projektu;
f)
náklady na poradenské a podpůrné služby poskytované externími poradci a poskytovateli služeb, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
6. Pokud jde o investiční podporu, výše podpory nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante na základě odůvodněných odhadů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory. Provozovatel infrastruktury má právo ponechat si během příslušného období přiměřený zisk.
7. Pokud jde o provozní podporu, výše podpory nesmí přesáhnout částku, která je nezbytná k pokrytí provozních ztrát a vygenerování přiměřeného zisku za příslušné období. Splnění tohoto požadavku se zajistí ex ante na základě odůvodněných předpokladů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
8. Pokud jde o podporu, která nepřesahuje 1 milion EUR, vedle metod uvedených v odstavcích 6 a 7 lze maximální výši podpory stanovit také jako 80 % způsobilých nákladů.
9. Pokud jde o vydávání hudby a literatury definované v odst. 2 písm. f), maximální výše podpory nesmí přesáhnout buď rozdíl mezi způsobilými náklady a diskontovanými výnosy z projektu, nebo 70 % způsobilých nákladů. Od způsobilých nákladů se odečtou výnosy, a to buď ex ante nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory. Způsobilými náklady jsou náklady na vydávání hudby a literatury, včetně autorských honorářů (náklady na autorská práva), honorářů překladatelů a editorů, dalších nákladů souvisejících s vydáním (korektura, oprava a revize), náklady na grafickou úpravu, náklady na předtiskovou přípravu a náklady na tisk nebo elektronickou publikaci.
10. Podle tohoto článku není způsobilá podpora pro noviny a časopisy, ať již jsou zveřejňovány v tištěné nebo elektronické podobě.
Článek 54
Režimy podpory audiovizuálních děl
1. Režimy podpory na psaní scénářů a rozvoj, produkci, distribuci a propagaci audiovizuálních děl jsou slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Podpora musí být zaměřena na produkt v oblasti kultury. V zájmu zamezení zjevných chyb při posouzení určitého produktu jakožto produktu v oblasti kultury je každý členský stát povinen zavést účinné postupy, např. výběr návrhů jednou či několika osobami, jež jsou pověřeny jejich výběrem či ověřením podle předem určeného seznamu kulturních kritérií.
3. Podpora může mít podobu:
a)
podpory na produkci audiovizuálních děl;
b)
podpory na přípravu produkce a
c)
podpory na distribuci.
4. Jestliže členské státy stanoví u podpory povinnou územní vázanost výdajů, pak režimy podpory na produkci audiovizuálních děl mohou buď:
a)
požadovat, aby na území členského státu, který podporu poskytuje, bylo vynaloženo až 160 % podpory na produkci určitého audiovizuálního díla, nebo
b)
vypočítávat výši podpory na produkci určitého audiovizuálního díla jako procentní podíl výdajů na produkční činnosti v členském státě, který podporu poskytuje; tento postup se obvykle použije u režimů podpory v podobě daňových pobídek.
V obou případech, pokud členský stát vyžaduje, aby produkční činnosti na projektech, jež mají být způsobilé z hlediska podpory, dosáhly na dotyčném území určitého minimálního objemu, nesmí tento objem překročit 50 % z celkového rozpočtu produkce. Mimoto nesmí maximální výdaje, pro něž platí povinnost územní vázanosti, překročit v žádném případě 80 % z celkového rozpočtu produkce.
5. Způsobilé jsou tyto náklady:
a)
pokud jde o podporu na produkci: celkové náklady na produkci audiovizuálních děl, včetně nákladů na zlepšení přístupnosti pro osoby s tělesným postižením;
b)
pokud jde o podporu na přípravu produkce: náklady na psaní scénářů a na rozvoj audiovizuálních děl;
c)
pokud jde o podporu na distribuci: náklady na distribuci a propagaci audiovizuálních děl.
6. Intenzita podpory na produkci audiovizuálních děl nesmí přesáhnout 50 % způsobilých nákladů.
7. Intenzitu podpory lze navýšit takto:
a)
na 60 % způsobilých nákladů v případě přeshraničních produkcí, jež jsou financovány více než jedním členským státem a na nichž se podílí producenti pocházející z více než jednoho členského státu;
b)
na 100 % způsobilých nákladů v případě náročných audiovizuálních děl a koprodukcí, na nichž se podílejí země vedené v seznamu DAC organizace OECD.
8. Intenzita podpory na přípravu produkce nesmí přesáhnout 100 % způsobilých nákladů. Pokud je výsledný scénář či projekt zpracován do podoby audiovizuálního díla, např. je nafilmován, pak se náklady na přípravu produkce začlení do celkového rozpočtu a zohlední při výpočtu intenzity podpory. Intenzita podpory na distribuci musí být stejná jako intenzita podpory na produkci.
9. Podpora nesmí být vyhrazena na konkrétní produkční činnosti ani jednotlivé části produkčního hodnotového řetězce. Způsobilá podle tohoto článku není podpora na infrastrukturu filmových studií.
10. Podpora nesmí být vyhrazena pouze pro státní příslušníky daného členského státu a pro příjemce nesmí být stanoven požadavek, aby měli postavení podniku zřízeného podle vnitrostátního obchodního práva.
ODDÍL 12
Podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu
Článek 55
Podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu
1. Podpora na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Sportovní infrastrukturu nesmí výhradně využívat jediný uživatel v oblasti profesionálního sportu. Jiní uživatelé v oblasti profesionálního nebo amatérského sportu musí ročně využívat danou sportovní infrastrukturu alespoň z 20 % její kapacity. Využívá-li této infrastruktury několik uživatelů současně, je nutno vypočítat odpovídající podíl časové kapacity, jež na ně připadá.
3. Multifunkční rekreační infrastrukturu tvoří rekreační zařízení multifunkční povahy, která nabízejí zejména kulturní a rekreační služby, s výjimkou zábavních parků a hotelových zařízení.
4. Přístup ke sportovní či multifunkční rekreační infrastruktuře musí být umožněn více uživatelům za transparentních a nediskriminačních podmínek. Podniky, které financovaly alespoň 30 % investičních nákladů na infrastrukturu, mohou získat přednostní přístup za zvýhodněných podmínek za předpokladu, že jsou tyto podmínky zveřejněny.
5. Je-li sportovní infrastruktura využívána profesionálními sportovními kluby, členské státy zajistí, aby podmínky stanovování cen za její využívání byly zveřejněny.
6. Jakékoli koncese nebo jiná pověření třetí strany k výstavbě, modernizaci a/nebo provozu sportovní nebo multifunkční rekreační infrastruktury se musí řídit otevřenými, transparentními a nediskriminačními podmínkami s náležitým zohledněním platných pravidel pro zadávání veřejných zakázek.
7. Podpora může mít podobu:
a)
investiční podpory, včetně podpory na výstavbu nebo modernizaci sportovní a multifunkční rekreační infrastruktury;
b)
provozní podpory na sportovní infrastrukturu.
8. V případě investiční podpory na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu jsou způsobilé náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku.
9. V případě provozní podpory na sportovní infrastrukturu jsou způsobilými náklady provozní náklady na služby, které infrastruktura poskytuje. Mezi tyto provozní náklady patří takové náklady, jako např. osobní náklady, náklady na materiál, služby, komunikaci, energii, údržbu, nájemné, správní náklady atd., ale nepatří k nim odpisy a finanční náklady, pokud se na ně vztahovala investiční podpora.
10. Pokud jde o investiční podporu na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu, výše podpory nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante na základě odůvodněných předpokladů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
11. Pokud jde o provozní podporu na sportovní infrastrukturu, výše podpory nesmí přesáhnout provozní ztrátu za příslušné období. Splnění tohoto požadavku se zajistí ex ante na základě odůvodněných předpokladů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
12. Pokud jde o podporu, která nepřesahuje 1 milion EUR, vedle metod uvedených v odstavcích 10 a 11 lze maximální výši podpory stanovit také jako 80 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 13
Podpora na místní infrastrukturu
Článek 56
Investiční podpora na místní infrastrukturu
1. Financování výstavby nebo modernizace místní infrastruktury, které se týká infrastruktury, jež na místní úrovni přispívá ke zlepšování podnikatelského a spotřebitelského prostředí a k modernizaci a rozvoji průmyslové základny, je slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňato z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I.
2. Tento článek se nepoužije na podporu infrastruktur, na níž se vztahují jiné oddíly kapitoly III tohoto nařízení, s výjimkou oddílu 1 - Regionální podpora. Tento článek se rovněž nevztahuje na letištní a přístavní infrastrukturu.
3. Infrastruktura musí být k dispozici uživatelům, kteří o to projeví zájem, za otevřených, transparentních a nediskriminačních podmínek. Cena účtovaná za užívání infrastruktury musí odpovídat ceně tržní.
4. Jakékoli koncese nebo jiná pověření třetí strany k provozu infrastruktury se musí řídit otevřenými, transparentními a nediskriminačními podmínkami s náležitým zohledněním platných pravidel pro zadávání veřejných zakázek.
5. Způsobilými náklady jsou náklady na investice do hmotného a nehmotného majetku.
6. Výše podpory nesmí přesáhnout výši rozdílu mezi způsobilými náklady a provozním ziskem z investice. Od způsobilých nákladů se odečte provozní zisk, a to buď ex ante na základě odůvodněných předpokladů nebo uplatněním mechanismu zpětného vymáhání podpory.
7. Výjimka podle tohoto článku se nevztahuje na vyhrazenou infrastrukturu.
KAPITOLA IV
Závěrečná ustanovení
Článek 57
Zrušení
Nařízení (ES) č. 800/2008 se zrušuje.
Článek 58
Přechodná ustanovení
1. Toto nařízení se použije na jednotlivou podporu poskytnutou před jeho vstupem v platnost, pokud tato podpora splňuje veškeré podmínky stanovené v tomto nařízení, s výjimkou článku 9.
2. Podporu, která není vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení ani jiných dříve platných nařízení přijatých podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, posuzuje Komise v souladu s příslušnými rámci, pokyny, sděleními a oznámeními.
3. Podpora, jež byla poskytnuta před 1. lednem 2015 na základě tehdy platného nařízení přijatého podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, je slučitelná s vnitřním trhem a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy s výjimkou regionální podpory. Režimy podpory v podobě rizikového kapitálu ve prospěch malých a středních podniků, které byly zavedeny před 1. červencem 2014 a které jsou podle nařízení č. 800/2008 vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, zůstávají z této povinnosti vyňaty a jsou slučitelné s vnitřním trhem až do ukončení dohody o financování, a to za předpokladu, že příslib poskytnutí veřejných prostředků podporovanému investičnímu fondu soukromého kapitálu byl na základě takové dohody učiněn před 1. lednem 2015 a že jsou nadále splněny ostatní podmínky pro vynětí z oznamovací povinnosti.
4. Po skončení doby platnosti tohoto nařízení zůstávají režimy podpor, které jsou vyňaty podle tohoto nařízení, vyňaty ještě po adaptační období v délce šesti měsíců, s výjimkou režimů regionální podpory. Vynětí režimů regionální podpory pozbývá platnosti v den, kdy končí platnost schválených map regionální podpory. Vynětí podpory rizikového financování podle čl. 21 odst. 2 písm. a) ukončí svou platnost uplynutím období podle dohody o financování, jestliže příslib poskytnutí veřejných prostředků podporovanému investičnímu fondu soukromého kapitálu byl na základě takové dohody učiněn během šesti měsíců následujících po skončení doby platnosti tohoto nařízení, a jestliže jsou nadále splněny všechny ostatní podmínky pro vynětí z oznamovací povinnosti.
Článek 59
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. července 2014.
Použije se do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. června 2014.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 651/2014
оd 17. lipnja 2014.
o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (1), a posebno njezin članak 1. stavak 1. točke (a) i (b),
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za državne potpore,
budući da:
(1)
Državno financiranje koje ispunjuje kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora čini državnu potporu i podložno je obvezi prijave Komisiji na temelju članka 108. stavka 3. Ugovora. Međutim, u skladu s člankom 109. Ugovora Vijeće može odrediti kategorije potpora koje se izuzimaju od te obveze prijave. U skladu s člankom 108. stavkom 4. Ugovora Komisija može donijeti uredbe koje se odnose na te kategorije državnih potpora. Na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 Komisija je, u skladu s člankom 109. Ugovora, ovlaštena ocijeniti da se pod određenim uvjetima sljedeće kategorije potpora mogu izuzeti od obveze prijave: potpore malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), potpore u korist istraživanja i razvoja, potpore u korist zaštite okoliša, potpore za zapošljavanje i usavršavanje i potpore koje su u skladu s kartom koju je Komisija odobrila za svaku državu članicu za dodjelu regionalnih potpora. Na temelju toga Komisija je donijela Uredbu Komisije (EZ) br. 800/2008 (2). Uredba (EZ) br. 800/2008 izvorno se primjenjivala do 31. prosinca 2013., no Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2013 od 29. studenoga 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 800/2008 u vezi s razdobljem njezine primjene (3) naknadno je produljena te sada prestaje važiti 30. lipnja 2014. Dana 22. srpnja 2013. Uredba (EZ) br. 994/98 izmijenjena je Uredbom Vijeća (EU) br. 733/2013 od 22. srpnja 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 994/98 o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (4) kako bi se Komisiju ovlastilo da skupno izuzeće proširi na nove kategorije potpora, za koje je moguće utvrditi jasne uvjete spojivosti. Te nove kategorije potpora na koje se primjenjuje skupno izuzeće uključuju: potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama, socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija, potpore za širokopojasne infrastrukture, potpore za inovacije, potpore za kulturu i očuvanje baštine, potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture. Pod uvjetom da se u budućnosti razvije dovoljno iskustva utemeljenog na slučajevima te se time omogući izrada operativnih kriterija za izuzimanje kojima će se omogućiti ex ante spojivost ostalih kategorija potpore, Komisija namjerava revidirati područje primjene ove Uredbe radi uključivanja određenih vrsta potpore koje se odnose na ta područja. Posebno, Komisija namjerava do prosinca 2015. razviti kriterije za infrastrukturu luka i zračnih luka.
(2)
Komunikacijom o modernizaciji državnih potpora u EU-u (SAM) (5) Komisija je započela opsežnu reviziju pravila o državnim potporama. Glavni ciljevi modernizacije su: i. postići održiv, inteligentan i uključiv rast na konkurentnom unutarnjem tržištu, istodobno doprinoseći naporima država članica u učinkovitijoj uporabi javnih financija, ii. usredotočiti Komisijino ispitivanje mjera potpore ex ante na slučajeve s najvećim učinkom na unutarnje tržište, istodobno jačajući suradnju država članica u provedbi državnim potpora, te iii. pojednostavniti pravila i omogućiti brže, informiranije i vjerodostojnije donošenje odluka na temelju jasne gospodarske opravdanosti, zajedničkog pristupa i jasnih obveza. Revizija Uredbe (EZ) br. 800/2008 središnji je element SAM-a.
(3)
Ovom bi Uredbom trebalo omogućiti bolje raspoređivanje prioriteta pri provedbi državnih potpora, njezino pojednostavnjivanje te povećanje transparentnosti, učinkovite evaluacije i kontrole usklađenosti s pravilima o državnim potporama na nacionalnoj razini i na razini Unije, uz očuvanje institucijskih nadležnosti Komisije i država članica. U skladu s načelom proporcionalnosti ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(4)
Zahvaljujući iskustvu stečenom u primjeni Uredbe (EZ) br. 800/2008 Komisija može bolje utvrditi uvjete u kojima se određene kategorije potpora mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem te proširiti područje primjene skupnih izuzeća. Iz tog iskustva vidljiva je i nužnost jačanja transparentnosti, praćenja i ispravne evaluacije vrlo velikih programa s obzirom na njihov učinak na tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.
(5)
Opće uvjete za primjenu ove Uredbe trebalo bi utvrditi na temelju skupa zajedničkih načela kojima se osigurava da potpore budu u službi zajedničkog interesa, da imaju jasan učinak poticaja, da su odgovarajuće i razmjerne, da se dodjeljuju potpuno transparentno, da su podložne mehanizmu nadzora i redovnoj evaluaciji te da ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.
(6)
Svaku potporu koja ispunjuje sve uvjete utvrđene u ovoj Uredbi, i opće i posebne za odgovarajuće kategorije potpora, trebalo bi izuzeti od obveze prijave utvrđene u članku 108. stavku 3. Ugovora.
(7)
Državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koje nisu obuhvaćene ovom Uredbom i dalje su podložne obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje mogućnost država članica da prijave potpore čiji ciljevi odgovaraju ciljevima obuhvaćenima ovom Uredbom.
(8)
S obzirom na to da veliki programi imaju veći potencijalni učinak na trgovinu i tržišno natjecanje, programi čiji godišnji proračun za državne potpore premašuje određeni prag temeljen na apsolutnoj vrijednosti u načelu bi trebali biti podložni evaluaciji državnih potpora. Evaluacija bi trebala biti usmjerena na provjeravanje jesu li postignute pretpostavke i uvjeti na temelju kojih se utvrđuje spojivost programa i učinkovitosti mjere potpore s obzirom na opće i posebne ciljeve te pružiti uvid o učinku programa na tržišno natjecanje i trgovinu. Kako bi se osiguralo jednako postupanje, evaluaciju državnih potpora trebalo bi provoditi na temelju plana evaluacije koji je odobrila Komisija. Iako bi taj plan uobičajeno trebalo sastaviti u trenutku osmišljavanja programa i odobriti na vrijeme za stupanje programa na snagu, to možda neće biti moguće u svim slučajevima. Stoga će se ova Uredba, kako bi se izbjeglo odgađanje njihova stupanja na snagu, na te programe primjenjivati tijekom razdoblja od najviše šest mjeseci. Nakon odobrenja plana evaluacije Komisija može odlučiti produljiti to razdoblje. U tu svrhu bi plan evaluacije trebalo dostaviti Komisiji u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu. Komisija iznimno može odlučiti i da, s obzirom na specifičnosti pojedinog slučaja, evaluacija nije nužna. Komisija bi od države članice trebala primiti potrebne informacije kako bi bila u mogućnosti izvršiti procjenu plana evaluacije, a dodatne informacije zatražiti bez nepotrebnog odgađanja kako bi državi članici omogućila da dostavi elemente koji Komisiji nedostaju za donošenje odluke. S obzirom na novinu tog postupka Komisija će u zasebnom dokumentu dostaviti detaljne smjernice o postupku koji treba primjenjivati tijekom šestomjesečnog razdoblja za odobrenje plana evaluacije te odgovarajuće obrasce za podnošenje planova evaluacije. Izmjene programa podložnih evaluaciji, osim izmjena koje ne mogu utjecati na spojivost programa potpore u skladu s ovom Uredbom ili znatno utjecati na sadržaj odobrenog plana evaluacije, trebalo bi ocjenjivati uzimajući u obzir ishod evaluacije te isključiti iz područja primjene ove Uredbe. Za formalne i administrativne izmjene ili izmjene izvršene u skladu s okvirom o mjerama koje sufinancira EU ne bi se, u načelu, trebalo smatrati da znatno utječu na sadržaj odobrenog plana evaluacije.
(9)
Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaćih proizvoda pred uvezenima ili na potpore za djelatnosti povezane s izvozom. Posebno se ne bi trebala primjenjivati na potpore kojima se financira ustrojavanje distribucijske mreže i upravljanje njome u drugim zemljama. Potpore kojima se pokrivaju troškovi sudjelovanja na trgovinskim sajmovima ili troškovi studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji uobičajeno ne predstavljaju potpore djelatnostima povezanima s izvozom.
(10)
Ova bi se Uredba u načelu trebala primjenjivati na većinu sektora gospodarstva. Međutim, u određenim sektorima, kao što su sektor ribarstva i akvakulture te primarna poljoprivredna proizvodnja, područje primjene trebalo bi ograničiti s obzirom na posebna primjenjiva pravila.
(11)
Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na preradu i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti. Za potrebe ove Uredbe preradom ili stavljanjem na tržište ne bi trebalo smatrati djelatnosti na poljoprivrednim dobrima koje su neophodne za pripremu proizvoda za prvu prodaju, niti prvu prodaju preprodavateljima i prerađivačima koju obavlja primarni proizvođač, niti bilo koju djelatnost kojom se proizvod priprema za prvu prodaju.
(12)
Ova se Uredbe ne bi trebala primjenjivati na potpore za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena, koje su obuhvaćene Uredbom Vijeća od 10. prosinca 2010. o državnim potporama za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena (6). Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na ostale vrste potpore u sektoru ugljena, osim na regionalne potpore.
(13)
Komisija bi trebala osigurati da odobrene potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. Prema tome, potpore u korist korisnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem trebalo bi isključiti iz područja primjene ove Uredbe, uz iznimku programâ potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama.
(14)
Potpore dodijeljene poduzetnicima u teškoćama trebalo bi isključiti iz područja primjene ove Uredbe jer bi te potpore trebalo ocjenjivati u okviru Smjernica Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama od 1. listopada 2004. (7) produljenih Komunikacijom Komisije o produljenju primjene Smjernica Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama od 1. listopada 2004. (8) ili naknadnih smjernica koje su naslijedile te Smjernice kako bi se spriječilo izbjegavanje tih Smjernica, osim programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama. Radi osiguranja pravne sigurnosti, treba uspostaviti jasne kriterije koji ne zahtijevaju ocjenu svih pojedinosti situacije pojedinog poduzetnika kako bi se utvrdilo smatra li se određeni poduzetnik poduzetnikom u teškoćama za potrebe ove Uredbe.
(15)
Provedba propisa o državnim potporama uvelike ovisi o suradnji država članica. Stoga bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo poštovanje ove Uredbe, uključujući spojivost pojedinačnih potpora dodijeljenih na temelju programa koji ispunjuju uvjete za skupno izuzeće.
(16)
Zbog velikog rizika negativnog učinka na trgovinske uvjete, velike iznose potpora dodijeljenih pojedinačno ili zbrajanjem potpora Komisija bi trebala ocjenjivati na temelju prijave. Stoga bi razinu pragova za svaku kategoriju potpora unutar područja primjene ove Uredbe trebalo postaviti uzimajući u obzir dotičnu kategoriju potpore i njezin vjerojatni učinak na trgovinske uvjete. Svaka potpora dodijeljena u iznosu koji premašuje te pragove i dalje bi trebala biti podložna obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Pragovi utvrđeni u ovoj Uredbi ne bi se smjeli izbjegavati umjetnim razdvajanjem programa ili projekata potpore na nekoliko programa ili projekata potpore sa sličnim karakteristikama, ciljevima ili korisnicima.
(17)
Za potrebe transparentnosti, jednakog postupanja i učinkovitog praćenja ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na potpore za koje je moguće točno izračunati bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ex ante bez potrebe za procjenom rizika („transparentne potpore”). Za određene posebne instrumente potpore, poput zajmova, jamstava, poreznih mjera, mjera rizičnog financiranja, a posebno povratnih predujmova, ovom bi se Uredbom trebale utvrditi uvjete na temelju kojih se oni mogu smatrati transparentnima. Dokapitalizacije se ne bi trebale smatrati transparentnim potporama, ne dovodeći u pitanje posebne uvjete o rizičnom financiranju i potpore za novoosnovana poduzeća. Potpore u obliku jamstava trebalo bi smatrati transparentnima ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih za dotičnu vrstu poduzetnika. Za mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”) se u Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora EZ-a na državne potpore u obliku jamstava (9) navode razine godišnje premije iznad kojih se državno jamstvo ne smatra potporom.
(18)
Kako bi se osiguralo da su potpore neophodne i da se njima potiče daljnji razvoj djelatnosti ili projekata, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore za djelatnosti kojima bi se korisnik ionako bavio i bez potpore. Potpore bi trebalo izuzeti od obveze prijave na temelju ove Uredbe isključivo ako rad na projektu ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora započne nakon što je korisnik podnio pisani zahtjev za potporu.
(19)
U odnosu na jednokratne potpore koje su obuhvaćene ovom Uredbom, a dodjeljuju se korisniku koji je veliko poduzeće, država članica bi trebala ispuniti uvjete povezane s učinkom poticaja koji se primjenjuju na korisnike koji su MSP-ovi te osigurati da korisnik u internom dokumentu sastavi analizu održivosti projekta ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora s potporom i bez nje. Država članica bi trebala provjeriti potvrđuje li se tim internim dokumentom znatno povećanje opsega projekta/djelatnosti, znatno povećanje ukupnog iznosa koji korisnik troši za subvencionirani projekt/djelatnost, ili znatno povećanje brzine dovršenja dotičnog projekta/djelatnosti. Trebalo bi se smatrati da regionalne potpore imaju učinak poticaja ako bez potpore projekt ulaganja ne bi bio proveden u potpomognutoj regiji.
(20)
Automatski programi potpora u obliku poreznih pogodnosti i dalje bi trebali biti podložni posebnom uvjetu u odnosu na učinak poticaja, s obzirom na činjenicu da se ta vrsta potpora dodjeljuje na temelju postupaka koji se razlikuju od postupaka za dodjelu ostalih kategorija potpora. Ti bi programi već trebali biti doneseni prije početka rada na projektu ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora. Međutim, taj se uvjet ne bi trebao primjenjivati na programe koji su nasljednici poreznih programa, pod uvjetom da je djelatnost bila obuhvaćena prethodnim poreznim programima u obliku poreznih pogodnosti. Ključni trenutak za ocjenu učinka poticaja tih programa je trenutak kada je porezna mjera prvi put uvedena u izvorni program, koji je naknadno zamijenjen njegovim nasljednikom.
(21)
U odnosu na regionalne operativne potpore, regionalne potpore za urbani razvoj, potpore za pristup financiranju za MSP-ove, potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju, potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom i potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom, potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša, potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama, socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija i potpore za kulturu i očuvanje baštine, zahtjev u pogledu postojanja učinka poticaja ne primjenjuje se ili bi se trebalo pretpostaviti da je ispunjen ako su ispunjeni posebni uvjeti za te kategorije potpora utvrđeni u ovoj Uredbi.
(22)
Kako bi se osiguralo da su potpore razmjerne i ograničene na neophodni iznos, maksimalne iznose potpora trebalo bi, kad god je to moguće, utvrditi kao intenzitete potpore u odnosu na iznos prihvatljivih troškova. Ako se maksimalni intenzitet potpore ne može odrediti jer se ne mogu utvrditi prihvatljivi troškovi, ili radi omogućivanja jednostavnijih instrumenata za manje iznose, trebali bi se utvrditi maksimalni iznosi potpora u nominalnim iznosima, kako bi se osigurala razmjernost mjera potpore. Prema iskustvu Komisije, intenzitet potpore i maksimalni iznosi potpora trebali bi biti fiksni, i to na razini kojom se što manje narušava tržišno natjecanje u sektoru kojem je dodijeljena potpora, a istodobno na odgovarajući način rješava tržišni nedostatak ili pitanje kohezije. U odnosu na regionalne potpore za ulaganje, intenzitet potpore trebao bi biti u skladu s dopuštenim intenzitetima potpore na temelju karata regionalnih potpora.
(23)
U izračun intenziteta potpore trebalo bi uključiti samo prihvatljive troškove. Potpore koje premašuju odgovarajući intenzitet potpore zahvaljujući uključivanju neprihvatljivih troškova ne izuzimaju se na temelju ove Uredbe. Utvrđivanje prihvatljivih troškova trebalo bi se popratiti jasnim, konkretnim i ažuriranim pisanim dokazima. Svi iznosi koji se upotrebljavaju trebali bi biti iznosi prije svih odbitaka poreza ili kakvog drugog troška. Potpore koje se isplaćuju u više obroka trebalo bi diskontirati na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Prihvatljive troškove također bi trebalo diskontirati na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Kamatna stopa koja se primjenjuje na diskontiranje i izračun iznosa potpore za potpore koje nemaju oblik bespovratnog sredstva trebala bi biti diskontna odnosno stopa primjenjiva u trenutku dodjele, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije o reviziji metode utvrđivanja referentnih i diskontnih stopa (10). Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroke potpore trebalo bi diskontirati na temelju diskontnih stopa primjenjivih u trenutcima kad porezne pogodnosti stupe na snagu. Trebalo bi promicati upotrebljavanje potpora u obliku povratnih predujmova jer se tim instrumentima podjele rizika pogoduje jačanju učinka poticaja potpora. Stoga treba utvrditi da se, ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova, primjenjivi intenziteti potpore utvrđeni u ovoj Uredbi mogu povećati, uz iznimku regionalnih potpora jer se one mogu izuzeti isključivo ako su u skladu s odobrenim kartama.
(24)
U slučaju poreznih pogodnosti primjenjivih na buduće poreze primjenjiva diskontna stopa i točan iznos obroka potpore ne moraju nužno biti poznati unaprijed. U tom slučaju države članice trebale bi unaprijed odrediti gornju vrijednost diskontirane vrijednosti potpore uz poštovanje primjenjivog intenziteta potpore. Naknadno, kada se sazna iznos obroka potpore za određeni dan, može se provesti diskontiranje na temelju diskontne stope primjenjive u tom trenutku. Diskontirana vrijednost svakog obroka potpore trebala bi se oduzeti od ukupnog iznosa gornje vrijednosti (iznos gornje vrijednosti).
(25)
Kako bi se odredilo poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore utvrđeni ovom Uredbom, trebalo bi uzeti u obzir ukupni iznos mjera državnih potpora za djelatnost ili projekt kojima je dodijeljena potpora. Nadalje, ovom bi se Uredbom trebale utvrditi okolnosti u kojima se različite kategorije potpora mogu zbrajati. Potpore koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe mogu se zbrajati sa svim ostalim potporama spojivima s unutarnjim tržištem koje se izuzimaju na temelju neke druge uredbe ili koje je Komisija odobrila pod uvjetom da se te druge mjere potpora odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi. Ako se različiti izvori potpore odnose na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, zbrajanje potpora trebalo bi dopustiti do najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore primjenjivog na tu potporu na temelju ove Uredbe. Ovom bi se Uredbom trebala utvrditi posebna pravila za zbrajanje mjera potpore s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi i bez njih, za zbrajanje s potporama de minimis i za zbrajanje s potporama u korist radnika s invaliditetom. De minimis potpore često se ne dodjeljuju za određene prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi niti ih se njima može pripisati. U tom slučaju trebalo bi omogućiti neometano zbrajanje de minimis potpora s državnim potporama izuzetima na temelju ove Uredbe. Ako se, međutim, de minimis potpore dodjeljuju za iste prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi kao i državne potpore izuzete na temelju ove Uredbe, zbrajanje trebalo bi dopustiti samo do maksimalnog intenziteta potpore utvrđenog u Poglavlju III. ove Uredbe.
(26)
Financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije i koje nije izravno ili neizravno pod kontrolom država članica ne predstavlja državnu potporu. Ako se financiranje Unije kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore, u obzir bi se trebale uzimati samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljen u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.
(27)
S obzirom na to da su državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u načelu zabranjene, važno je da sve strane mogu provjeriti je li određena potpora dodijeljena u skladu s primjenjivim pravilima. Stoga je transparentnost državnih potpora ključna za ispravnu primjenu pravila iz Ugovora i omogućuje bolju usklađenost, veću odgovornost, stručni pregled, a u konačnici i učinkovitiju javnu potrošnju. Kako bi se osigurala transparentnost, ovom se Uredbom trebalo bi zahtijevati da države članice uspostave sveobuhvatne internetske stranice o državnim potporama na regionalnoj ili nacionalnoj razini, na kojima se iznose sažeci informacija o svakoj mjeri potpore izuzetoj na temelju ove Uredbe. Ta bi obveza trebala biti uvjet za spojivost pojedinačne potpore s unutarnjim tržištem. U skladu s uobičajenom praksom objavljivanja informacija iz Direktive 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (11), trebalo bi upotrebljavati standardizirani oblik radi omogućivanja pretraživanja i preuzimanja informacija te njihova jednostavnog objavljivanja na internetu. Poveznice na internetske stranice o državnim potporama za svaku državu članicu trebale bi se objaviti na internetskoj stranici Komisije. U skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 994/98, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 733/2013, sažetak informacija o svakoj mjeri potpore koja se izuzima na temelju ove Uredbe trebao bi se objaviti na internetskoj stranici Komisije.
(28)
Kako bi se osiguralo učinkovito praćenje mjera potpore u skladu s Uredbom (EZ) br. 994/98, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 733/2013, treba uspostaviti zahtjeve u odnosu na izvješćivanje država članica o mjerama potpore koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe i primjenom ove Uredbe. Osim toga, trebalo bi donijeti pravila o evidenciji koju države članice moraju voditi u vezi s potporama koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe, uzimajući u obzir rokove zastare utvrđene u članku 15. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (12).
(29)
Radi jačanja učinkovitosti uvjeta spojivosti utvrđenih u ovoj Uredbi, u slučaju nepoštovanja tih zahtjeva Komisiji bi se trebalo omogućiti ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća za buduće mjere potpore. Ako se nepoštovanje ove Uredbe odnosi samo na ograničenu skupinu mjera ili određena tijela uprave, Komisija bi trebala imati mogućnost ograničiti ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća određene vrste potpore, određene korisnike ili mjere potpore koje su donijela određena tijela. Tim bi se ciljanim ukidanjem trebalo omogućiti proporcionalno otklanjanje izravno povezano s utvrđenim nepoštovanjem ove Uredbe. U slučaju neispunjenja uvjeta spojivosti utvrđenih u poglavljima I. i III., dodijeljene potpore nisu obuhvaćene ovom Uredbom i slijedom toga predstavljaju nezakonite potpore, koje Komisija ispituje u okviru relevantnog postupka utvrđenog u Uredbi (EZ) br. 659/1999. U slučaju neispunjenja zahtjeva iz poglavlja II., ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća u odnosu na buduće mjere potpore ne utječe na činjenicu da se na prethodne mjere potpore koje su bile u skladu s ovom Uredbom primjenjivalo skupno izuzeće.
(30)
Radi uklanjanja razlika koje mogu izazvati narušavanje tržišnog natjecanja i olakšanja koordinacije između različitih inicijativa Unije i nacionalnih inicijativa o MSP-ovima te zbog administrativne jasnoće i pravne sigurnosti, definicija MSP-ova koja se upotrebljava u ovoj Uredbi trebala bi se temeljiti na definiciji iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (13).
(31)
Rješavanjem ograničenja nerazvijenih regija, regionalnim se potporama promiče gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija država članica i Unije kao cjeline. Regionalne potpore oblikovane su tako da se njima pomaže razvoj najnerazvijenijih područja podržavanjem ulaganja i otvaranjem radnih mjesta u održivom kontekstu. Na područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora, regionalne potpore mogu se dodijeliti radi promicanja osnivanja novih poslovnih jedinica, proširenja kapaciteta postojećih poslovnih jedinica, diversifikacije proizvodnje poslovne jedinice ili temeljite promjene u sveukupnom proizvodnom procesu postojeće poslovne jedinice. Uzimajući u obzir da regionalna ograničenja manje utječu na velika poduzeća nego na MSP-ove, pri ulaganju u područje koje ispunjuje uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, regionalne potpore velikim poduzećima trebalo bi izuzeti od obveze prijave isključivo za početna ulaganja u korist nove ekonomske djelatnosti u tim područjima.
(32)
Ako je program regionalnih potpora usmjeren na ograničen broj sektora gospodarstva, cilj i vjerojatni učinci programa mogli bi biti više sektorske nego horizontalne naravi. Stoga se sektorski programi ne izuzimaju od obveze prijave. Međutim, Komisija na temelju prijave može ocijeniti njihove moguće pozitivne učinke u skladu s primjenjivim smjernicama, okvirima ili odlukama. To se posebno odnosi na programe potpora kojima se obuhvaćaju ekonomske djelatnosti u sektoru ugljena, sektoru brodogradnje i sektoru prometa. Nadalje, s obzirom na posebna obilježja sektora čelika i sintetičkih vlakana, smatra se da u tim sektorima pozitivni učinci kohezije ne mogu prevagnuti pred negativnim učincima regionalnih potpora; stoga se regionalne potpore ne mogu dodijeliti u tim sektorima. Konačno, sektor turizma i sektor širokopojasnih infrastruktura imaju važnu ulogu u nacionalnim gospodarstvima i općenito imaju posebno pozitivan učinak na regionalni razvoj. Stoga programe regionalnih potpora usmjerene na turističke djelatnosti i na širokopojasne infrastrukture trebalo bi izuzeti od obveze prijave. Prerada i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda također su snažno povezani s lokalnim i regionalnim gospodarstvima te bi ih trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem.
(33)
Proizvodnja i distribucija energije te energetska infrastruktura regulirane su zakonodavstvom o unutarnjem tržištu specifičnom za taj sektor, što je vidljivo iz kriterija kojima se osigurava da potpore u tim područjima budu spojive s unutarnjim tržištem i usklađene s Unijinom politikom zaštite okoliša i energetskom politikom. Regionalnim potporama dodijeljenima u skladu s Odjeljkom 1. ove Uredbe postižu se ciljevi gospodarskog razvoja i kohezije te su stoga podložne vrlo zahtjevnim uvjetima spojivosti. Odredbe ove Uredbe koje se odnose na regionalne potpore stoga ne bi trebalo primjenjivati na mjere koje se odnose na proizvodnju i distribuciju energije te energetsku infrastrukturu.
(34)
Ulaganjima kojima se poduzetnicima omogućuje da premaše norme Unije ili povećaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije, ulaganjima za ranu prilagodbu budućim normama Unije, ulaganjima u mjere energetske učinkovitosti, uključujući projekte energetske učinkovitosti koji se odnose na građevine, ulaganjima u zbrinjavanje onečišćenih lokacija i potpore za studije zaštite okoliša ne utječe se izravno na funkcioniranje energetskih tržišta. Tim se ulaganjima istodobno može doprinijeti i ciljevima regionalne politike te energetskim ciljevima i ciljevima zaštite okoliša Europske unije. U tim se slučajevima mogu primijeniti i odredbe ove Uredbe koje se odnose na regionalne potpore i na potpore za zaštitu okoliša, ovisno o glavnom cilju koji se ostvaruje dotičnom mjerom.
(35)
Kako se ne bi davala prednost kapitalnim ulaganjima prema ulaganjima u troškove radne snage, trebalo bi omogućiti mjerenje regionalnih potpora za ulaganje bilo na temelju troškova ulaganja ili na temelju troškova plaća za radna mjesta izravno otvorena projektom ulaganja.
(36)
Regionalne potpore za ulaganje ne bi trebale biti obuhvaćene izuzećem od obveze prijave ako su dodijeljene korisniku koji je zatvorio istu ili sličnu djelatnost u Europskom gospodarskom prostoru u razdoblju od dvije godine prije podnošenja zahtjeva za regionalne potpore za ulaganja ili koji u vrijeme podnošenja zahtjeva ima konkretan plan zatvoriti istu ili sličnu djelatnost u roku od najviše dvije godine nakon dovršetka početnog ulaganja za koje se traži potpora u dotičnom području.
(37)
Komisija je stekla dostatno iskustvo u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora u pogledu regionalnih operativnih potpora kojima se nadoknađuju troškovi prijevoza robe proizvedene u najudaljenijim regijama ili na rijetko naseljenim područjima i robe koja se dalje prerađuje na tim područjima te dodatni troškovi proizvodnje i operativni troškovi (osim dodatnih troškova prijevoza) koje snose korisnici s poslovnim nastanom u najudaljenijim regijama. Budući da postoji opasnost od prekomjerne nadoknade troškova prijevoza koji proizlaze iz dodatne potpore na temelju programâ POSEI u poljoprivrednom sektoru i budući da ne može biti isključeno da se određeni poljoprivredni proizvodi ne proizvode na alternativnoj lokaciji, poljoprivredni sektor trebalo bi isključiti iz regionalnih operativnih potpora kojima se nadoknađuju troškovi prijevoza robe proizvedene u najudaljenijim regijama ili u rijetko naseljenim područjima na temelju ove Uredbe. Regionalne operativne potpore kojima se nadoknađuju dodatni troškovi u najudaljenijim regijama, osim dodatnih troškova prijevoza, trebalo bi smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti ih od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora isključivo ako je razina potpore ograničena na 15 % bruto dodane vrijednosti koju korisnik godišnje ostvaruje u dotičnoj najudaljenijoj regiji ili 25 % godišnjih troškova radne snage koje korisnik snosi u dotičnoj najudaljenijoj regiji ili 10 % godišnjeg prometa korisnika u dotičnoj najudaljenijoj regiji. Ako potpora ne premašuje iznos dobiven jednom od tih alternativnih metoda za određivanje dodatnih operativnih troškova (osim troškova prijevoza) može se smatrati opravdanom u okviru doprinosa regionalnom razvoju i razmjernom ograničenjima s kojima se suočavaju poduzetnici u najudaljenijim regijama.
(38)
Rješavanjem visoke koncentracije gospodarskih, ekoloških i socijalnih problema urbanih područja koja se nalaze u potpomognutim područjima utvrđenima u određenoj karti regionalnih potpora, potporama za urbani razvoj doprinosi se gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji država članica i Unije kao cjeline. Tržišni nedostatci koje je potrebno rješavati potporama za urbani razvoj odnose se na okolnosti financiranja urbanog razvoja, nedostatak integriranog pristupa urbanom razvoju, manjak financiranja koji zahtijeva veću uporabu oskudnih javnih sredstava i potrebu za komercijalnijim pristupom u revitalizaciji urbanih područja. Stoga bi potpore za urbani razvoj kojima se podupire izrada participativnih, integriranih i održivih strategija radi rješavanja dodatnih problema utvrđenih u potpomognutim područjima trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem.
(39)
Ulaganja koja su u skladu s prioritetima strategije Europa 2020. (14) u odnosu na tehnologije zaštite okoliša te prelazak na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika u potpomognutim područjima utvrđenima u odgovarajućoj karti regionalnih potpora trebala bi biti prihvatljiva za veće iznose potpore u obliku regionalnih bonusa.
(40)
MSP-ovi imaju presudnu ulogu u otvaranju radnih mjesta i općenito djeluju kao faktor socijalne stabilnosti i gospodarskog razvoja. Međutim, taj razvoj može biti spriječen tržišnim nedostatcima, što dovodi do sljedećih ograničenja tipičnih za MSP-ove. MSP-ovi često imaju teškoća pri nabavi kapitala ili zajmova, s obzirom na prirodu određenih financijskih tržišta nesklonih riziku i ograničene kolaterale koje mogu ponuditi. Zbog ograničenih sredstava može im biti ograničen i pristup informacijama, prvenstveno onih povezanih s novim tehnologijama i potencijalnim tržištima. Radi olakšanja razvoja ekonomskih djelatnosti MSP-ova, ovom bi Uredbom prema tome trebalo izuzeti određene kategorije potpora ako se one dodjeljuju u korist MSP-ova. Te bi kategorije trebale uključivati posebice potpore za ulaganje za MSP-ove i potpore za sudjelovanje MSP-ova na sajmovima.
(41)
MSP-ovi koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje (ETS) obuhvaćenima Uredbom (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (15) često nailaze na teškoće u financiranju dodatnih troškova koji proizlaze iz suradnje partnera smještenih u raznim regijama i raznim državama članicama ili trećim zemljama. S obzirom na važnost ETS-a za kohezijsku politiku jer se njime pruža okvir za provedbu zajedničkih mjera i razmjene politika među nacionalnim, regionalnim i lokalnim sudionicima iz različitih država članica ili trećih zemalja, ovom bi Uredbom trebalo rješavati određene teškoće s kojima se suočavaju projekti ETS-a kako bi se omogućila njihova sukladnost s pravilima o državnim potporama. Pitanja povezana s ETS-om koja bi se ovom Uredbom trebala riješiti odnose se na primjenjiv intenzitet regionalnih potpora za projekte ETS-a, troškove suradnje za MSP-ove povezane s projektima ETS-a i obveze u pogledu objavljivanja i informiranja, izvješćivanja i vođenja evidencija za potrebe praćenja.
(42)
Uzimajući u obzir specifična ograničenja MSP-ova i razlike koje postoje među njima, moguća je primjena različitih osnovnih intenziteta potpore i različitih bonusa.
(43)
Na temelju iskustva stečenog primjenom Smjernica Zajednice za državne potpore u cilju promicanja ulaganja rizičnog kapitala u MSP-ove (16) postoji niz specifičnih tržišnih nedostataka na tržištu rizičnog kapitala u Uniji povezanih s određenim vrstama ulaganja na raznim stupnjevima razvoja poduzetnika. Ti tržišni nedostatci proizlaze iz nesavršenog podudaranja ponude rizičnog kapitala i potražnje za rizičnim kapitalom. Uslijed toga može doći do prevelike ograničenosti razine rizičnog kapitala dostupne na tržištu pa poduzetnici ne mogu dobiti sredstva unatoč dobrom poslovnom modelu i mogućnostima rasta. Glavni izvor tržišnog nedostatka koji je povezan s tržištima rizičnog kapitala, a koji posebno utječe na pristup MSP-ova kapitalu i može opravdati javnu intervenciju, odnosi se na nepotpune ili asimetrične informacije. Ne samo da se njime utječe na pribavljanje rizičnog kapitala, već se i sprečava pristup financiranju duga za neke MSP-ove. Slijedom toga, mjere rizičnog financiranja koje su usmjerene na privlačenje privatnog kapitala za neuvrštene MSP-ove koji su pod učinkom manjka financijskih sredstava i kojima se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti i komercijalno upravljanje financijskim posrednicima trebalo bi izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima.
(44)
Izuzeće od obveze prijave pod određenim uvjetima trebalo bi primijeniti i na potpore za novoosnovana poduzeća dodijeljene malim poduzećima, potpore za alternativne trgovinske platforme specijalizirane za MSP-ove i potpore za troškove povezane s izviđanjem MSP-ova.
(45)
Potpore za istraživanje i razvoj i inovacije mogu doprinijeti održivom gospodarskom rastu, pojačati konkurentnost i povećati zaposlenost. Iskustvo u primjeni Uredbe (EZ) br. 800/2008 i okvira Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije (17) pokazalo je da tržišni nedostatci mogu onemogućiti postizanje optimalnih rezultata na tržištu i uzrokovati neučinkovitosti povezane s vanjskim učincima, prelijevanjem javnih dobara ili znanja, nepotpunim i asimetričnim informacijama te nedostatcima koordinacije i umrežavanja.
(46)
MSP-ovi mogu imati teškoće u pristupu novim tehnološkim postignućima, prijenosu znanja ili visokokvalificiranom osoblju. Potporama za projekte istraživanja i razvoja, potporama za studije izvedivosti te potporama za inovacije za MSP-ove, uključujući potpore za pokriće troškova prava industrijskog vlasništva, mogu se ukloniti ti problemi i stoga bi ih trebalo izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima.
(47)
U odnosu na potpore za projekte istraživanja i razvoja, dio istraživačkog projekta kojem je dodijeljena potpora trebao bi u potpunosti biti obuhvaćen kategorijom temeljnog istraživanja, industrijskog istraživanja ili eksperimentalnog razvoja. Ako neki projekt obuhvaća razne zadaće, svaku bi zadaću trebalo razvrstati u jednu od tih kategorija ili navesti da nije razvrstana niti u jednu od tih kategorija. To razvrstavanje ne mora nužno biti kronološko, u kojem se kreće redom kroz vrijeme od temeljnog istraživanja prema djelatnostima bližima tržištu. U skladu s tim, zadatak koji se izvodi u kasnijoj fazi projekta može se kvalificirati kao industrijsko istraživanje. Jednako tako, djelatnost obavljena u ranijoj fazi projekta može predstavljati eksperimentalni razvoj. Dio projekta kojem je dodijeljena potpora može uključivati i studije izvedivosti kojima se pripremaju istraživačke djelatnosti.
(48)
Visokokvalitetne istraživačke infrastrukture sve su potrebnije za revolucionarna istraživanja jer privlače talentirane stručnjake na svjetskoj razini, a neophodne su za pružanje podrške novim informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te ključnim pomoćnim tehnologijama. Javne istraživačke infrastrukture trebale bi i dalje održavati partnerstvo s industrijskim istraživanjima. Pristup javno financiranim istraživačkim infrastrukturama trebao bi se omogućiti na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi, u skladu s tržišnim uvjetima. U slučaju nepoštovanja navedenih uvjeta mjera potpore ne bi trebalo izuzeti od obveze prijave. Određena istraživačka infrastruktura može biti u vlasništvu više strana, koje njome upravljaju i upotrebljavaju je, a javna tijela i poduzetnici mogu zajednički upotrebljavati infrastrukturu.
(49)
Istraživačke infrastrukture mogu obavljati i ekonomske i neekonomske djelatnosti. Kako bi se izbjeglo dodjeljivanje državnih potpora ekonomskim djelatnostima javnim financiranjem neekonomskih djelatnosti, troškove financiranja ekonomskih i neekonomskih djelatnosti trebalo bi jasno razdijeliti. Ako se određena infrastruktura upotrebljava za ekonomske i neekonomske djelatnosti, financiranje iz državnih sredstava za troškove povezane s neekonomskim djelatnostima infrastrukture ne predstavlja državnu potporu. Na javno financiranje primjenjuju se pravila o državnim potporama isključivo ako se njime pokrivaju troškovi povezani s ekonomskim djelatnostima. U odnosu na osiguranje sukladnosti s pragovima za prijavu i maksimalnim intenzitetima potpore trebalo bi uzeti u obzir samo ekonomske djelatnosti. Ako se određena infrastruktura upotrebljava gotovo isključivo za neekonomsku djelatnost, njezino financiranje može biti u potpunosti isključeno iz područja primjene pravila o državnim potporama, pod uvjetom da je ekonomska uporaba isključivo sporedne prirode, to jest da je riječ o djelatnosti koja je izravno povezana s upravljanjem infrastrukturom i neophodna za njezino upravljanje, ili je nerazdvojivo povezana s glavnom neekonomskom uporabom infrastrukture, a opseg joj je ograničen. Trebalo bi se smatrati da je riječ o opisanom slučaju ako ekonomske djelatnosti upotrebljavaju isti input (npr. materijal, oprema, radna snaga i fiksni kapital) kao i neekonomske djelatnosti, a kapacitet koji se svake godine dodjeljuje toj ekonomskoj djelatnosti ne premašuje 20 % ukupnog godišnjeg kapaciteta istraživačke infrastrukture.
(50)
Potpore za inovacijske klastere namijenjene su rješavanju tržišnih nedostataka koji se odnose na probleme koordinacije koji sprečavaju razvoj klastera ili ograničavaju interakciju i prijenos znanja unutar klastera. Državnim potporama može se poticati ulaganje u otvorenu i zajedničku infrastrukturu namijenjenu inovacijskim klasterima ili poticati djelovanje klastera u smislu promicanja zajedničkog rada na projektima, umrežavanja i stvaranja znanja. Međutim, operativne potpore za inovacijske klastere trebale bi se dodijeliti samo na privremenoj osnovi za ograničeno razdoblje koje nije duže od 10 godina. Omjer ukupnog iznosa potpora dodijeljenih za ukupne prihvatljive troškove ne bi smio premašivati 50 % tijekom razdoblja za koje se dodjeljuje potpora.
(51)
Tržišni nedostatci mogli bi imati negativan učinak na inovacije procesa i organizacije poslovanja u smislu nepotpunih informacija i pozitivnih vanjskih učinaka koji bi se trebali rješavati s pomoću posebnih mjera. Potpore za tu vrstu inovacija uglavnom se odnose na male i srednje poduzetnike jer su oni suočeni s ograničenjima koja mogu ometati njihovu sposobnost za poboljšanje metoda proizvodnje ili isporuke ili za znatno poboljšanje poslovne prakse, organizacije radnog mjesta ili vanjskih odnosa. Kako bi se velika poduzeća potakla na suradnju s malim i srednjim poduzećima u djelatnostima inovacija procesa i organizacije poslovanja, mjere potpore troškovima velikih poduzeća za navedene djelatnosti bi pod određenim uvjetima trebalo obuhvatiti uredbom o skupnom izuzeću.
(52)
Promicanje usavršavanja i zapošljavanja radnika u nepovoljnom položaju i radnika s invaliditetom predstavlja središnji cilj gospodarskih i socijalnih politika Unije i njezinih država članica.
(53)
Usavršavanjem se obično postižu pozitivni vanjski učinci na društvo u cjelini budući da se njime povećava broj kvalificiranih radnika dostupnih drugim poduzetnicima, poboljšava konkurentnost industrije Unije i da ono ima važnu ulogu u strategiji zapošljavanja Unije. Stoga bi potpore za poticanje usavršavanja trebalo izuzeti od obveze prijave na temelju određenih uvjeta. S obzirom na posebna ograničenja s kojima se suočavaju MSP-ovi i više relativne troškove koje moraju snositi kada ulažu u usavršavanje, intenziteti potpora koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe trebali bi se povećati za MSP-ove. Nadalje, intenziteti potpora koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe trebali bi se povećati ako se usavršavanje pruža radnicima u nepovoljnom položaju ili radnicima s invaliditetom. Obilježja usavršavanja u sektoru pomorskog prometa opravdavaju poseban pristup za taj sektor.
(54)
Određene kategorije radnika u nepovoljnom položaju ili radnika s invaliditetom i dalje nailaze na osobite teškoće pri stupanju na tržište rada i zadržavanju na njemu. Iz tog razloga, tijela javne uprave mogu primijeniti mjere kojima se omogućuju poticaji poduzetnicima radi povećanja razine zaposlenosti tih kategorija radnika, a posebno mladih. Budući da su troškovi zapošljavanja dio uobičajenih operativnih troškova svakog poduzetnika, potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju i radnika s invaliditetom trebale bi imati pozitivan učinak na razinu zaposlenosti tih kategorija radnika, a ne samo poduzetnicima omogućiti smanjenje troškova koje bi inače trebali snositi. Slijedom toga, te bi potpore trebalo izuzeti od obveze prijave ako je vjerojatno da će tim kategorijama radnika pomoći da stupe ili ponovno stupe na tržište rada i da se na njemu zadrže. Kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija - Europska strategija za invaliditet 2010. - 2020.: Obnovljenom obvezom za Europu bez zapreka (18) i ključnim elementima Europske strategije za invaliditet obuhvaćene su mjere borbe protiv diskriminacije, mjere jednakih mogućnosti i mjere aktivnog uključivanja, prisutne i u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čije su potpisnice EU i većina država članica. Ova bi se Uredba trebala odnositi na potpore za radnike s invaliditetom u smislu članka 1. Konvencije.
(55)
Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije - Europa 2020. Strategija za pametan, održiv i uključiv rast (19), održivi rast za konkurentnije gospodarstvo uz učinkovitu uporabu resursa i zaštitu okoliša jedan je od glavnih stupova cilja strategije Europa 2020. za pametnu, održivu i uključivu strategiju rasta. Održivi razvoj između ostalog temelji se na visokoj razini zaštite okoliša i poboljšanju kvalitete okoliša. U području zaštite okoliša osjećaju se tržišni nedostatci koji dovode do toga da u uobičajenim tržišnim uvjetima poduzetnici nužno ne primaju poticaj na smanjenje onečišćenja koje proizvode, s obzirom na to da smanjenje onečišćenja može dovesti do povećanja troškova, a bez donošenja odgovarajuće koristi. Ako poduzetnici nisu obvezni internalizirati troškove onečišćenja, te troškove snosi društvo u cjelini.
(56)
Taj se tržišni nedostatak može riješiti uvođenjem obveznih normi zaštite okoliša. Viša razina zaštite okoliša može se postići ulaganjima koja premašuju obvezne norme Unije. Radi poticanja poduzetnika na poboljšanje razine zaštite okoliša na razinu koja premašuje norme Unije, državne potpore u tom području trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem. Kako se države članice ne bi odvratile od utvrđivanja obveznih nacionalnih normi koje su strože od odgovarajućih normi Unije, te bi se državne potpore trebale izuzeti bez obzira na postojanje obveznih nacionalnih normi koje su strože od norme Unije.
(57)
U načelu se potpore ne bi trebale dodjeljivati za ulaganja kojima se poduzetnici usklađuju s normama Unije koje su već donesene, ali još nisu na snazi. Međutim, kao posljedica državnih potpora može doći do poboljšanja ponašanja poduzetnika u području zaštite okoliša ako se državnom potporom poduzetnici potiču na ranu prilagodbu budućim normama Unije prije nego što te norme stupe na snagu i pod uvjetom da se te norme ne primjenjuju retroaktivno. Kao posljedica potpora poduzetnicima za prilagodbu budućim normama Unije može doći do ranijeg postizanja visoke razine zaštite okoliša te bi stoga te potpore trebalo izuzeti.
(58)
U okviru strategije Europa 2020., Unija je utvrdila cilj postizanja povećanja energetske učinkovitosti od 20 % do 2020. te je posebno donijela Direktivu 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskog učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (20) kojom se uspostavlja zajednički okvir za promicanje energetske učinkovitosti unutar Unije i postizanje ukupnog cilja štednje najmanje 20 % potrošnje primarne energije Unije. Radi omogućivanja postizanja tih ciljeva, mjere kojima se podržava energetska učinkovitost, visokoučinkovita kogeneracija te energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem.
(59)
Mjere kojima se povećava energetska učinkovitost zgrada u skladu su s prioritetima strategije Europa 2020. koji se odnose na prelazak na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika. Zbog nepostojanja integriranog pristupa energetskoj učinkovitosti u zgradama, ta su ulaganja često izložena manjku financiranja, što zahtjeva veću uporabu oskudnih javnih sredstava. Stoga bi države članice trebale imati mogućnost podupirati ulaganje u energetsku učinkovitost zgrada dodjelom potpora u obliku izravnih bespovratnih sredstava vlasnicima zgrada ili najmoprimcima u skladu s općim propisima o mjerama energetske učinkovitosti, no i u obliku zajmova i jamstava putem financijskih posrednika odabranih na temelju transparentnog postupka odabira u skladu s posebnim propisima o projektima energetske učinkovitosti zgrada.
(60)
Radi postizanja ciljeva Unije u pogledu obnovljive energije utvrđenih u Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (21) i u mjeri u kojoj je pored regulatornog okvira kao što je sustav trgovanja emisijskim jedinicama Unije u okviru Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (22), potpore dodijeljene za ulaganja kojima se promiče uporaba energije iz obnovljivih izvora trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem.
(61)
S obzirom na ograničeno narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja, skupnim izuzećem trebalo bi obuhvatiti i operativne potpore za mala postrojenja koja proizvode obnovljivu energiju, uz dobro određene uvjete. Operativne potpore velikim postrojenjima trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem ako je tržišno natjecanje ograničeno. Stoga se pri dodjeli tih operativnih potpora novim i inovativnim tehnologijama može primijeniti skupno izuzeće ako se potpore dodjeljuju na temelju konkurentnog natječajnog postupka otvorenog za najmanje jednu takvu tehnologiju, a mehanizam koji se upotrebljava proizvođače obnovljive energije izlaže tržišnim cijenama. Ukupni iznos potpora dodijeljenih na toj osnovi ne smije premašivati 5 % planiranog novog energetskog kapaciteta iz obnovljivih izvora energije. Potpore dodijeljene na temelju natječajnog postupka otvorenog za sve tehnologije obnovljive energije trebalo bi u potpunosti obuhvatiti skupnim izuzećem. Programe operativnih potpora u načelu bi trebalo otvoriti drugim zemljama EGP-a i ugovornim stranama Energetske zajednice kako bi se ograničili ukupni učinci narušavanja tržišnog natjecanja. Države članice potiču se na uspostavljanje mehanizma suradnje prije omogućivanja prekograničnog pružanja potpore. Ako se ne uspostavi mehanizam suradnje, proizvodnja iz postrojenja u drugim zemljama neće doprinijeti njihovu nacionalnom cilju u pogledu obnovljive energije. S obzirom na navedena ograničenja, državama članicama trebalo bi omogućiti dostatno pripremno razdoblje za osmišljavanje odgovarajućih programa potpore koji su otvoreni drugim zemljama. Stoga to otvaranje nije uvjet za izuzeće od obveze prijave, u mjeri u kojoj se ne zahtijeva Ugovorom.
(62)
Potpore za proizvodnju energije vode mogu imati dvostruki učinak. S jedne strane imaju pozitivan učinak zbog niskih emisija stakleničkih plinova, a s druge mogu imati i negativan učinak na sustave voda i biološku raznolikost. Stoga bi prilikom dodjele potpora energiji vode države članice trebale poštovati Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (23), a posebno njezin članak 4. stavak 7. kojim se utvrđuju kriteriji povezani s omogućivanjem novih izmjena vodnih tijela.
(63)
Potpore bi trebalo dodjeljivati samo za održive oblike obnovljive energije. Potpore za biogoriva trebalo bi obuhvatiti ovom uredbom ako ih se dodjeljuje za održiva biogoriva u skladu s Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. Međutim, potpore za biogoriva proizvedena iz prehrambenih sirovina trebalo bi isključiti iz potpora na temelju ove Uredbe radi poticanja prijelaza na proizvodnju naprednijih oblika biogoriva. Potpore za biogoriva koja podliježu obvezi opskrbe ili miješanja trebalo bi isključiti iz područja primjene skupnog izuzeća jer se prethodno navedenom pravnom obvezom može pružiti dostatan poticaj za ulaganja u te vrste obnovljive energije.
(64)
Potporama u obliku smanjenja poreza u skladu s Direktivom Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (24) kojima se pogoduje zaštiti okoliša obuhvaćenoj ovom Uredbom može se neizravno poboljšati okoliš. Međutim, iako bi se u porezima za zaštitu okoliša trebao odražavati socijalni trošak emisija, smanjenja poreza mogu negativno utjecati na taj cilj. Stoga se čini primjerenim njihovo trajanje ograničiti na razdoblje primjene ove Uredbe. Nakon tog razdoblja države članice trebale bi ponovno ocijeniti prikladnost spomenutog smanjenja poreza. Radi što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja, potpore bi trebalo dodjeljivati na isti način za sve sudionike u tržišnom natjecanju za koje se smatra da se nalaze u sličnom činjeničnom stanju. Radi održavanja cjenovnih poticaja za poduzetnike, što je cilj poreza za zaštitu okoliša, državama članicama trebalo bi osigurati mogućnost izrade programa smanjenja poreza na temelju mehanizma isplate nepromjenjivog iznosa godišnje nadoknade (povrat poreza).
(65)
Prema načelu „onečišćivač plaća”, troškove mjera koje su usmjerene na onečišćenje trebao bi snositi onečišćivač koji uzrokuje onečišćenje. Potpore za zbrinjavanje onečišćenih lokacija opravdane su u slučajevima u kojima na temelju primjenjivog prava nije moguće odrediti osobu odgovornu za onečišćenje. Međutim, trebali bi se primjenjivati uvjeti o odgovornosti za zaštitu okoliša u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu kako je utvrđeno Direktivom 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (25), kako je izmijenjena Direktivom 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od istraživanja i eksploatacije mineralnih sirovina i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (26), Direktivom 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, direktivama Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbom (EZ) br. 1013/2006 (27). Stoga, radi omogućivanja ispravljanja postojeće štete u okolišu, tu bi vrstu potpora pod određenim uvjetima trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem.
(66)
U skladu s hijerarhijom otpada utvrđenom u Okvirnoj direktivi o otpadu Europske unije, Sedmim programom djelovanja za okoliš ponovna uporaba i recikliranje utvrđeni su kao ključni prioriteti politike zaštite okoliša Europske unije. Državnim potporama za te djelatnosti može se doprinijeti zaštiti okoliša, pod uvjetom da se poštuje članak 4. stavak 1. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (Okvirna direktiva o otpadu) (28). Štoviše, tim se potporama onečišćivači ne bi smjeli neizravno oslobađati od opterećenja koje snose prema pravu Unije, odnosno od opterećenja koje se smatra redovitim troškom poduzetnika. Stoga bi potpore od kojih te djelatnosti imaju koristi trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem, i ako se odnose na otpad drugih poduzetnika i ako bi materijali koji se obrađuju u suprotnom bili odbačeni ili obrađeni na način koji je manje prihvatljiv za okoliš.
(67)
Moderna energetska infrastruktura ključna je i za integrirano energetsko tržište i za omogućivanje Uniji da zadovolji svoje klimatske i energetske ciljeve. Izgradnjom i nadogradnjom infrastrukture u potpomognutim područjima posebno se doprinosi gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji država članica i Unije kao cjeline podupiranjem ulaganja i otvaranja radnih mjesta te funkcioniranja energetskih tržišta na najnerazvijenijim područjima. Kako bi se smanjili neželjeni učinci tih potpora kojima se narušava tržišno natjecanje, skupno izuzeće trebalo bi primijeniti samo na potpore za infrastrukture koje su uređene zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu i s njime su usklađene.
(68)
Studijama zaštite okoliša može se pomoći utvrditi ulaganja potrebna za postizanje više razine zaštite okoliša. Stoga bi državne potpore za provedbu studija zaštite okoliša kojima je cilj pružanje potpore ulaganjima u zaštitu okoliša kako je obuhvaćeno ovom Uredbom trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem. Budući da su za velika poduzeća energetski pregledi obvezatni, oni se ne bi trebali koristiti državnim potporama.
(69)
U skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora potpore za nadoknadu štete prouzročene prirodnim katastrofama spojive su s unutarnjim tržištem. Radi osiguranja pravne sigurnosti, nužno je odrediti vrstu događaja koje treba smatrati prirodnim katastrofama izuzetima na temelju ove Uredbe. U smislu ove Uredbe, potrese, odrone tla, poplave, a posebno poplave uzrokovane izlijevanjem vode iz rijeka ili jezera, snježne lavine, tornada, uragane, erupcije vulkana i šumske požare prirodnog podrijetla trebalo bi smatrati prirodnim katastrofama. Šteta prouzročena nepovoljnim vremenskim uvjetima kao što su mraz, tuča, led, kiša ili suša, a do kojih dolazi češće, ne bi se trebala smatrati prirodnom katastrofom u smislu članka 107. stavka 2. točke (b) Ugovora. Kako bi se osiguralo da potpore za nadoknadu štete uzrokovane prirodnim katastrofama doista budu obuhvaćene izuzećem, ovom bi Uredbom trebalo utvrditi uvjete temeljene na utvrđenoj praksi čijim se ispunjenjem osigurava da potpore za nadoknadu štete prouzročene prirodnim katastrofama budu obuhvaćene skupnim izuzećem. Ti bi se uvjeti posebice trebali odnositi na službeno priznavanje od tijela uprave država članica da određeni događaj ima značaj prirodne katastrofe i na izravnu uzročnu vezu između prirodne katastrofe i štete koju je pretrpio poduzetnik korisnik, što može uključivati poduzetnike u teškoćama, te bi njima trebalo osigurati izbjegavanje prekomjernih nadoknada. Nadoknada ne bi trebala premašivati iznos koji je potreban da se korisniku omogući povratak u stanje koje je prevladavalo prije nastupanja katastrofe.
(70)
Za zračni i pomorski prijevoz putnika potpora ima socijalni karakter ako se njome rješava problem stalne povezanosti stanovnika udaljenih područja smanjivanjem njihovih troškova prijevoza. To se može odnositi na najudaljenije regije, Maltu, Cipar, Ceutu i Melillu te druge otoke koji su dio državnog područja države članice i na rijetko naseljena područja. Ako je udaljena regija povezana s Europskim gospodarskim prostorom s pomoću nekoliko prijevoznih putova, uključujući neizravne putove, trebalo bi omogućiti potporu za sve navedene putove i prijevoz svim prijevoznicima koji na njima djeluju. Potpora bi se trebala pružiti bez diskriminacije na temelju identiteta prijevoznika ili vrste usluga te može obuhvaćati redovne, čarterske ili jeftine usluge.
(71)
Širokopojasni internet od strateške je važnosti za postizanje cilja pametnog, održivog i uključivog rasta i inovacija, što je cilj strategije Europa 2020. te za socijalnu i teritorijalnu koheziju (29). Potpore za ulaganje u širokopojasnu infrastrukturu namijenjene su poticanju uporabe te infrastrukture i povezanih građevinskih radova u područjima u kojima ne postoji usporediva infrastruktura i nije vjerojatno da će je tržišni operatori uskoro uvesti. Uzimajući u obzir iskustva Komisije, navedene potpore za ulaganje ne uzrokuju neopravdano narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja ako su ispunjeni određeni uvjeti. Ti bi uvjeti osobito trebali biti namijenjeni ograničavanju narušavanja tržišnog natjecanja tako da se potpora podvrgne tehnološki neutralnom konkurentnom postupku odabira i da se osigura veleprodajni pristup subvencioniranim mrežama, uzimajući u obzir potpore koje je primio mrežni operator. Iako se pod određenim uvjetima virtualno izdvajanje može smatrati jednakovrijednim fizičkom izdvajanju, do stjecanja dodatnog iskustva treba od slučaja do slučaja ocjenjivati treba li se određeni ne-fizički ili virtualni proizvod veleprodajnog pristupa smatrati jednakovrijednim izdvajanju lokalne petlje bakrene ili svjetlovodne mreže. Stoga, dok se u budućoj reviziji ne bude moglo uzeti u obzir iskustvo u pojedinačnim slučajevima državnih potpora ili regulatorni kontekst ex ante, za potrebe obuhvaćanja trenutačno važećom uredbom o skupnom izuzeću trebalo bi zahtijevati fizičko izdvajanje. Ako su budući troškovi i razvoj prihoda nesigurni i postoji jaka asimetričnost informacija, države članice također bi trebale uvesti modele financiranja koji uključuju praćenje i elemente povrata sredstava kako bi se omogućila uravnotežena raspodjela nepredviđene dobiti. Kako bi se izbjeglo nerazmjerno opterećenje malih lokalnih projekata, ti bi se modeli trebali uspostaviti isključivo za projekte koji premašuju najmanji prag.
(72)
U sektoru kulture i očuvanja baštine, određene mjere koje su poduzele države članice nisu potpora jer ne ispunjuju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora, na primjer zbog toga što navedena djelatnost nije ekonomska ili ne utječe na trgovinu među državama članicama. U opsegu u kojem su te mjere obuhvaćene člankom 107. stavkom 1. Ugovora, kulturne ustanove i projekti ne dovode obično do znatnog narušavanja tržišnog natjecanja, a praksa je pokazala da te potpore imaju ograničen učinak na trgovinu. U članku 167. Ugovora uvažava se važnost promicanja kulture za Uniju i njezine države članice te se navodi da bi Unija u svojem djelovanju u okviru ostalih odredaba Ugovora trebala voditi računa o kulturnim aspektima, posebice radi poštovanja i promicanja raznolikosti njezinih kultura. Budući da je prirodna baština često presudna za određivanje umjetničke i kulturne baštine, očuvanje baštine u smislu ove Uredbe trebalo bi obuhvaćati i prirodnu baštinu koja je povezana s kulturnom baštinom ili koju su službeno priznala nadležna tijela javne uprave države članice. S obzirom na dvojaku prirodu kulture koja je s jedne strane gospodarsko dobro koje pruža znatne mogućnosti za stvaranje bogatstva i zapošljavanje, a s druge strane nositelj identiteta, vrijednosti i značenja u kojima se ogledaju naša društva te koja ih oblikuju, u pravilima o državnim potporama trebalo bi uvažiti posebne značajke kulture i s njom povezanih ekonomskih djelatnosti. Trebalo bi uspostaviti popis prihvatljivih kulturnih svrha i djelatnosti te precizirati prihvatljive troškove. Skupnim izuzećem trebalo bi obuhvatiti potpore za ulaganje i operativne potpore do utvrđenih pragova, pod uvjetom da se isključe prekomjerne nadoknade. Općenito, zbog većeg potencijalnog rizika od narušavanja tržišnog natjecanja, djelatnosti koje su, uz eventualno posjedovanje kulturnog aspekta, uglavnom komercijalne prirode, kao što su tisak i časopisi (tiskani ili elektronički), ne bi trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem. Nadalje, popis prihvatljivih kulturnih svrha i djelatnosti ne bi trebao uključivati komercijalne djelatnosti poput mode, dizajna ili videoigara.
(73)
Audiovizualna djela imaju važnu ulogu u oblikovanju europskih identiteta i u njima se odražavaju različite tradicije država članica i regija. Iako postoji snažna konkurencija među filmovima koji se proizvode izvan Unije, zbog rascjepkanosti na nacionalna i regionalna tržišta europski filmovi rijetko prelaze granice njihove države podrijetla. Taj je sektor obilježen visokim troškovima ulaganja, prepoznatim manjkom profitabilnosti zbog ograničene publike i teškoćama u prikupljanju dodatnog privatnog financiranja. Zbog tih je čimbenika Komisija izradila posebne kriterije za ocjenu nužnosti, razmjernosti i prikladnosti potpora za pisanje scenarija, razvoj, produkciju, distribuciju i promicanje audiovizualnih djela. Novi kriteriji određeni su u Komunikaciji Komisije o državnoj potpori za filmove i ostala audiovizualna djela (30) i trebalo bi ih obuhvatiti pravilima o skupnom izuzeću za programe potpora za audiovizualna djela. Za prekogranične produkcije i koprodukcije, koje će se najvjerojatnije distribuirati u više država članica, opravdani su veći intenziteti potpore.
(74)
Mjere povezane s potporama za ulaganje namijenjena sportskoj infrastrukturi trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem ako one ispunjuju uvjete utvrđene u ovoj Uredbi i predstavljaju državnu potporu. Niz mjera koje poduzimaju države članice u sektoru sporta ne može predstavljati državnu potporu jer se korisnik ne bavi ekonomskom djelatnošću ili ne postoji učinak na trgovinu među državama članicama. U određenim okolnostima time bi se omogućile mjere potpore isključivo lokalne prirode ili one poduzete u području amaterskog sporta. U članku 165. Ugovora uzima se u obzir važnost promicanja pitanjâ sporta u Europi, dok se u isto vrijeme uzima u obzir posebna priroda sporta, njegove strukture utemeljene na dobrovoljnoj djelatnosti te njegova društvena i obrazovna funkcija. Potpore za infrastrukture koje se upotrebljavaju za više od jedne rekreacijske svrhe i stoga su višenamjenske trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem. Međutim, potpore za višenamjenske infrastrukture u turizmu poput zabavnih parkova i hotelskih objekata trebalo bi izuzeti samo ako su dio programa regionalnih potpora namijenjenih turističkim djelatnostima u potpomognutoj regiji koje imaju osobito pozitivan učinak na regionalni razvoj. Uvjetima spojivosti u odnosu na potpore za sportske ili višenamjenske infrastrukture trebalo bi u prvom redu osigurati otvoren i nediskriminirajući pristup infrastrukturama i pošteni postupak dodjele koncesija trećim osobama u skladu s odgovarajućim odredbama zakonodavstva Unije i sudske prakse Unije o izgradnji, nadogradnji i/ili vođenju infrastrukture. Ako sportsku infrastrukturu upotrebljavaju profesionalni sportski klubovi, uvjeti određivanja cijena za uporabu te infrastrukture od tih klubova trebali bi biti javni kako bi se omogućila transparentnost i jednako postupanje prema korisnicima. Trebalo bi osigurati isključenje prekomjerne nadoknade.
(75)
Kako je naglašeno u zaključcima Europskog vijeća od 17. lipnja 2010. kojima je prihvaćena strategija Europa 2020. (31), trebalo bi usmjeriti napore u rješavanje glavnih prepreka koje ograničavaju rast na razini EU-a, uključujući one koje se odnose na funkcioniranje unutarnjeg tržišta i infrastrukture. Dostupnost lokalnih infrastruktura važan je preduvjet za razvoj poslovanja i potrošačkog okruženja te za modernizaciju i razvoj industrijske baze radi osiguravanja potpunog funkcioniranja unutarnjeg tržišta iz Preporuke vijeća o širokim smjernicama o ekonomskim politikama država članica i Unije (32), koje su dio integriranih smjernica strategije Europa 2020.Tim se infrastrukturama, koje su zainteresiranim stranama dostupne na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi, omogućuje stvaranje okruženja koje pogoduje privatnom ulaganju i rastu te tako pozitivno doprinosi ciljevima od zajedničkog interesa, a posebno prioritetima i ciljevima strategije Europa 2020. (33), uz ograničavanje rizika narušavanja tržišnog natjecanja. Brojne mjere koje su države članice poduzele u odnosu na lokalne infrastrukture ne smatraju se potporama jer ne ispunjuju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora, primjerice zato što se korisnik ne bavi ekonomskom djelatnošću, zato što ne utječe na trgovinu među državama članicama, ili zato što mjera predstavlja nadoknadu za uslugu od općega gospodarskog interesa, čime su ispunjeni svi kriteriji sudske prakse u predmetu Altmark (34). Međutim, ako financiranje lokalnih infrastruktura predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, te bi potpore trebalo izuzeti od obveze prijave ako se dodjeljuju samo mali iznosi potpore.
(76)
Budući da se na potpore za druge vrste infrastruktura mogu primjenjivati posebni i dobro oblikovani kriteriji kojima se osigurava njihova spojivost s unutarnjim tržištem, odredbe ove Uredbe o potporama za lokalne infrastrukture ne bi trebalo primjenjivati na dodjelu potpora sljedećim vrstama infrastruktura: istraživačke infrastrukture, inovacijski klasteri, energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, energetske infrastrukture, recikliranje i ponovna uporaba otpada, širokopojasne infrastrukture, kultura i očuvanje baštine, sportske i višenamjenske rekreacijske infrastrukture, zračne luke i luke.
(77)
S obzirom na iskustvo Komisije u tom području, trebalo bi provoditi periodičku reviziju politike državnih potpora. Stoga bi trebalo ograničiti razdoblje primjene ove Uredbe. Primjereno je utvrditi prijelazne odredbe, uključujući pravila primjenjiva na izuzete programe potpora na kraju razdoblja važenja ove Uredbe. Tim bi pravilima trebalo državama članicama omogućiti rok za prilagodbu eventualnom budućem režimu. Međutim, razdoblje prilagodbe ne bi se trebalo primjenjivati na programe regionalnih potpora, uključujući regionalne potpore za urbani razvoj, čije izuzeće mora prestati važiti na dan na koji prestaju važiti odobrene karte regionalnih potpora, i na programe potpora za rizično financiranje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
SADRŽAJ
POGLAVLJE I.
Opće odredbe 15
POGLAVLJE II.
Praćenje 36
POGLAVLJE III.
Posebne odredbe za različite kategorije potpora 37
Odjeljak 1. -
Regionalne potpore 37
Odjeljak 2. -
Potpore MSP-ovima 41
Odjeljak 3. -
Potpore za pristup financiranju za MSP-ove 43
Odjeljak 4. -
Potpore za istraživnje i razvoj i inovacije 47
Odjeljak 5. -
Potpore za usavršavanje 51
Odjeljak 6. -
Potpore za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom 52
Odjeljak 7. -
Potpore za zaštitu okoliša 53
Odjeljak 8. -
Potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama 62
Odjeljak 9. -
Socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija 63
Odjeljak 10. -
Potpore za širokopojasne infrastrukture 63
Odjeljak 11. -
Potpore za kulturu i očuvanje baštine 64
Odjeljak 12. -
Potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture 67
Odjeljak 13. -
Potpore za lokalne infrastrukture 68
POGLAVLJE IV.
Završne odredbe 68
POGLAVLJE I.
Opće odredbe
Članak 1.
Područje primjene
1. Ova Uredba primjenjuje se na sljedeće kategorije potpora:
(a)
regionalne potpore;
(b)
potpore MSP-ovima u obliku potpora za ulaganje, operativnih potpora i potpora za pristup financiranju za MSP-ove;
(c)
potpore za zaštitu okoliša;
(d)
potpore za istraživanje i razvoj i inovacije;
(e)
potpore za usavršavanje;
(f)
potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju i radnika s invaliditetom;
(g)
potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama;
(h)
socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija;
i.
potpore za širokopojasne infrastrukture;
(j)
potpore za kulturu i očuvanje baštine;
(k)
potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture; i
(l)
potpore za lokalne infrastrukture.
2. Ova Uredba ne primjenjuje se:
(a)
na programe iz odjeljaka 1. (uz iznimku članka 15.), 2., 3., 4., 7. (uz iznimku članka 44.) i 10. poglavlja III. ove Uredbe, ako prosječni godišnji proračun za državne potpore premašuje 150 milijuna EUR, od šest mjeseci nakon njihova stupanja na snagu. Nakon procjene odgovarajućeg plana evaluacije koji je joj je država članica dostavila u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu Komisija može odlučiti da se ova Uredba primjenjuje na bilo koji od tih programa i tijekom dužeg razdoblja;
(b)
eventualne izmjene programa iz članka 1. stavka 2. točke (a), osim izmjena koje ne mogu utjecati na spojivost programa potpore u skladu s ovom Uredbom ili znatno utjecati na sadržaj odobrenog plana evaluacije;
(c)
na potpore za djelatnosti povezane s izvozom u treće zemlje ili države članice, to jest potpore izravno povezane s izvezenim količinama, uspostavom i radom distribucijske mreže ili ostalim tekućim troškovima povezanima s izvoznom djelatnošću;
(d)
na potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaće robe u odnosu na uvezenu robu.
3. Ova Uredba ne primjenjuje se:
(a)
na potpore koje se dodjeljuju u sektoru ribarstva i akvakulture, obuhvaćenom Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržištâ proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (35), uz iznimku potpora za usavršavanje, potpora za pristup financiranju za MSP-ove, potpora u području istraživanja i razvoja, potpora za inovacije za MSP-ove i potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom;
(b)
na potpore koje se dodjeljuju u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, uz iznimku nadoknade za dodatne troškove osim troškova prijevoza u najudaljenijim regijama kako je utvrđeno člankom 15. stavkom 2. točkom (b), potpora za savjetodavne usluge u korist MSP-ova, potpora za rizično financiranje, potpora za istraživanje i razvoj, potpora za inovacije za MSP-ove, potpora za zaštitu okoliša, potpora za usavršavanje i potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom;
(c)
na potpore koje se dodjeljuju u sektoru prerade i stavljanja na tržište poljoprivrednih proizvoda, u sljedećim slučajevima:
i.
ako se iznos potpora utvrđuje na temelju cijene ili količine tih proizvoda kupljenih od primarnih proizvođača ili stavljenih u promet od strane dotičnih poduzetnika; ili
ii.
ako su potpore uvjetovane njihovim djelomičnim ili potpunim prenošenjem na primarne proizvođače;
(d)
potpore za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena, kako su obuhvaćene Odlukom Vijeća br. 2010/787;
(e)
kategorije regionalnih potpora koje se isključuju u članku 13.
Ako poduzetnici djeluju u sektorima koji se isključuju u prvom podstavku točkama (a), (b) ili (c) te u sektorima koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe, ova se Uredba primjenjuje samo na potpore dodijeljene u vezi s tim drugim sektorima ili djelatnostima, uz uvjet da države članice osiguraju, na primjeren način, na primjer razdvajanjem djelatnosti ili troškova, da se djelatnosti iz isključenih sektora ne koriste potporama dodijeljenima na temelju ove Uredbe.
4. Ova Uredba ne primjenjuje se:
(a)
na programe potpora u kojima nije izričito isključeno plaćanje pojedinačne potpore u korist poduzetnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem, uz iznimku programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama;
(b)
na jednokratne potpore u korist poduzetnika iz točke (a);
(c)
na potpore poduzetnicima u teškoćama, uz iznimku programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama.
5. Ova Uredba ne primjenjuje se na mjere državnih potpora koje same po sebi, s obzirom na uvjete koji su s njima povezani ili s obzirom na način financiranja, podrazumijevaju neizbježnu povredu prava Unije, a posebno:
(a)
na mjere potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da ima poslovni nastan u određenoj državi članici ili da većina njegovih poslovnih jedinica ima poslovni nastan u toj državi članici. Međutim, zahtjev da ima poslovnu jedinicu ili podružnicu u državi članici koja dodjeljuje potporu u trenutku plaćanja potpore dopušten je;
(b)
na mjere potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da upotrebljava robu proizvedenu ili usluge pružene na državnom području.
(c)
na mjere potpore kojima se korisnicima ograničava mogućnost uporabe rezultata istraživanja, razvoja i inovacija u ostalim državama članicama.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„potpora” znači svaka mjera koja ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora;
2.
„mala i srednja poduzeća” ili „MSP-ovi” znači poduzeća koja ispunjuju uvjete utvrđene u Prilogu I.;
3.
„radnik s invaliditetom” znači svaka osoba:
(a)
koja je u skladu s nacionalnim pravom priznata kao radnik s invaliditetom; ili
(b)
koja ima dugoročno fizičko, mentalno, intelektualno ili osjetilno oštećenje koje u međudjelovanju s raznim zaprekama može umanjiti puno i učinkovito sudjelovanje te osobe u radnom okruženju, ravnopravno s ostalim radnicima;
4.
„radnik u nepovoljnom položaju” znači svaka osoba:
(a)
koja nije bila zaposlena s redovnom plaćom tijekom prethodnih 6 mjeseci; ili
(b)
koja je u dobi između 15 i 24 godine; ili
(c)
koja nije dovršila srednje obrazovanje ili strukovnu izobrazbu (Međunarodna standardna klasifikacija obrazovanja 3) ili koja je dovršila redovno obrazovanje prije manje od dvije godine, a još nije bila prvi put zaposlena s redovnom plaćom; ili
(d)
koja je starija od 50 godina; ili
(e)
koja živi kao odrasli samac s jednom ili više uzdržavanih osoba; ili
(f)
koja radi u sektoru ili struci u državi članici u kojima je neravnoteža između spolova najmanje 25 % viša od prosječne neravnoteže između spolova u svim gospodarskim sektorima u toj državi članici, a pripada tom premalo zastupljenom spolu; ili
(g)
koja pripada etničkoj manjini u državi članici i potreban joj je razvoj jezičnog profila, profila stručnog usavršavanja ili profila radnog iskustva da bi poboljšala izglede za pristup stalnom zaposlenju;
5.
„prijevoz” znači zračni, pomorski, cestovni, željeznički prijevoz putnika ili kopneni prijevoz plovnim putovima ili usluge prijevoza tereta za najam ili naknadu;
6.
„troškovi prijevoza” znači troškovi prijevoza na ime najma ili naknade koju su korisnici stvarno platili po putovanju, a obuhvaćaju:
(a)
troškove tereta, troškove manipulacije i troškove privremenog skladištenja ako su ti troškovi povezani s putovanjem;
(b)
troškove osiguranja koji se primjenjuju na teret;
(c)
poreze, pristojbe ili namete koji se primjenjuju na teret, a prema potrebi i na neproduktivne troškove, i to na mjestu podrijetla i na mjestu odredišta; i
(d)
troškove nadzora sigurnosti i sigurnosne zaštite te dodatne naknade za povećane troškove goriva;
7.
„udaljene regije” znači najudaljenije regije, Malta, Cipar, Ceuta i Melilla, otoci koji su dio državnog područja države članice i rijetko naseljena područja;
8.
„stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda” znači držanje ili izlaganje u cilju prodaje, ponuda na prodaju, isporuka ili bilo koji drugi način stavljanja na tržište, osim prodaje preprodavateljima i prerađivačima koju obavlja primarni proizvođač i svih djelatnosti povezanih s pripremom proizvoda za takvu prvu prodaju; prodaja krajnjim potrošačima koju obavlja primarni proizvođač smatra se stavljanjem na tržište ako se odvija u zasebnim za to predviđenim prostorijama;
9.
„primarna poljoprivredna proizvodnja” znači proizvodnja proizvoda iz tla ili stočarstva navedenih u Prilogu I. Ugovoru bez obavljanja dodatnih radnji kojima bi se promijenila priroda tih proizvoda;
10.
„prerada poljoprivrednih proizvoda” znači svako djelovanje na poljoprivrednom proizvodu čiji je rezultat proizvod koji je i sâm poljoprivredni proizvod, osim djelatnosti na poljoprivrednim dobrima koje su neophodne za pripremu životinjskih ili biljnih proizvoda za prvu prodaju;
11.
„poljoprivredni proizvodi” znači proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru, osim proizvoda ribarstva i akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.;
12.
„najudaljenije regije” znači regije utvrđene u članku 349. Ugovora. Na temelju Odluke Europskog vijeća 2010/718/EU, od 1. siječnja 2012. Saint-Barthélemy prestao je biti najudaljenija regija. Na temelju Odluke Europskog vijeća 2012/419/EU, od 1. siječnja 2014. Mayotte je postao najudaljenija regija;
13.
„ugljen” znači visokokvalitetan, srednjekvalitetan i niskokvalitetan ugljen kategorije A i B u smislu međunarodnog sustava kodificiranja ugljena koji je utvrdila Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu i koji je objašnjen u Odluci Vijeća od 10. prosinca 2010. o državnim potporama za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena (36);
14.
„pojedinačna potpora” znači:
i.
jednokratna potpora i
ii.
potpora dodijeljena pojedinačnim korisnicima na temelju programa potpore;
15.
„program potpora” znači svaki akt na temelju kojeg se mogu, bez potrebe za daljnjim provedbenim mjerama, dodjeljivati pojedinačne potpore poduzetnicima koji su utvrđeni u aktu na općenit i apstraktan način te svaki akt na temelju kojeg se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodijeliti jednom poduzetniku ili više njih na neodređeno razdoblje i/ili u neodređenom iznosu;
16.
„plan evaluacije” znači dokument koji sadržava najmanje ove minimalne elemente: ciljeve programa potpore koji se vrednuje, pitanja evaluacije, pokazatelje rezultata, predviđenu metodologiju za provedbu evaluacije, zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka, predloženi vremenski okvir evaluacije, uključujući dan podnošenja završnog izvješća o evaluaciji, opis neovisnog tijela koje provodi evaluaciju ili kriterije koji će se primjenjivati na njegov odabir i načine osiguravanja javnosti evaluacije;
17.
„jednokratna potpora” znači potpora koja nije dodijeljena na temelju programa potpora;
18.
„poduzetnik u teškoćama” znači poduzetnik za kojeg vrijedi najmanje jedna od sljedećih okolnosti:
(a)
U slučaju društva s ograničenom odgovornošću (osim MSP-a koji postoji manje od tri godine ili, za potrebe prihvatljivosti za potpore za rizično financiranje, MSP-a tijekom 7 godina od njegove prve komercijalne prodaje koji je primjeren za ulaganja u rizično financiranje na temelju dubinske analize koju je proveo odabrani financijski posrednik), ako je više od polovice njegova vlasničkog kapitala izgubljeno zbog prenesenih gubitaka. To se događa kada se odbijanjem prenesenih gubitaka od pričuva (i svih drugih elemenata koji se općenito smatraju dijelom vlastitog kapitala društva) dobije negativan kumulativni iznos koji premašuje polovicu temeljnog vlasničkog kapitala. Za potrebe ove odredbe „društvo s ograničenom odgovornosti” odnosi se posebno na dvije vrste društava navedene u Prilogu I. Direktivi 2013/34/EU (37), a „vlasnički kapital” obuhvaća, prema potrebi, sve premije na emitirane dionice;
(b)
U slučaju društva u kojem najmanje nekoliko članova snosi neograničenu odgovornost za dug društva (osim MSP-a koji postoji manje od tri godine ili, za potrebe prihvatljivosti za potpore za rizično financiranje, MSP-a tijekom 7 godina od njegove prve komercijalne prodaje koji je primjeren za ulaganja u rizično financiranje na temelju dubinske analize koju je proveo odabrani financijski posrednik), ako je više od polovice njegova kapitala navedenog u financijskom izvještaju društva izgubljeno zbog prenesenih gubitaka. Za potrebe ove odredbe „društvo u kojem najmanje nekoliko članova snosi neograničenu odgovornost za dug društva” odnosi se posebno na vrste društva navedene u Prilogu II. Direktivi Vijeća 2013/34/EU.
(c)
ako se nad poduzetnikom provodi cjelokupni stečajni postupak ili on ispunjava kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika;
(d)
Ako je poduzetnik primio potporu za sanaciju, a još nije nadoknadio zajam ili okončao jamstvo, ili je primio potporu za restrukturiranje, a još je podložan planu restrukturiranja;
(e)
U slučaju poduzetnika koji nije MSP, ako je tijekom zadnje dvije godine:
(1)
omjer knjigovodstvenog duga i kapitala poduzetnika bio veći od 7,5 i
(2)
EBITDA koeficijent pokrića kamata poduzetnika bio je niži od 1,0;
19.
„obveze potrošnje na državnom području” znači obveze koje tijelo koje dodjeljuje potporu nameće korisnicima, a sastoje se od potrošnje minimalnog iznosa i/ili provedbe najniže razine proizvodne djelatnosti na određenom državnom području;
20.
„prilagođeni iznos potpore” znači maksimalni dopustivi iznos potpore za veliki projekt ulaganja, izračunan prema sljedećoj formuli:
maksimalni iznos potpore = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)
pri čemu je: R maksimalni intenzitet potpore primjenjiv u dotičnom području utvrđen u odobrenoj karti regionalnih potpora koja je na snazi na datum dodjele potpore, isključujući povećani intenzitet potpore za MSP-ove, A početnih 50 milijuna EUR prihvatljivih troškova, B dio prihvatljivih troškova između 50 milijuna EUR i 100 milijuna EUR, a C dio prihvatljivih troškova koji premašuje 100 milijuna EUR;
21.
„povratni predujam” znači zajam za projekt koji se isplaćuje u jednom ili više obroka, a uvjeti njegova povrata ovise o rezultatu projekta;
22.
„bruto ekvivalent bespovratnog sredstva” znači iznos potpore ako je korisniku dodijeljena u obliku bespovratnog sredstva, prije odbitka poreza ili drugih naknada;
23.
„početak radova” znači početak građevinskih radova povezanih s ulaganjem ili prva zakonski obvezujuća obveza za naručivanje opreme ili bilo koja druga obveza koja ulaganje čini neopozivim, ovisno o tome što nastupi prije. Kupnja zemljišta i pripremni radovi, primjerice ishođenje dozvola i provođenje studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova. U slučaju preuzimanja „početak radova” znači trenutak stjecanja imovine koja je izravno povezana sa stečenom poslovnom jedinicom;
24.
„velika poduzeća” znači poduzeća koja ne ispunjuju kriterije utvrđene u Prilogu I.;
25.
„program koji je nasljednik poreznih programa” znači program u obliku poreznih pogodnosti koji je izmijenjena verzija prethodno postojećeg programa u obliku poreznih pogodnosti i kojim se taj prethodno postojeći program zamjenjuje;
26.
„intenzitet potpore” znači bruto iznos potpore izražen kao postotak prihvatljivih troškova, prije odbitka poreza ili drugih naknada;
27.
„potpomognuta područja” znači područja utvrđena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje 1. srpnja 2014. - 31. prosinca 2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora;
28.
„datum dodjele potpore” znači datum na koji je na temelju primjenjivog nacionalnog pravnog režima korisniku dodijeljeno zakonsko pravo na primanje potpore;
29.
„materijalna imovina” znači imovina koja se sastoji od zemljišta, građevina i postrojenja te strojeva i opreme;
30.
„nematerijalna imovina” znači imovina koja nema fizički ili financijski oblik, na primjer patenti, licencije, znanje i iskustvo ili druga vrsta intelektualnog vlasništva;
31.
„trošak plaća” znači ukupni iznos koji korisnik potpore stvarno mora platiti za dotična radna mjesta, a koji se u određenom razdoblju sastoji od bruto plaće prije poreza i obveznih doprinosa kao što su doprinos za socijalno osiguranje, troškovi skrbi za djecu i skrbi za roditelje;
32.
„neto povećanje broja zaposlenika” znači neto povećanje broja zaposlenika u dotičnoj poslovnoj jedinici u odnosu na prosječan broj tijekom određenog razdoblja, od kojega se oduzimaju sva radna mjesta izgubljena tijekom tog razdoblja, a broj osoba zaposlenih na puno radno vrijeme, sa skraćenim radnim vremenom i sezonski zaposlenih osoba uračunava se u odgovarajućim dijelovima njihovih godišnjih jedinica rada;
33.
„namjenska infrastruktura” znači infrastruktura izgrađena za poduzetnike koje je moguće utvrditi ex ante i prilagođena potrebama tih poduzetnika;
34.
„financijski posrednik” znači svaka financijska institucija, bez obzira na njezin oblik i vlasničku strukturu, uključujući fond fondova, privatne investicijske fondove, javne investicijske fondove, banke, mikro-financijske institucije i društva za uzajamna jamstva;
35.
„putovanje” znači kretanje robe iz mjesta podrijetla do mjesta odredišta, uključujući odsječke i faze unutar dotične države članice ili izvan nje, obavljeno uporabom jednog ili više prijevoznih sredstava;
36.
„pravedna stopa povrata (PSP)” znači očekivana stopa povrata koja odgovara riziku prilagođenoj diskontnoj stopi kojom se odražava razina rizika projekta te priroda i razina kapitala koji privatni ulagači namjeravaju uložiti;
37.
„ukupno financiranje” znači ukupni iznos ulaganja u prihvatljivog poduzetnika ili projekt u skladu s Odjeljkom 3. ili člankom 16. ili 39. ove Uredbe, isključujući potpuno privatna ulaganja izvršena po tržišnim uvjetima i izvan područja primjene odgovarajuće mjere državne potpore;
38.
„konkurentan natječajni postupak” znači nediskriminirajući postupak prikupljanja ponuda kojim se predviđa sudjelovanje dostatnog broja poduzetnika i kojim se potpore dodjeljuju bilo na temelju početne ponude koju je ponuđač dostavio ili na temelju dražbovne cijene. Osim toga, proračun ili obujam povezan s natječajnim postupkom obvezujuće je ograničenje, tako da potporu ne mogu dobiti svi sudionici postupka;
39.
„operativna dobit” znači razlika između diskontiranih prihoda i diskontiranih operativnih troškova tijekom relevantnog trajanja ulaganja ako je ta razlika pozitivna. Operativni troškovi obuhvaćaju troškove kao što su troškovi osoblja, materijala, ugovorenih usluga, komunikacije, energije, održavanja, najma i administrativni troškovi, no za potrebe ove Uredbe isključuju troškove amortizacije i troškove financiranja ako su oni obuhvaćeni potporama za ulaganje;
Definicije koje se primjenjuju na regionalne potpore
40.
Definicije koje se primjenjuju na potpore za širokopojasne infrastrukture (Odjeljak 10.) primjenjive su na odgovarajuće odredbe o regionalnim potporama;
41.
„regionalne potpore za ulaganje” znači regionalne potpore dodijeljene za početno ulaganje ili početno ulaganje u korist nove ekonomske djelatnosti;
42.
„regionalne operativne potpore” znači potpore za smanjenje tekućih izdataka određenog poduzetnika koji nisu povezani s početnim ulaganjem. To obuhvaća kategorije troškova kao što su troškovi osoblja, materijala, ugovorenih usluga, komunikacije, energije, održavanja, najma i administrativne troškove itd., no isključuje troškove amortizacije i troškove financiranja ako su oni uključeni u prihvatljive troškove pri dodjeli potpore za ulaganje;
43.
„sektor čelika” znači sve djelatnosti povezane s proizvodnjom jednog ili više sljedećih proizvoda:
(a)
sirovo željezo i željezne legure:
sirovo željezo za proizvodnju čelika, sirovo željezo za ljevaonice i drugo sirovo željezo, zrcalno željezo i visokougljični feromangan, isključujući druge željezne legure;
(b)
sirovi i polugotovi proizvodi od željeza, običnog čelika ili specijalnih čelika:
tekući čelik bilo izliven ili neizliven u ingote, uključujući ingote za kovanje poluzavršenih proizvoda: kovano željezo, rešetke i oplate; limene šipke i šipke od bijelog lima; široki vruće valjani kolutovi, osim proizvodnje tekućeg čelika za lijevanje iz malih i srednjih ljevaonica;
(c)
vruće valjani gotovi proizvodi od željeza, običnog čelika ili specijalnih čelika:
tračnice, pragovi, vezice, podložne ploče, grede, teški profili od 80 mm i više, žmurje, šipke i profili manji od 80 mm i ploče manje od 150 mm, žičane šipke, okrugli i kvadratni dijelovi za cijevi, vruće valjani obruči i trake (uključujući trake za cijevi), vruće valjani lim (presvučeni i nepresvučeni), ploče i lim debljine 3 mm i više, univerzalne ploče debljine 150 mm i više, osim žica i proizvoda iz žice, svijetlih šipki i željeznih odljeva;
(d)
hladno valjani gotovi proizvodi:
kositreni lim, mat lim, crni lim, pocinčani lim, drugi presvučeni limovi, hladno valjani limovi, električni limovi i trake namijenjeni proizvodnji bijelog lima, hladno valjani limovi u kolutovima i trakama;
(e)
cijevi:
sve bešavne čelične cijevi, varene čelične cijevi promjera preko 406,4 mm;
44.
„sektor umjetnih vlakana” znači:
(a)
izvlačenje/teksturizacija svih generičkih vrsta vlakana i pređe na osnovi poliestera, poliamida, akrila ili polipropilena, za bilo koju krajnju uporabu; ili
(b)
polimerizacija (uključujući polikondenzaciju) ako je uključena u ekstruziju na razini upotrebljavanih strojeva; ili
(c)
svaki pomoćni postupak povezan s istovremenom ugradnjom funkcije izvlačenja/teksturizacije koju provodi budući korisnik ili drugi poduzetnik iz grupe kojoj pripada, a koji je u toj konkretnoj poslovnoj djelatnosti u smislu upotrijebljenih strojeva obično uklopljen u takvu funkciju;
45.
„sektor prijevoza” znači zračni, pomorski, cestovni ili željeznički prijevoz putnika te kopneni prijevoz plovnim putovima ili usluge prijevoza tereta za najam ili naknadu te s tim povezana infrastruktura (u prvom redu infrastruktura zračnih luka); točnije, „sektor prijevoza” znači sljedeće djelatnosti prema klasifikaciji NACE Rev. 2:
(a)
oznaka NACE 49: Kopneni prijevoz i cjevovodni transport; isključujući NACE 49.32 Taksi službu, 49.42 Usluge preseljenja, 49.5 Cjevovodni transport;
(b)
oznaka NACE 50: Vodeni prijevoz;
(c)
oznaka NACE 51: Zračni prijevoz, isključujući NACE 51.22 Svemirski prijevoz;
46.
„program namijenjen ograničenom broju posebnih sektora ekonomske djelatnosti” znači program kojim su obuhvaćene djelatnosti razvrstane u manje od pet razreda statističke klasifikacije NACE Rev. 2 (četveroznamenkasta brojčana oznaka);
47.
„djelatnosti u turizmu” znači sljedeće djelatnosti prema klasifikaciji NACE Rev. 2:
(a)
oznaka NACE 55: Smještaj;
(b)
oznaka NACE 56: Djelatnosti pripreme i usluživanja hrane i pića;
(c)
oznaka NACE 79: Putničke agencije, organizatori putovanja (turoperatori) i ostale rezervacijske usluge te djelatnosti povezane s njima;
(d)
oznaka NACE 90: Kreativne, umjetničke i zabavne djelatnosti;
(e)
oznaka NACE 91: Knjižnice, arhivi, muzeji i ostale kulturne djelatnosti;
(f)
oznaka NACE 93: Sportske djelatnosti te zabavne i rekreacijske djelatnosti;
48.
„rijetko naseljena područja” znači područja koje Komisija takvima smatra na temelju pojedinačnih odluka o kartama regionalnih potpora za razdoblje 1. srpnja 2014. - 31. prosinca 2020.;
49.
„početno ulaganje” znači:
(a)
ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu povezano s osnivanjem nove poslovne jedinice, proširenje kapaciteta postojeće poslovne jedinice, diversifikacija proizvodnje poslovne jedinice na proizvode koje dotična poslovna jedinica prethodno nije proizvodila ili temeljita promjena u sveukupnom proizvodnom procesu postojeće poslovne jedinice; ili
(b)
stjecanje imovine koja pripada poslovnoj jedinici koja se ugasila ili bi se bila ugasila da nije bila kupljena, a kupio ju je ulagač koji nije povezan s prodavateljem, isključujući jednostavno stjecanje udjela u poduzetniku;
50.
„ista ili slična djelatnost” znači djelatnost koja je obuhvaćena istim razredom (četveroznamenkasta brojčana oznaka) statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Rev. 2, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (38);
51.
„početno ulaganje u korist nove ekonomske djelatnosti” znači:
(a)
ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu povezano s osnivanjem nove poslovne jedinice ili diversifikacijom djelatnosti poslovne jedinice, pod uvjetom da nova djelatnost nije ista ili slična djelatnosti koja se prethodno obavljala u poslovnoj jedinici;
(b)
stjecanje imovine koja pripada poslovnoj jedinici koja se ugasila ili bi se bila ugasila da nije bila kupljena, a kupio ju je ulagač koji nije povezan s prodavateljem, pod uvjetom da nova djelatnost koja će se obavljati uporabom stečene imovine nije ista ili slična djelatnosti koju je poslovna jedinica obavljala prije stjecanja;
52.
„veliki projekt ulaganja” znači početno ulaganje čiji prihvatljivi troškovi premašuju 50 milijuna EUR, izračunano prema cijenama i tečajevima na datum dodjele potpore;
53.
„mjesto odredišta” znači mjesto iskrcaja robe;
54.
„mjesto podrijetla” znači mjesto ukrcaja robe koja se prevozi;
55.
„područja prihvatljiva za operativne potpore” znači najudaljenije regije iz članka 349. Ugovora ili rijetko naseljena područja, kako je utvrđeno u karti regionalnih potpora odobrenoj za dotičnu državu članicu za razdoblje 1. srpnja 2014. - 31. prosinca 2020.;
56.
„prijevozno sredstvo” znači sredstvo u željezničkom prijevozu, cestovnom prijevozu tereta, prijevozu kopnenim plovnim putovima, pomorskom prijevozu, zračnom prijevozu ili kombiniranom prijevozu;
57.
„fond za urbani razvoj” („UDF”) znači specijalizirani instrument ulaganja osnovan za potrebe ulaganja u projekte urbanog razvoja na temelju mjere potpore za urbani razvoj. UDF-om upravlja upravitelj fonda za urbani razvoj;
58.
„upravitelj fonda za urbani razvoj” znači profesionalno upravljačko društvo s pravnom osobnošću koje odabire i provodi ulaganja u prihvatljive projekte urbanog razvoja;
59.
„projekt urbanog razvoja” („UDP”) znači projekt ulaganja s mogućnošću pružanja podrške provedbi intervencija predviđenih integriranim pristupom za održivi urbani razvoj i doprinošenja postizanju u njemu određenih ciljeva, uključujući projekte s unutarnjom stopom povrata koja možda nije dovoljna za privlačenje financiranja na isključivo komercijalnoj osnovi. Projekt urbanog razvoja može se organizirati kao zaseban blok financiranja unutar pravnih struktura korisnika privatnog ulagača ili kao zaseban pravni subjekt, npr. subjekt posebne namjene;
60.
„integrirana strategija za održivi urbani razvoj” znači strategija koju je službeno predložilo i odobrilo odgovarajuće lokalno tijelo ili agencija iz javnog sektora, utvrđena za određeno urbano zemljopisno područje i razdoblje, u kojoj se utvrđuju integrirane mjere za rješavanje gospodarskih, ekoloških, klimatskih, demografskih i socijalnih izazova koji pogađaju urbana područja;
61.
„doprinos u naravi” znači doprinos u zemljištu ili nekretninama ako zemljište ili nekretnina čini dio projekta urbanog razvoja;
Definicije za potpore MSP-ovima
62.
„radna mjesta izravno otvorena projektom ulaganja” znači radna mjesta povezana s djelatnošću na koju se ulaganje odnosi, uključujući radna mjesta otvorena nakon povećanja stope iskoristivosti kapaciteta koji je nastao ulaganjem;
63.
„organizacijska suradnja” znači razvoj zajedničkih poslovnih strategija ili upravljačkih struktura, pružanje zajedničkih usluga ili usluga koje olakšavaju suradnju, usklađene djelatnosti poput istraživanja ili marketinga, podrška mrežama i klasterima, poboljšanje dostupnosti i komunikacije, uporaba zajedničkih instrumenata za poticanje poduzetništva i trgovine s MSP-ovima;
64.
„savjetodavne usluge za suradnju” znači konzalting, pomoć i usavršavanje radi razmjene znanja i iskustava te poboljšanja suradnje;
65.
„pomoćne usluge za suradnju” znači pružanje uredskih prostora, internetskih stranica, banaka podataka, knjižnica, istraživanja tržišta, priručnika, radnih i oglednih dokumenata;
Definicije za potpore za pristup financiranju za MSP-ove
66.
„kvazivlasničko ulaganje” znači vrsta financiranja koja se svrstava između vlasničkog kapitala i zaduživanja, rizičnija od nadređenog duga i manje rizična od ulaganja u osnovni kapital, čiji se prinos za imatelja pretežno zasniva na dobiti ili gubitcima temeljnog ciljnog poduzetnika koji nisu osigurani u slučaju insolventnosti. Kvazivlasnička ulaganja mogu se strukturirati kao dug, neosiguran i podređen, uključujući mezaninski dug, koji se u nekim slučajevima može pretvoriti u vlasnički kapital, ili kao povlašteni vlasnički kapital;
67.
„jamstvo” znači u kontekstu odjeljaka 1., 3. i 7. Uredbe, pisana obveza preuzimanja odgovornosti za sve ili dio novonastalih zajmovnih transakcija treće osobe kao što su instrumenti zaduživanja ili zakupljivanja te kvazivlasnički instrumenti;
68.
„stupanj jamstva” znači postotak gubitka koji javni ulagač pokriva za svaku transakciju prihvatljivu na temelju određene mjere državne potpore;
69.
„izlazak” znači likvidacija udjela koju provodi financijski posrednik ili ulagač, uključujući trgovačku prodaju, otpis, otplatu vlasničkih udjela/zajmova, prodaju drugom financijskom posredniku ili drugom ulagaču, prodaju financijskoj instituciji i prodaju javnom ponudom, uključujući inicijalnu javnu ponudu (IPO);
70.
„financijska donacija” znači povratno javno ulaganje u financijskog posrednika za potrebe ulaganja na temelju mjere rizičnog financiranja, uz povrat svih sredstava javnom ulagaču;
71.
„rizična financijska ulaganja” znači vlasnička i kvazivlasnička ulaganja, zajmovi uključujući zakupe, jamstva ili kombinaciju navedenog, namijenjeni prihvatljivim poduzetnicima za potrebe provedbe novih ulaganja;
72.
„neovisni privatni ulagač” znači privatni ulagač koji nije vlasnik udjela u prihvatljivom poduzetniku u kojeg ulaže, uključujući poslovne anđele i financijske institucije, bez obzira na njihovu vlasničku strukturu, ako snosi sav rizik povezan sa svojim ulaganjem. Nakon osnivanja novog društva, privatni ulagači, uključujući osnivače, smatraju se neovisnima od tog društva;
73.
„fizička osoba” za potrebe članaka 21. i 23. znači osoba koja nije poduzetnik za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora;
74.
„vlasnički instrument” znači pružanje kapitala poduzetniku, izravnim ili neizravnim ulaganjem, u zamjenu za vlasništvo nad odgovarajućim udjelom tog poduzetnika;
75.
„prva komercijalna prodaja” znači prva prodaja koju poduzetnik izvrši na tržištu proizvoda ili usluga, isključujući ograničene prodaje radi testiranja tržišta;
76.
„neuvršteni MSP” znači MSP koji nije uvršten na službeni popis burze, osim alternativnih trgovinskih platformi;
77.
„naknadno ulaganje” znači dodatno rizično financijsko ulaganje u poduzetnika nakon najmanje jednog prethodnog kruga rizičnog financijskog ulaganja;
78.
„zamjenski kapital” znači kupnja postojećih udjela u poduzetniku od prethodnog ulagača ili vlasnika udjela;
79.
„zaduženi subjekt” znači Europska investicijska banka i Europski investicijski fond, međunarodna financijska institucija u kojoj je država članica vlasnik udjela, ili financijska institucija osnovana u državi članici usmjerena na postizanje javnog interesa pod nadzorom javnog tijela, tijela javnog prava ili tijela privatnog prava koje pruža javne usluge; zaduženi subjekt može se odabrati ili izravno imenovati u skladu s odredbama Direktive 2004/18/EZ o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (39) ili bilo kojeg naknadnog zakonodavstva kojim se ta Direktiva u cijelosti ili djelomično zamjenjuje;
80.
„inovacijsko poduzeće” znači poduzeće:
(a)
koje može dokazati, na temelju evaluacije koje je proveo neovisni stručnjak, da će u predvidivoj budućnosti razviti proizvode, usluge ili procese koji su novi ili znatno poboljšani u usporedbi s trenutačnim stanjem u dotičnoj grani industrije, a koji sa sobom nose rizik tehnološkog ili industrijskog neuspjeha; ili
(b)
čiji troškovi istraživanja i razvoja predstavljaju najmanje 10 % njegovih ukupnih troškova poslovanja u najmanje jednoj od tri godine koje prethode dodjeli potpore ili, u slučaju novoosnovanog poduzeća koje nema ostvarenu nijednu poslovnu godinu, u reviziji njegova trenutačnog poslovnog razdoblja koju je ovjerio vanjski revizor;
81.
„alternativna trgovinska platforma” znači multilateralna trgovinska platforma u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom 15. Direktive 2004/39/EZ, na kojoj većinu financijskih instrumenata uvrštenih za trgovanje izdaju MSP-ovi;
82.
„zajam” znači sporazum kojim se zajmodavac obvezuje zajmoprimcu dati na raspolaganje dogovoreni iznos u dogovorenom roku i na temelju kojeg je zajmoprimac dužan otplatiti dotični iznos u dogovorenom roku. Može biti u obliku zajma ili drugog instrumenata financiranja, uključujući zakup, kojim se zajmodavcu osigurava prevladavajuća komponenta najmanjeg prinosa. Refinanciranje postojećih zajmova nije prihvatljiv zajam;
Definicije za potpore za istraživanje i razvoj i inovacije
83.
„organizacija za istraživanje i širenje znanja” znači subjekt (kao što su sveučilišta, istraživački instituti, agencije za prijenos tehnologije, posrednici u inovaciji, fizičke osobe ili virtualni kolaborativni subjekti usmjereni na istraživanje), bez obzira na njegov pravni status (ustrojstvo na temelju javnog ili privatnog prava) odnosno način financiranja, čiji je prvenstveni cilj nezavisno provoditi temeljno istraživanje, industrijsko istraživanje ili eksperimentalni razvoj ili s rezultatima tih djelatnosti upoznati široku javnost, putem predavanja, objavljivanja ili prijenosa znanja. Ako taj subjekt obavlja i ekonomske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi tih ekonomskih djelatnosti moraju se obračunati zasebno. Poduzetnici koji imaju presudan utjecaj na takav subjekt, na primjer kao njegovi vlasnici udjela ili članovi, nemaju povlašteni pristup rezultatima koje subjekt proizvede;
84.
„temeljno istraživanje” znači eksperimentalni ili teorijski rad poduzet prvenstveno kako bi se stekla nova znanja o temeljnim načelima fenomena i vidljivih činjenica, bez predviđene izravne tržišne primjene ili uporabe;
85.
„industrijsko istraživanje” znači planirano istraživanje ili kritički pregled u cilju stjecanja novih znanja i vještina za razvoj novih proizvoda, procesa ili usluga odnosno za postizanje znatnog poboljšanja postojećih proizvoda, procesa ili usluga. To obuhvaća stvaranje sastavnih dijelova složenih sustava i može uključivati izradu prototipova u laboratorijskom okruženju ili u okruženju sa simuliranim sučeljima postojećih sustava te pilot-linije ako je to neophodno za industrijsko istraživanje, prvenstveno za provjeru generičke tehnologije;
86.
„eksperimentalni razvoj” znači stjecanje, kombiniranje, oblikovanje i uporaba postojećih znanstvenih, tehnoloških, poslovnih i ostalih mjerodavnih znanja i vještina u cilju razvoja novih ili poboljšanih proizvoda, procesa ili usluga. To može uključivati i, primjerice, djelatnosti u cilju konceptualnog definiranja, planiranja i dokumentiranja novih proizvoda, procesa ili usluga.
Eksperimentalni razvoj može obuhvaćati izradu prototipova, demonstracijske aktivnosti, pilot-projekata, ispitivanje i provjeru novih ili poboljšanih proizvoda, procesa ili usluga u okruženju koje odražava operativne uvjete iz stvarnog života ako je osnovni cilj ostvarenje daljnjih tehničkih poboljšanja na proizvodima, procesima ili uslugama koji nisu u bitnome utvrđeni. To može uključivati i razvoj tržišno upotrebljivog prototipa ili pilot-projekta koji je nužno konačni tržišni proizvod, a preskupo ga je proizvesti samo da bi se upotrebljavao u svrhu demonstracijskih aktivnosti i provjere.
Eksperimentalni razvoj ne uključuje rutinske ili periodične izmjene postojećih proizvoda, proizvodnih linija, proizvodnih procesa, usluga i drugih aktivnosti u tijeku, čak i ako te izmjene znače poboljšanja;
87.
„studija izvedivosti” znači evaluacija i analiza potencijala projekta, čiji je cilj podržati proces donošenja odluka objektivnim i racionalnim otkrivanjem njegovih prednosti i nedostataka, mogućnosti i prijetnji (SWOT) te utvrditi resurse potrebne za njegovu provedbu i u konačnici njegove izglede za uspjeh;
88.
„troškovi osoblja” znači troškovi istraživača, tehničara i drugog pomoćnog osoblja u mjeri u kojoj je zaposleno na odgovarajućem projektu ili djelatnosti;
89.
„po tržišnim uvjetima” znači da se uvjeti transakcije između ugovornih stranaka razlikuju od onih koji bi bili utvrđeni između neovisnih poduzeća i nema naznake nedopuštenog dogovaranja. Za svaku transakciju koja proizlazi iz otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg postupka smatra se da zadovoljava načelo transakcije po tržišnim uvjetima;
90.
„učinkovita suradnja” znači suradnja između najmanje dvije neovisne stranke u cilju razmjene znanja ili tehnologije odnosno ostvarenja zajedničkog cilja na temelju podjele rada, pri čemu stranke zajednički utvrđuju opseg projekta suradnje, doprinose njegovoj provedbi te dijele njegove rizike i rezultate. Jedna stranka ili više njih može snositi cjelokupne troškove projekta te tako smanjiti financijski rizik projekta za druge stranke. Ugovorene usluge i pružanje usluga istraživanja ne smatraju se oblicima suradnje;
91.
„istraživačka infrastruktura” znači objekti, resursi i s tim povezane usluge koje znanstvenici upotrebljavaju za provedbu istraživanja u svojem polju te obuhvaća znanstvenu opremu ili komplete instrumenata, resurse koji se temelje na znanju kao što su zbirke, arhivi i strukturirani znanstveni podatci, infrastrukture koje se temelje na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, kao što su infrastruktura GRID, računalna, programerska i komunikacijska infrastruktura, te sva druga sredstva jedinstvene prirode koja su bitna za istraživanje. Takve infrastrukture mogu biti „na jednome mjestu” ili „raspodijeljene” (organizirana mreža resursa) u skladu s člankom 2. točkom (a) Uredbe Vijeća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. o pravnom okviru Zajednice za Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) (40);
92.
„inovacijski klasteri” znači strukture ili organizirane skupine neovisnih strana (kao što su inovativna novoosnovana poduzeća, mala, srednja i velika poduzeća te organizacije za istraživanje i širenje znanja, neprofitne organizacije i ostali povezani gospodarski subjekti) osnovane u cilju poticanja inovacijskih aktivnosti, što postižu promicanjem dijeljenja objekata i razmjene znanja i stručnosti te učinkovitim doprinosom prijenosu znanja, umrežavanju, širenju informacija i suradnji među poduzetnicima i drugim organizacijama u klasteru;
93.
„visokokvalificirano osoblje” znači osoblje sa sveučilišnim obrazovanjem i najmanje 5 godina mjerodavnog profesionalnog iskustva, koje može uključivati i doktorsku izobrazbu;
94.
„savjetodavne usluge za inovacije” znači konzalting, pomoć i usavršavanje u području prijenosa znanja, stjecanja, zaštite i iskorištavanja nematerijalne imovine, primjene normi i propisa koji ih obuhvaćaju;
95.
„usluge podrške inovacijama” znači osiguravanje uredskog prostora, banka podataka, knjižnica, istraživanja tržišta, laboratorija, označavanje kvalitete, ispitivanje i certificiranje za potrebe razvoja učinkovitijih proizvoda, procesa ili usluga;
96.
„inovacije organizacije poslovanja” znači provedba nove organizacijske metode u poslovnoj praksi poduzetnika, organizaciji radnog mjesta ili vanjskim odnosima te isključuje promjene koje se temelje na organizacijskim metodama koje poduzetnik već primjenjuje, promjene upravljačke strategije, spajanja i preuzimanja, prestanak uporabe procesa, jednostavnu zamjenu ili proširenje temeljnog kapitala, promjene nastale isključivo kao posljedica promjene faktorskih cijena, prilagođavanje kupcima, lokalizaciju, redovne, sezonske i druge ciklične promjene te trgovinu novim ili znatno poboljšanim proizvodima;
97.
„inovacije procesa” znači provedba novih ili znatno poboljšanih metoda proizvodnje ili isporuke (uključujući znatne promjene u tehnikama, opremi ili softveru), isključujući manje izmjene ili poboljšanja, povećanja proizvodnih kapaciteta ili kapaciteta usluga dodavanjem proizvodnih ili logističkih sustava vrlo sličnih onima koji se već upotrebljavaju, prestanak uporabe procesa, jednostavnu zamjenu ili proširenje temeljnog kapitala, promjene nastale isključivo kao posljedica promjene faktorskih cijena, prilagođavanje kupcima, lokalizaciju, redovne, sezonske i druge ciklične promjene te trgovinu novim ili znatno poboljšanim proizvodima;
98.
„upućivanje na rad” znači privremeno zapošljavanje osoblja kod korisnika s pravom osoblja na povratak prethodnom poslodavcu;
Definicije za potpore za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom
99.
„radnik u izrazito nepovoljnom položaju” znači svaka osoba:
(a)
koja nije bila zaposlena s redovnom plaćom najmanje tijekom prethodna 24 mjeseca; ili
(b)
koja nije bila zaposlena s redovnom plaćom najmanje tijekom prethodnih 12 mjeseci, a pripada jednoj od kategorija od (b) do (g) spomenutih u definiciji „radnik u nepovoljnom položaju”;
100.
„zaštićena radna mjesta” znači radna mjesta u poduzetniku u kojem radnici s invaliditetom predstavljaju najmanje 30 % radnika;
Definicije koje se primjenjuju na potpore za zaštitu okoliša
101.
„zaštita okoliša” znači svako djelovanje kojim se ublažava i sprečava šteta nanesena fizičkom okolišu ili prirodnim resursima, nastala zbog djelatnosti korisnika, kojim se smanjuje rizik takve štete ili koji vodi učinkovitijoj uporabi prirodnih resursa, uključujući mjere štednje energije i uporabu obnovljivih izvora energije;
102.
„norma Unije” znači:
(a)
obvezna norma Unije kojom se određuju razine koje pojedinačni poduzetnici moraju postići u pogledu zaštite okoliša; ili
(b)
obveza na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (41) za primjenu najboljih raspoloživih tehnika (NRT) i osiguravanje da razine emisija onečišćujućih tvari nisu više nego što bi bile uz primjenu NRT-a; u slučaju da su razine emisija povezane s NRT-om utvrđene u provedbenim aktima donesenima na temelju Direktive 2010/75/EU, te će razine biti primjenjive za potrebe ove Uredbe; ako su te razine izražene kao raspon, primjenjivat će se granica postizanja NRT-a;
103.
„energetska učinkovitost” znači količina ušteđene energije utvrđena mjerenjem i/ili procjenom potrošnje prije i poslije provedbe mjere poboljšanja energetske učinkovitosti, uz osiguranje normalizacije vanjskih uvjeta koji utječu na potrošnju energije;
104.
„projekt energetske učinkovitosti” znači projekt ulaganja kojim se povećava energetska učinkovitost građevine;
105.
„fond za energetsku učinkovitost (EEF)” znači specijalizirani instrument ulaganja osnovan za potrebe ulaganja u projekte energetske učinkovitosti usmjerene na poboljšanje energetske učinkovitosti građevina u domaćem i inozemnom sektoru. EEF-om upravlja upravitelj fonda za energetsku učinkovitost;
106.
„upravitelj fonda za energetsku učinkovitost” znači profesionalno upravljačko društvo s pravnom osobnošću, koje odabire i provodi ulaganja u prihvatljive projekte energetske učinkovitosti;
107.
„visokoučinkovita kogeneracija” znači kogeneracija koja odgovara definiciji visokoučinkovite kogeneracije utvrđenoj u članku 2. stavku 34. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (42);
108.
„kogeneracija” ili suproizvodnja toplinske i električne energije (CHP) znači istovremena proizvodnja toplinske i električne i/ili mehaničke energije u jednom procesu;
109.
„energija iz obnovljivih izvora energije” znači energija koju proizvode postrojenja koja upotrebljavaju samo obnovljive izvore energije te udio, izražen u kalorijskoj vrijednosti, energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije u hibridnim postrojenjima koja upotrebljavaju i konvencionalne izvore energije. Uključuje obnovljivu električnu energiju koja se upotrebljava za punjenje sustava za skladištenje, ali isključuje električnu energiju proizvedenu kao rezultat sustava za skladištenje;
110.
„obnovljivi izvori energije” znači sljedeći obnovljivi nefosilni izvori energije: energija vjetra, solarna, aerotermalna, geotermalna, hidrotermalna i oceanska energija, energija vode, energija biomase, energija iz plinova s odlagališta, plinova iz postrojenja za preradu otpadnih voda i bioloških plinova;
111.
„biogorivo” znači tekuće ili plinovito gorivo za potrebe prometa koje se proizvodi iz biomase;
112.
„održivo biogorivo” znači biogorivo koje ispunjuje uvjete održivosti utvrđene u članku 17. Direktive 2009/28/EZ;
113.
„biogorivo proizvedeno iz prehrambenih sirovina” znači biogorivo iz žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica kako je utvrđeno u prijedlogu Komisije Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (43);
114.
„nova i inovativna tehnologija” znači nova i nedokazana tehnologija u odnosu na vrhunsku tehnologiju u industriji, koja nosi rizik tehnološkog ili industrijskog neuspjeha i nije optimizacija ili poboljšanje postojeće tehnologije;
115.
„odgovornost za uravnoteženje” znači odgovornost za neravnotežu (odstupanja između proizvodnje, potrošnje i tržišnih transakcija) tržišnog sudionika ili njegova odabranog zastupnika („stranka odgovorna za otklanjanje ravnoteže”), u određenom roku („rok namirivanja neravnoteže”);
116.
„standardna obveza otklanjanja neravnoteže” znači nediskriminirajuća obveza otklanjanja neravnoteže u svim tehnologijama tako da niti jedan proizvođač nije oslobođen od te obveze;
117.
„biomasa” znači biološki razgradiva frakcija proizvoda, otpada i ostataka iz poljoprivrede (uključujući tvari životinjskog i biljnog podrijetla), šumarstva i s tim povezanih industrija, uključujući ribarstvo i akvakulturu, te biološki plinovi i biološki razgradiva frakcija industrijskog i komunalnog otpada;
118.
„ukupni srednji troškovi proizvodnje energije” znači izračunani troškovi proizvodnje električne energije u točki spajanja na mrežu za punjenje ili mrežu električne energije. Taj izračun uključuje početni kapital, diskontnu stopu te troškove trajnog poslovanja, goriva i održavanja;
119.
„porez za zaštitu okoliša” znači porez s posebnom poreznom osnovicom koji ima jasan negativan učinak na okoliš ili koji za cilj ima oporezivanje određenih djelatnosti, roba ili usluga tako da troškovi zaštite okoliša mogu biti uključeni u njihovu cijenu i/ili tako da se proizvođači i potrošači usmjere na djelatnosti koje su prihvatljivije za okoliš;
120.
„najniža razina oporezivanja u Uniji” znači najniža razina oporezivanja koja je predviđena zakonodavstvom Unije; za energente i električnu energiju ta je najniža razina oporezivanja određena u Prilogu I. Direktivi Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (44);
121.
„onečišćena lokacija” znači lokacija na kojoj je potvrđena prisutnost opasnih tvari, koju je uzrokovao čovjek, do te mjere da predstavlja znatan rizik za zdravlje ljudi ili okoliš uzimajući u obzir trenutačnu ili odobrenu buduću uporabu zemljišta;
122.
„načelo 'onečišćivač plaća'” znači da troškove mjera koje su usmjerene na onečišćenje treba snositi onečišćivač koji uzrokuje onečišćenje;
123.
„onečišćenje” znači šteta koju je prouzročio onečišćivač izravno ili neizravno nanoseći štetu okolišu, odnosno stvarajući uvjete koji vode takvoj šteti za fizički okoliš ili prirodna bogatstva;
124.
„energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” znači sustav centraliziranoga grijanja i hlađenja koji odgovara definiciji sustava učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja utvrđenoj u članku 2. stavcima 41. i 42. Direktive 2012/27/EU. Definicija uključuje postrojenja za proizvodnju grijanja/hlađenja i mrežu (uključujući povezane objekte) potrebnu za distribuciju grijanja/hlađenja od proizvodnih jedinica do prostora potrošača;
125.
„onečišćivač” znači osoba koja izravno ili neizravno nanosi štetu okolišu ili stvara uvjete koji vode takvoj šteti;
126.
„ponovna uporaba” znači svaki postupak kojim se proizvod ili komponente koji nisu otpad ponovno upotrebljavaju za istu namjenu za koju su izvorno zamišljeni;
127.
„priprema za ponovnu uporabu” znači svaki postupak provjeravanja, čišćenja ili popravljanja radi oporabe kojim se proizvodi ili sastojci proizvoda koji su postali otpad pripremaju za ponovnu uporabu bez dodatne prethodne prerade;
128.
„recikliranje” znači svaki postupak oporabe kojim se otpad prerađuje u proizvode, materijale ili tvari namijenjene njihovoj izvornoj uporabi ili nekoj drugoj svrsi. Ono obuhvaća preradu organskog materijala, ali ne i energetsku oporabu, preradu u materijal koji se rabi kao gorivo ili materijal za nasipavanje;
129.
„vrhunac tehnologije” znači proces u kojem je ponovna uporaba otpadnog proizvoda u proizvodnji konačnog proizvoda ekonomski profitabilna uobičajena praksa. Ako je to prikladno, pojam „vrhunac tehnologije” mora se tumačiti sa stajališta tehnologije Unije i unutarnjeg tržišta Unije;
130.
„energetska infrastruktura” znači svaka fizička oprema ili objekt koji je smješten unutar Unije ili povezuje Uniju s najmanje jednom trećom zemljom, a razvrstan je u jednu od sljedećih kategorija:
(a)
za električnu energiju:
i.
infrastruktura za prijenos, kako je utvrđena u članku 2. stavku 3. Direktive 2009/72/EZ od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (45);
ii.
infrastruktura za distribuciju, kako je utvrđena u članku 2. stavku 5. Direktive 2009/72/EZ;
iii.
objekti za skladištenje električne energije, utvrđeni kao objekti za trajno ili privremeno skladištenje električne energije u nadzemnoj ili podzemnoj infrastrukturi ili geološkim lokacijama, pod uvjetom da su izravno povezani na visokonaponske kabele oblikovane za napon od 110 kV ili više;
iv.
svaka oprema ili postrojenje koji su potrebni kako bi sustavi utvrđeni u točkama i. do iii. radili na siguran, zaštićen i učinkovit način, uključujući sustave zaštite, praćenja i nadzora na svim naponskim razinama i podstanicama; i
v.
pametne mreže, utvrđene kao svaka oprema, kabel ili postrojenje, na razini prijenosa niskonaponske i srednjenaponske distribucije s ciljem dvostrane digitalne komunikacije u stvarnom vremenu ili gotovo stvarnom vremenu, interaktivnog i pametnog praćenja i upravljanja proizvodnjom, prijenosom, distribucijom i potrošnjom električne energije u elektroenergetskoj mreži za potrebe razvoja mreže koja učinkovito objedinjuje ponašanje i djelatnosti svih korisnika koji su na nju spojeni, tj. proizvođača, potrošača i onih koji rade oboje, kako bi se osigurao ekonomski učinkovit i održiv elektroenergetski sustav s niskim gubitcima te visokom kakvoćom i sigurnošću opskrbe i zaštitom;
(b)
za plin:
i.
plinovodi za prijenos i distribuciju za transport prirodnog plina i bioplina koji čine dio mreže, isključujući visokotlačne plinovode koji se upotrebljavaju kao proizvodni plinovi ili za lokalnu distribuciju prirodnog plina;
ii.
podzemni skladišni objekti koji su povezani s visokotlačnim plinovodima iz točke i.;
iii.
objekti za prihvat, skladištenje, uplinjavanje ili dekompresiju ukapljenog prirodnog plina (UPP) ili stlačenog prirodnog plina (SPP); i
iv.
svaka oprema ili instalacija potrebna kako bi sustav radio na siguran, zaštićen i učinkovit način ili kako bi se omogućili dvosmjerni kapaciteti, uključujući postaje za stlačivanje plina;
(c)
za naftu:
i.
naftovodi koji se upotrebljavaju za transport sirove nafte;
ii.
crpne postaje i skladišni objekti potrebni za rad naftovoda za sirovu naftu; i
iii.
svaka oprema ili instalacija potrebna kako bi dotični sustav radio na ispravan, siguran i učinkovit način, uključujući sustave zaštite, praćenja i nadzora te uređaje za obrnuti protok;
(d)
za CO2: mreže plinovoda, uključujući povezane kompresorske stanice, za transport CO2 do skladišnih lokacija kako bi se CO2 ubrizgao u odgovarajuće podzemne geološke formacije radi trajnog skladištenja;
131.
„zakonodavstvo o unutarnjem energetskom tržištu” obuhvaća Direktivu 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije, Direktivu 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina (46), Uredbu (EZ) br. 713/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o osnivanju Agencije za suradnju energetskih regulatora (47); Uredbu (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije (48) i Uredbu (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (49) ili bilo koje naknadno zakonodavstvo kojim se ti akti u cijelosti ili djelomično zamjenjuju;
Definicije koje se primjenjuju na socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija
132.
„uobičajeno boravište” znači mjesto na kojem fizička osoba živi najmanje 185 dana godišnje svake kalendarske godine zbog osobnih i profesionalnih veza; u slučaju osoba čije su profesionalne veze na mjestu koje se razlikuje od mjesta njihovih osobnih veza te koje žive u dvije države članice ili više njih, njihovo uobičajeno boravište smatra se mjestom njihovih osobnih veza ako se u njega redovno vraćaju; ako osobe žive u državi članici kako bi vršile djelatnosti ograničenog trajanja, njihovo mjesto boravišta i dalje se smatra mjestom njihovih osobnih veza, neovisno o tome vraćaju li se onamo tijekom navedenih djelatnosti; pohađanje sveučilišta ili škole u drugoj državi članici nije prijenos uobičajenog boravišta; „uobičajeno boravište” može imati i značenje koje je tom pojmu pripisano prema nacionalnom pravu država članica;
Definicije za potpore za širokopojasne infrastrukture
133.
„osnovni širokopojasni internet” ili „osnovne širokopojasne mreže” znači mreže s osnovnim funkcijama koje se temelje na tehnološkim platformama poput asimetričnih digitalnih pretplatničkih linija (do mreža ADSL2+), standardnih kabelskih mreža (npr. DOCSIS 2.0), mobilnih mreža treće generacije (UMTS) i satelitskih sustava;
134.
„građevinski radovi povezani sa širokopojasnim internetom” znači građevinski radovi nužni za uvođenje širokopojasne mreže, poput iskopavanja ceste kako bi se omogućilo postavljanje (širokopojasnih) vodova;
135.
„vodovi” znači podzemne cijevi ili vodiči koji se upotrebljavaju za postavljanje (vlaknastih, bakrenih ili koaksijalnih) kabela širokopojasne mreže;
136.
„fizičkim izdvajanjem” omogućuje se pristupanje pristupnoj mreži konačnog korisnika, a vlastitim prijenosnim sustavima konkurenata omogućuje se izravan prijenos preko nje;
137.
„pasivna širokopojasna infrastruktura” znači širokopojasna mreža bez aktivnih komponenti. Ona uobičajeno uključuje građevinsku infrastrukturu, vodove, optička vlakna i ulične kabelske ormare;
138.
„pristupne mreže sljedeće generacije (NGA)” znači napredne mreže koje imaju barem sljedeće značajke: (a) pružaju pouzdane usluge pri vrlo velikoj brzini po pretplatniku putem optičkog prijenosa (ili istovrsne tehnologije) u dovoljnoj blizini prostorija korisnika kako bi se doista zajamčila vrlo visoka brzina; (b) podržavaju niz naprednih digitalnih usluga, uključujući usklađene usluge utemeljene na internetskom protokolu (IP); i (c) imaju znatno višu brzinu prijenosa (u odnosu na osnovne širokopojasne mreže). U sadašnjoj fazi razvoja tržišta i tehnologije, mreže NGA su sljedeće: (a) pristupne mreže na temelju svjetlovodne niti (FTTx), (b) napredne poboljšane kabelske mreže i (c) određene napredne bežične pristupne mreže koje mogu pouzdano isporučiti velike brzine po pretplatniku;
139.
„veleprodajni pristup” znači pristup kojim se operatoru omogućuje uporaba opreme drugog operatora. Najširi mogući pristup koji se omogućuje diljem relevantne mreže na temelju trenutačnog tehnološkog razvoja uključuje barem sljedeće proizvode za pristup. Za mreže FTTH/FTTB - pristup vodovima, pristup optičkim vlaknima, izdvojeni pristup lokalnoj petlji i pristup toku bitova. Za kabelske mreže - pristup vodovima i pristup toku bitova. Za mreže FTTC - pristup vodovima, izdvajanje potpetlje i pristup toku bitova. Za pasivnu mrežnu infrastrukturu - pristup vodovima, pristup optičkim vlaknima i/ili izdvojeni pristup lokalnoj petlji. Za širokopojasne mreže utemeljene na ADSL-u - izdvojeni pristup lokalnoj petlji, pristup toku bitova. Za mobilne ili bežične mreže - tok bitova, dijeljenje stupova i pristup prijenosnim mrežama. Za satelitske platforme - pristup toku bitova.
Definicije za potpore za ulaganje u kulturu i očuvanje baštine
140.
„zahtjevna audiovizualna djela” znači djela koja su tako odredile države članice na temelju prethodno utvrđenih kriterija pri uspostavljanju programa ili dodjeli potpore i mogu uključivati filmove čija je jedina izvorna verzija na jeziku države članice s ograničenim državnim područjem, stanovništvom ili jezičnim područjem, kratke filmove, prvi i drugi film režisera, dokumentarne filmove ili niskoproračunske filmove ili druga komercijalno zahtjevna djela;
141.
„popis Odbora za razvojnu pomoć OECD-a” znači sve zemlje i državna područja koji su prihvatljivi za primanje službene pomoći za razvoj i uvršteni na popis koji je sastavila Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD);
142.
„razumna dobit” određuje se u odnosu na tipičnu dobit za dotični sektor. U svakom slučaju, razumnom će se smatrati stopa povrata kapitala koja ne premašuje odgovarajuću zamjensku stopu uvećanu za premiju od 100 osnovnih bodova.
Definicije za potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture
143.
„profesionalni sport” znači bavljenje sportom kao plaćenim zaposlenjem ili dužnošću za koju se dobiva naknada, bez obzira na to je li između profesionalnog sportaša i odgovarajuće sportske organizacije zasnovan službeni ugovor o radu ili nije ako nadoknada premašuje trošak sudjelovanja i čini znatan udio u prihodu sportaša. Putni troškovi i troškovi smještaja radi sudjelovanja na sportskom događaju ne smatraju se nadoknadom za potrebe ove Uredbe.
Članak 3.
Uvjeti za izuzeće
Programi potpora, pojedinačne potpore dodijeljene na temelju programa potpora i jednokratne potpore spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. ili 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora, pod uvjetom da dotične potpore ispunjuju sve uvjete utvrđene u poglavlju I. ove Uredbe i posebne uvjete za odgovarajuću kategoriju potpore utvrđene u poglavlju III. ove Uredbe.
Članak 4.
Pragovi za prijavu
1. Ova Uredba ne primjenjuje se na potpore koje premašuju sljedeće pragove:
(a)
za regionalne potpore za ulaganje: „prilagođeni iznos potpore” izračunan u skladu s mehanizmom određenim u članku 2. točki 20. za ulaganja s prihvatljivim troškovima u iznosu od 100 milijuna EUR;
(b)
za regionalne potpore za urbani razvoj: 20 milijuna EUR kako je utvrđeno u članku 16. stavku 3.;
(c)
za potpore za ulaganje za MSP-ove: 7,5 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(d)
za potpore za savjetodavne usluge u korist MSP-ova: 2 milijuna EUR po poduzetniku po projektu;
(e)
za potpore MSP-ovima za sudjelovanje na sajmovima: 2 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(f)
za potpore za troškove suradnje za MSP-ove koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje: 2 milijuna EUR po poduzetniku po projektu;
(g)
za potpore za rizično financiranje: 15 milijuna EUR po prihvatljivom poduzetniku kako je utvrđeno u članku 21. stavku 9.;
(h)
za potpore za novoosnovana poduzeća: iznosi po poduzetniku utvrđeni u članku 22. stavcima 3., 4. i 5.;
(i)
za potpore za istraživanje i razvoj;
i.
ako je projekt pretežno temeljno istraživanje: 40 milijuna EUR po poduzetniku po projektu; to je slučaj ako više od polovice prihvatljivih troškova projekta nastaje putem djelatnosti obuhvaćenih kategorijom temeljnog istraživanja;
ii.
ako je projekt pretežno industrijsko istraživanje: 20 milijuna EUR po poduzetniku po projektu; to je slučaj ako više od polovice prihvatljivih troškova projekta nastaje putem djelatnosti obuhvaćenih kategorijom industrijskog istraživanja ili kategorijama industrijskog istraživanja i temeljnog istraživanja zajedno;
iii.
ako je projekt pretežno eksperimentalni razvoj: 15 milijuna EUR po poduzetniku po projektu; to je slučaj ako više od polovice prihvatljivih troškova projekta nastaje putem djelatnosti obuhvaćenih kategorijom eksperimentalnog razvoja;
iv.
ako se projekt ostvaruje u okviru inicijative EUREKA ili se provodi u okviru zajedničkog poduzeća uspostavljenog na temelju članka 185. ili članka 187. Ugovora, iznosi iz točaka i. do iii. udvostručuju se;
v.
ako se potpore za projekte istraživanja i razvoja dodjeljuju u obliku povratnih predujmova koji se, u nedostatku prihvaćene metodologije za izračunavanje njihova bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva, izražavaju kao postotak prihvatljivih troškova, a mjerom se predviđa da se u slučaju uspješnog rezultata projekta, zasnovanog na temelju razumne i promišljene pretpostavke, predujmovi vraćaju uz kamatnu stopu koja je jednaka najmanje diskontnoj stopi primjenjivoj u trenutku dodjele potpore, iznos iz točaka i. do iv. povećavaju se za 50 %;
vi.
za potpore za studije izvedivosti u pripremi istraživačkih djelatnosti: 7,5 milijuna EUR po studiji;
(j)
za potpore za ulaganje u istraživačke infrastrukture: 20 milijuna EUR po infrastrukturi;
(k)
za potpore za inovacijske klastere: 7,5 milijuna EUR po klasteru;
(l)
za potpore za inovacije za MSP-ove: 5 milijuna EUR po poduzetniku po projektu;
(m)
za potpore za inovacije procesa i organizacije poslovanja; 7,5 milijuna EUR po poduzetniku po projektu;
(n)
za potpore za usavršavanje: 2 milijuna EUR po projektu usavršavanja;
(o)
za potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju: 5 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(p)
za potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom u obliku subvencija za plaće: 10 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(q)
za potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom: 10 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(r)
za potpore za nadoknadu troškova pomoći pružene radnicima u nepovoljnom položaju: 5 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(s)
za potpore za ulaganje u zaštitu okoliša, isključujući potpore za ulaganje u zbrinjavanje onečišćenih lokacija, i za distribucijsku mrežu postrojenja energetski učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja: 15 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(t)
za potpore za ulaganje u projekte energetske učinkovitosti: 10 milijuna EUR kako je utvrđeno u članku 39. stavku 5.;
(u)
za potpore za ulaganje u zbrinjavanje onečišćenih lokacija: 20 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(v)
za operativne potpore za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i operativne potpore za promicanje energije iz obnovljivih izvora u malim postrojenjima: 15 milijuna EUR po poduzetniku po projektu. Ako se potpore dodjeljuju na temelju konkurentnog natječajnog postupka u skladu s člankom 42.: 150 milijuna EUR godišnje uzimajući u obzir kombinirani proračun svih programa obuhvaćenih člankom 42.;
(w)
za potpore za ulaganje u distribucijsku mrežu za centralizirano grijanje ili hlađenje: 20 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(x)
za potpore za ulaganje u energetsku infrastrukturu: 50 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(y)
za potpore za širokopojasne infrastrukture: 70 milijuna EUR ukupnih troškova po projektu;
(z)
za potpore za ulaganje u kulturu i očuvanje baštine: 100 milijuna EUR po projektu; za operativne potpore za kulturu i očuvanje baštine: 50 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(aa)
za programe potpora za audiovizualna djela: 50 milijuna EUR po programu po godini;
(bb)
za potpore za ulaganje u sportske i višenamjenske infrastrukture: 15 milijuna EUR ili ukupni troškovi koji premašuju 50 milijuna EUR po projektu. za operativne potpore za sportsku infrastrukturu: 2 milijuna EUR po infrastrukturi po godini; i
(cc)
za potpore za ulaganje u lokalne infrastrukture: 10 milijuna EUR ili ukupni troškovi koji premašuju 20 milijuna EUR za istu infrastrukturu.
2. Pragovi utvrđeni ili spomenuti u stavku 1. ne smiju se izbjegavati umjetnim razdvajanjem programa ili projekata potpore.
Članak 5.
Transparentnost potpora
1. Ova se Uredba primjenjuje isključivo na potpore za koje je moguće točno izračunati bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ex ante bez potrebe za provođenjem procjene rizika („transparentne potpore”).
2. Sljedeće kategorije potpora smatraju se transparentnima:
(a)
potpore u obliku bespovratnih sredstava i subvencija kamatnih stopa;
(b)
potpore u obliku zajmova ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju referentne stope koja prevladava u trenutku dodjele potpore;
(c)
potpore u obliku jamstava:
i.
ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije; ili
ii.
ako je metodologija za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva jamstva bila prihvaćena prije provedbe mjere, na temelju Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (50), ili naknadne obavijesti kojom je ona zamijenjena, nakon prijave te metodologije Komisiji u skladu s tada primjenjivom uredbom Komisije u području državnih potpora, a odobrena se metodologija izričito odnosi na dotičnu vrstu jamstva i temeljne transakcije u smislu primjene ove Uredbe;
(d)
potpore u obliku poreznih pogodnosti ako mjera predviđa gornju vrijednost koja osigurava da ne dođe do premašivanja primjenjivog praga;
(e)
potpore za regionalni urbani razvoj ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 16.;
(f)
potpore u obliku mjera rizičnog financiranja ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 21.;
(g)
potpore za novoosnovana poduzeća ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 22.;
(h)
potpore za projekte energetske učinkovitosti ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 39.;
(i)
potpore u obliku premija povrh tržišne cijene ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 42.;
(j)
potpore u obliku povratnih predujmova ako ukupni nominalni iznos povratnog predujma ne premašuje pragove primjenjive na temelju ove Uredbe, ili ako je metodologija za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva povratnog predujma bila prihvaćena prije provedbe mjere na temelju prijave te metodologije Komisiji.
Članak 6.
Učinak poticaja
1. Ova Uredba primjenjuje se isključivo na potpore koje imaju učinak poticaja.
2. Smatra se da potpora ima učinak poticaja ako je korisnik dotičnoj državi članici podnio pisani zahtjev za potporu prije početka rada na projektu ili djelatnosti. Zahtjev za potporu mora sadržavati barem sljedeće informacije:
(a)
naziv i veličinu poduzetnika;
(b)
opis projekta, uključujući datume njegova početka i dovršetka;
(c)
lokaciju projekta;
(d)
popis troškova projekta;
(e)
vrsta potpore (bespovratno sredstvo, zajam, jamstvo, povratni predujam, dokapitalizacija ili drugo) i iznos javnog financiranja potrebnog za projekt.
3. Za jednokratne potpore koje se dodjeljuju velikim poduzećima smatra se da imaju učinak poticaja ako je, uz osiguravanje ispunjenja uvjeta utvrđenog u stavku 2., država članica prije dodjele dotične potpore provjerila da se dokumentacijom koju je pripremio korisnik potvrđuje da će potpora dovesti do jednog od navedenog:
(a)
za regionalne potpore za ulaganje: da je proveden projekt koji bez potpore ne bi bio proveden u dotičnom području ili ne bi bio dovoljno profitabilan za korisnika u dotičnom području;
(b)
u svim ostalim slučajevima, da postoji
-
znatno povećanje opsega projekta/djelatnosti uslijed potpore, ili
-
znatno povećanje ukupnog iznosa koji korisnik troši na projekt/djelatnost uslijed potpore, ili
-
znatno povećanje brzine dovršenja dotičnog projekta/djelatnosti.
4. Odstupajući od stavaka 2. i 3., smatra se da mjere u obliku poreznih olakšica imaju učinak poticaja ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
mjerom se uspostavlja pravo na potporu u skladu s objektivnim kriterijima i bez daljnje primjene diskrecijskog prava države članice; i
(b)
mjera je donesena i stupila je na snagu prije početka rada na projektu ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora, osim u slučaju programa koji su nasljednici poreznih programa ako je djelatnost bila obuhvaćena prethodnim programima u obliku poreznih pogodnosti.
5. Odstupajući od stavaka 2., 3. i 4., za sljedeće kategorije potpora nije nužno ili se ne smatra da imaju učinak poticaja:
(a)
regionalne operativne potpore ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 15.;
(b)
potpore za pristup financiranju za MSP-ove, ako su ispunjeni relevantni uvjeti utvrđeni u člancima 21. i 22.;
(c)
potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju u obliku subvencija za plaće i potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom u obliku subvencija za plaće ako su ispunjeni relevantni uvjeti utvrđeni u članku 32. odnosno članku 33.;
(d)
potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 34.;
(e)
potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša u skladu s Direktivom 2003/96/EZ ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 44. ove Uredbe;
(f)
potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 50.;
(g)
socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 51.;
(h)
potpore za kulturu i očuvanje baštine ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 53.
Članak 7.
Intenzitet potpore i prihvatljivi troškovi
1. Za izračun intenziteta potpore i prihvatljivih troškova, svi iznosi koji se upotrebljavaju trebaju biti iznosi prije odbitka poreza ili drugih naknada. Prihvatljivi troškovi popraćuju se pisanim dokazima koji trebaju biti jasni, konkretni i ažurirani.
2. Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnog sredstva, iznos potpore jednak je bruto ekvivalentu bespovratnog sredstva.
3. Potpore koje se isplaćuju u više obroka treba diskontirati na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Prihvatljive troškove treba diskontirati na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Kamatna stopa koju treba primijeniti pri diskontiranju diskontirana je kamatna stopa koja se primjenjuje u trenutku dodjele potpore.
4. Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroke potpore treba diskontirati na temelju diskontnih stopa primjenjivih u raznim trenutcima kad porezne pogodnosti stupe na snagu.
5. Ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova koji se, u nedostatku prihvaćene metodologije za izračunavanje njihova bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva, izražavaju kao postotak prihvatljivih troškova, a tom se mjerom predviđa da se u slučaju uspješnog rezultata projekta, zasnovanog na temelju razumne i promišljene pretpostavke, predujmovi vraćaju uz kamatnu stopu koja je jednaka najmanje diskontnoj stopi primjenjivoj u trenutku dodjele potpore, maksimalni intenziteti potpore utvrđeni u poglavlju III. mogu se povećati za 10 postotnih bodova.
6. Ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova, maksimalni intenziteti potpore utvrđeni kartom regionalnih potpora koja je na snazi u trenutku dodjele potpore ne smiju se povećati.
Članak 8.
Zbrajanje potpora
1. Pri određivanju poštuju li se pragovi prijave iz članka 4. i maksimalni intenziteti potpore iz poglavlja III., u obzir se uzima ukupni iznos državnih potpora za djelatnost, projekt ili poduzetnika kojima je dodijeljena potpora.
2. Ako se financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom države članice kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore ili maksimalni iznosi potpore, u obzir se uzimaju samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljen u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.
3. Potpora čije je troškove moguće utvrditi a koja se izuzima na temelju ove Uredbe može se zbrajati:
(a)
s bilo kojom drugom državnom potporom, pod uvjetom da se dotične mjere odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi;
(b)
s bilo kojom drugom državnom potporom koja se odnosi na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, isključivo ako to zbrajanje ne dovodi do premašivanja najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore koji je primjenjiv na tu potporu na temelju ove Uredbe.
4. Potpora čiji troškovi nisu prihvatljivi troškovi koje je moguće utvrditi, a koji se izuzimaju na temelju članaka 21., 22. i 23. ove Uredbe može se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi. Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi mogu se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi do najvećeg odgovarajućeg ukupnog praga za financiranje utvrđenog u odnosu na posebne okolnosti svakog slučaja na temelju ove ili druge uredbe ili odluke o općem skupnom izuzeću koju je donijela Komisija.
5. Državne potpore koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe ne zbrajaju se s potporama de minimis u odnosu na iste prihvatljive troškove ako bi njihovo zbrajanje dovelo toga da određeni intenzitet potpore premaši intenzitete potpore utvrđene u poglavlju III. ove Uredbe.
6. Odstupajući od stavka 3. točke (b), potpore u korist radnika s invaliditetom, kako je utvrđeno u člancima 33. i 34., mogu se zbrajati s ostalim potporama izuzetima temeljem ove Uredbe u odnosu na iste prihvatljive troškove koji premašuju najviši primjenjivi prag na temelju ove Uredbe, pod uvjetom da to zbrajanje ne dovede do intenziteta potpore koji premašuje 100 % mjerodavnih troškova u svakom razdoblju tijekom kojeg su dotični radnici zaposleni.
Članak 9.
Objavljivanje i informacije
1. Dotična država članica osigurava da na sveobuhvatnoj internetskoj stranici o državnim potporama, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, bude objavljeno sljedeće:
(a)
sažetak informacija iz članka 11. u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. ili poveznica za pristup tom sažetku;
(b)
cjeloviti tekst svake mjere potpore iz članka 11. ili poveznica za pristup cjelovitom tekstu;
(c)
informacije iz Priloga III. o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 500 000 EUR.
U pogledu potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje, informacije iz ovog stavka objavljuju se na internetskoj stranici države članice u kojoj se nalazi dotično upravljačko tijelo, kako je utvrđeno člankom 21. Uredbe br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. Isto tako, države članice koje sudjeluju u projektu mogu odlučiti da svaka od njih na svojoj internetskoj stranici pruži informacije o mjerama potpore na svojem državnom području.
2. Za programe u obliku poreznih pogodnosti i za programe obuhvaćene člancima 16. i 21. (51), uvjeti utvrđeni u stavku 1. točki (c) ovog članka smatraju se ispunjenima ako država članica objavi tražene informacije o pojedinačnim iznosima potpore u sljedećim obrocima (u milijunima EUR):
0,5 - 1;
1 - 2;
2 - 5;
5 - 10;
10 - 30; i
30 i više.
3. Za programe iz članka 51. ove Uredbe, obveze objavljivanja utvrđene u ovom članku ne primjenjuju se na krajnje potrošače.
4. Podatci iz stavka 1. točke (c) ovog članka organizirani su i dostupni u standardiziranom obliku opisanom u Prilogu III. i omogućuje se njihovo učinkovito pretraživanje i funkcije preuzimanja podataka. Informacije iz stavka 1. objavljuju se u roku od 6 mjeseci od dana dodjele potpore ili, za potpore u obliku porezne olakšice, u roku od 1 godine od roka za podnošenje porezne prijave te su dostupne najmanje 10 godina od dana dodjele potpore.
5. Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje:
(a)
poveznice na internetske stranice o državnim potporama iz stavka 1. ovog članka;
(b)
sažetak informacija iz članka 11.
6. Države članice usklađuju se s odredbama ovog članka najkasnije dvije godine nakon stupanja ove Uredbe na snagu.
POGLAVLJE II.
PRAĆENJE
Članak 10.
Ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća
Ako država članica dodijeli potporu koja je navodno izuzeta od obveze prijave na temelju ove Uredbe a da nisu ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavljima I. do III., Komisija može, nakon što je dotičnoj državi članici dala mogućnost da se očituje, donijeti odluku u kojoj se navodi da sve buduće sve mjere koje donosi dotična država članica, a koje bi inače ispunjavale zahtjeve iz ove Uredbe, ili dio njih, moraju biti prijavljene Komisiji u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Mjere koje su podložne obvezi prijave mogu se ograničiti na mjere kojima se dodjeljuje određena vrsta potpore ili u korist određenih korisnika ili na mjere potpore koje su donijela određena tijela uprave dotičnih država članica.
Članak 11.
Izvješćivanje
Države članice ili, u slučaju potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje, država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo, kako je utvrđeno člankom 21. Uredbe br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, Komisiji dostavljaju:
(a)
preko Komisijina elektroničkog sustava za podnošenje prijava, sažetak informacija o svakoj mjeri potpore koja se izuzima na temelju ove Uredbe, u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. zajedno s poveznicom za pristup cjelovitom tekstu mjere potpore, uključujući izmjene, u roku od 20 radnih dana od njezina stupanja na snagu;
(b)
godišnje izvješće, iz Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (52), kako je izmijenjena, u elektroničkom obliku, o primjeni ove Uredbe, u kojem su sadržane informacije navedene u Provedbenoj uredbi za svaku cijelu godinu ili svaki dio godine tijekom kojeg se ova Uredba primjenjuje.
Članak 12.
Praćenje
Kako bi se Komisiji omogućilo praćenje potpora koje se izuzimaju od obveze prijave na temelju ove Uredbe, države članice ili, u slučaju potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje, država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo, vode podrobnu evidenciju s informacijama i pratećom dokumentacijom potrebnima kako bi se utvrdilo da su ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi. Ta se evidencija čuva 10 godina od datuma dodjele jednokratne potpore ili posljednje potpore na temelju programa. Država članica u roku od 20 radnih dana, ili dužem roku ako je tako utvrđeno u zahtjevu, Komisiji dostavlja sve informacije i prateću dokumentaciju koje Komisija smatra potrebnima za praćenje primjene ove Uredbe.
POGLAVLJE III.
Posebne odredbe za različite kategorije potpora
Odjeljak 1.
Regionalne potpore
Pododjeljak A
Regionalne potpore za ulaganje i operativne regionalne potpore
Članak 13.
Područje primjene regionalnih potpora
Ovaj odjeljak ne primjenjuje se:
(a)
na potpore kojima se u povlašten položaj stavljaju djelatnosti u sektoru čelika, sektoru ugljena, sektoru brodogradnje, sektoru umjetnih vlakana, sektoru prometa te povezanoj infrastrukturi, proizvodnji i distribuciji energije te energetskoj infrastrukturi;
(b)
na regionalne potpore u obliku programa usmjerenih na ograničen broj posebnih sektora ekonomske djelatnosti; na programe koji se odnose na turističke djelatnosti, širokopojasne infrastrukture ili preradu i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda ne smatraju se programima usmjerenima na određene sektore ekonomskih djelatnosti;
(c)
na regionalne potpore u obliku programa kojima se nadoknađuju troškovi prijevoza robe proizvedene u najudaljenijim regijama ili u rijetko naseljenim područjima, dodijeljene u korist:
i.
djelatnosti proizvodnje, prerade i stavljanja na tržište proizvoda navedenih u Prilogu I. Ugovoru; ili
ii.
djelatnosti koje su na temelju Uredbe (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (53) razvrstane pod poljoprivredu, šumarstvo i ribarstvo u okviru područja A statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Rev. 2, rudarstvo i kamenolome u okviru područja B klasifikacije NACE Rev. 2 te opskrbu električnom energijom, plinom, parom i klimatizacijom u okviru područja D klasifikacije NACE Rev. 2; ili
iii.
prijevoz robe cjevovodom;
(d)
na pojedinačne regionalne potpore za ulaganje dodijeljene korisniku koji je zatvorio istu ili sličnu djelatnost u Europskom gospodarskom prostoru u razdoblju od dvije godine prije podnošenja zahtjeva za regionalnu potporu za ulaganje ili koji u vrijeme podnošenja zahtjeva ima konkretan plan zatvoriti istu ili sličnu djelatnost u roku od najviše dvije godine nakon dovršetka početnog ulaganja za koje se traži potpora u dotičnom području;
(e)
na regionalne operativne potpore dodijeljene poduzetnicima čije su glavne djelatnosti obuhvaćene područjem K „Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja” klasifikacije NACE Rev. 2 ili poduzetnicima koji obavljaju djelatnosti unutar skupine, a čije su glavne djelatnosti obuhvaćene razredima 70.10. „Upravljačke djelatnosti” ili 70.22 „Savjetovanje u vezi s poslovanjem i ostalim upravljanjem” klasifikacije NACE Rev. 2.
Članak 14.
Regionalne potpore za ulaganje
1. Mjere regionalnih potpora za ulaganje spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju u potpomognutim područjima.
3. U potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora mogu se dodijeliti potpore za početno ulaganje, bez obzira na veličinu korisnika. U potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora mogu se dodijeliti potpore MSP-ovima za bilo koju vrstu početnog ulaganja. Velikim se poduzećima potpore mogu dodijeliti isključivo za početno ulaganje u novu ekonomsku djelatnost u dotičnom području.
4. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu;
(b)
procijenjeni troškovi plaća proizašli iz otvaranja radnih mjesta uslijed početnog ulaganja, izračunani kroz razdoblje od dvije godine; ili
(c)
kombinacija troškova iz točaka (a) i (b), pod uvjetom da kombinirani iznos ne premašuje iznos iz točke (a) ili iznos iz točke (b), ovisno o tome koji je veći.
5. Ulaganje ostaje u području koje prima potporu tijekom najmanje pet godina nakon dovršetka ulaganja, odnosno najmanje tri godine nakon dovršetka ulaganja u slučaju MSP-ova. To ne sprečava zamjenu postrojenja ili opreme koji su u tom razdoblju zastarjeli ili se pokvarili, pod uvjetom da je ekonomska djelatnost ostala u dotičnom području tijekom odgovarajućeg najkraćeg razdoblja.
6. Stečena imovina mora biti nova, osim za MSP-ove i za stjecanje poslovne jedinice. Troškovi povezani sa zakupom materijalne imovine mogu se uzeti u obzir uz sljedeće uvjete:
(a)
za zemljišta i zgrade zakup se mora nastaviti najmanje pet godina nakon očekivanog datuma dovršetka projekta ulaganja za velike poduzetnike, odnosno tri godine u slučaju MSP-ova;
(b)
za postrojenja ili strojeve zakup mora biti u obliku financijskog leasinga i sadržavati obvezu korisnika potpore na kupnju imovine nakon isteka ugovora o zakupu.
U slučaju stjecanja imovine poslovne jedinice u smislu članka 2. točke 49. uzimaju se u obzir isključivo troškovi kupnje imovine od treće osobe nepovezane s kupcem. Transakcija se izvršava po tržišnim uvjetima. Ako je za stjecanje imovine potpora dodijeljena prije kupnje imovine, troškovi za tu imovinu oduzimaju se od prihvatljivih troškova povezanih sa stjecanjem poslovne jedinice. Ako malo poduzeće preuzme član obitelji prvotnog vlasnika, ili zaposlenik, uvjet kupnje imovine od treće osobe nepovezane s kupcem ukida se. Stjecanje udjela ne predstavlja početno ulaganje.
7. Za potpore dodijeljene za temeljitu promjenu u proizvodnom procesu prihvatljivi troškovi moraju premašivati amortizaciju imovine povezane s djelatnošću koja se modernizira tijekom tri prethodne porezne godine. Za potpore dodijeljene za diversifikaciju postojeće poslovne jedinice prihvatljivi troškovi moraju premašivati najmanje 200 % knjigovodstvene vrijednosti imovine koja se ponovno upotrebljava, uknjižene u poreznoj godini koja prethodi početku radova.
8. Nematerijalna imovina prihvatljiva je za izračun troškova ulaganja ako ispunjuje sljedeće uvjete:
(a)
mora se upotrebljavati isključivo u poslovnoj jedinici koja prima potporu;
(b)
mora se voditi kao imovina koja se amortizira;
(c)
mora biti kupljena po tržišnim uvjetima od treće osobe nepovezane s kupcem; i
(d)
mora biti uključena u imovinu poduzetnika koji prima potporu i ostati povezana s projektom za koji se dodjeljuje potpora tijekom najmanje pet godina ili tri godine u slučaju MSP-ova.
Za velike poduzetnike troškovi nematerijalne imovine prihvatljivi su isključivo do granice od 50 % ukupnih prihvatljivih troškova ulaganja za početno ulaganje.
9. Ako se prihvatljivi troškovi izračunavaju u odnosu na procijenjene troškove plaća iz stavka 4. točke (b), moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
projekt ulaganja dovodi do neto povećanja broja zaposlenih u dotičnoj poslovnoj jedinici u odnosu na prosjek za proteklih 12 mjeseci, što znači da će se eventualna radna mjesta izgubljena tijekom tog razdoblja oduzeti od prividnog broja novootvorenih radnih mjesta;
(b)
svako radno mjesto popunjeno je u roku od tri godine od dovršetka radova; i
(c)
svako radno mjesto otvoreno ulaganjem ostaje u dotičnom području tijekom razdoblja od najmanje pet godina od dana kada je prvi put popunjeno, odnosno tijekom razdoblja od tri godine u slučaju MSP-ova.
10. Regionalne potpore za razvoj širokopojasne mreže moraju ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
potpore se dodjeljuju samo u područjima u kojima nema mreže iste kategorije (ili osnovna širokopojasna mreža ili mreža NGA) i nije vjerojatno da će se u roku od tri godine od donošenja odluke o dodjeli potpore ta mreža razviti pod komercijalnim uvjetima; i
(b)
subvencionirani mrežni operator mora ponuditi aktivni i pasivni veleprodajni pristup po poštenim i nediskriminirajućim uvjetima, uključujući fizičko izdvajanje u slučaju mreža NGA; i
(c)
potpore se dodjeljuju na temelju konkurentnog postupka odabira.
11. Regionalne potpore za istraživačke infrastrukture dodjeljuju se isključivo ako je dodjela potpore uvjetovana pružanjem transparentnog i nediskriminirajućeg pristupa infrastrukturi kojoj je dodijeljena potpora.
12. Intenzitet potpore u bruto ekvivalentu bespovratnog sredstva ne premašuje maksimalni intenzitet potpore utvrđen u karti regionalnih potpora na snazi u trenutku kad se potpora dodjeljuje u dotičnom potpomognutom području. Ako se intenzitet potpore izračunava na temelju stavka 4. točke (c), maksimalni intenzitet potpore ne premašuje najpovoljniji iznos koji proizlazi iz primjene tog intenziteta na temelju troškova ulaganja ili troškova plaća. Za velike projekte ulaganja iznos potpore ne premašuje prilagođeni iznos potpore izračunan u skladu s mehanizmom određenim u članku 2. točki 20.;
13. Sva početna ulaganja koja je pokrenuo isti korisnik (na razini grupe) u razdoblju od tri godine od datuma početka radova na drugom ulaganju kojem je dodijeljena potpora u istoj regiji na trećoj razini Nomenklature teritorijalnih jedinica za statistiku smatraju se dijelom istog projekta ulaganja. Ako je taj pojedinačni projekt ulaganja velik projekt ulaganja, ukupan iznos potpore za pojedinačni projekt ulaganja ne premašuje prilagođeni iznos potpore za velike projekte ulaganja.
14. Korisnik potpore mora osigurati financijski doprinos od najmanje 25 % prihvatljivih troškova, iz vlastitih izvora ili vanjskim financiranjem, u obliku oslobođenom od bilo kakve državne potpore. U najudaljenijim regijama ulaganje koje izvrši MSP može primiti potporu s maksimalnim intenzitetom potpore koji prelazi 75 %; u tim situacijama ostatak će biti pružen financijskim doprinosom korisnika potpore.
15. Za početno ulaganje povezano s projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1299/2013 intenzitet potpore za područje u kojem je smješteno početno ulaganje primjenjuje se na sve korisnike koji sudjeluju u projektu. Ako se početno ulaganje nalazi u dva ili više potpomognuta područja, maksimalni intenzitet potpore je onaj koji se primjenjuje u potpomognutom području u kojem je nastao najveći iznos prihvatljivih troškova. U potpomognutim područjima prihvatljivima za dodjelu potpore na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, ova odredba primjenjuje se na velike poduzetnike isključivo ako se početno ulaganje odnosi na novu ekonomsku djelatnost.
Članak 15.
Regionalne operativne potpore
1. Programi regionalnih operativnih potpora u najudaljenijim regijama i rijetko naseljenim područjima koje su države članice utvrdile u kartama regionalnih potpora koje je Komisija odobrila u skladu s točkom 161. Smjernica o regionalnim državnim potporama 2014. - 2020. (54) spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Programima regionalnih operativnih potpora nadoknađuju se:
(a)
dodatni troškovi prijevoza robe proizvedene u područjima prihvatljivima za operativne potpore te dodatni troškovi prijevoza robe koja se u tim područjima dalje prerađuje pod sljedećim uvjetima;
i.
korisnici obavljaju svoju proizvodnu djelatnost u tim područjima;
ii.
potpore se mogu objektivno unaprijed kvantificirati na temelju fiksnog iznosa, omjera tone po kilometru, ili neke druge relevantne jedinice;
iii.
ti dodatni troškovi prijevoza izračunavaju se na temelju putovanja robe unutar dotične države članice uporabom prijevoznog sredstva kojim se proizvodi najniži trošak za korisnika. Samo za najudaljenije regije, dodatni troškovi prijevoza robe koja se dalje prerađuje u tim područjima mogu obuhvaćati troškove prijevoza robe s bilo kojeg mjesta njezine proizvodnje u ta područja;
(b)
dodatni troškovi poslovanja osim troškova prijevoza nastalih u najudaljenijim regijama kao izravna posljedica jednog ili više trajnih ograničenja iz članka 349. Ugovora, pod sljedećim uvjetima:
i.
da korisnici imaju ekonomsku djelatnost u najudaljenijoj regiji;
ii.
da godišnji iznos potpore po korisniku na temelju svih programa operativnih potpora ne premašuje:
-
15 % bruto dodane vrijednosti koju korisnik godišnje ostvaruje u dotičnoj najudaljenijoj regiji, ili
-
25 % godišnjih troškova radne snage koje korisnik snosi u dotičnoj najudaljenijoj regiji, ili
-
10 % godišnjeg prometa korisnika stečenog u dotičnoj najudaljenijoj regiji.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih dodatnih troškova utvrđenih u ovom članku.
Pododjeljak B
Regionalne potpore za urbani razvoj
Članak 16.
Regionalne potpore za urbani razvoj
4. Regionalne potpore za urbani razvoj spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
5. Projekti urbanog razvoja moraju ispunjavati sljedeće kriterije:
(a)
provode se preko fondova za urbani razvoj u potpomognutim područjima;
(b)
sufinancirani su iz europskih strukturnih i investicijskih fondova;
(c)
njima se potiče provedba integrirane strategije za održiv urbani razvoj.
6. Ukupno ulaganje u projekt urbanog razvoja u skladu s mjerom potpore za urbani razvoj ne premašuje 20 milijuna EUR.
7. Prihvatljivi troškovi su ukupni troškovi projekta urbanog razvoja ako su u skladu s člancima 65. i 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (55).
8. Potpore koje dodjeljuje fond za urbani razvoj za prihvatljive projekte urbanog razvoja mogu biti u obliku vlasničkog kapitala, kvazivlasničkog kapitala, zajmova, jamstava ili kombinacije navedenog.
9. Potporama za urbani razvoj potiču se dodatna ulaganja privatnih ulagača na razini fondova za urbani razvoj ili projekata urbanog razvoja radi postizanja ukupnog iznosa do najmanje 30 % ukupnog financiranja omogućenog projektu urbanog razvoja.
10. Privatni i javni ulagači mogu za provedbu projekta urbanog razvoja dati novčani doprinos ili doprinos u naravi ili kombinaciju navedenog. Doprinos u naravi uzima se u obzir prema njegovoj tržišnoj vrijednosti, u skladu s potvrdom neovisnog kvalificiranog stručnjaka ili valjano ovlaštenog službenog tijela.
11. Mjere urbanog razvoja moraju ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
upravitelji fonda za urbani razvoj biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju, u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Posebno, nema diskriminacije među upraviteljima fonda za urbani razvoj na temelju njihova mjesta poslovnog nastana ili registracije u određenoj državi članici. Od upravitelja fonda za urbani razvoj može se zahtijevati ispunjavanje prethodno utvrđenih kriterija koji su objektivno opravdani prirodom ulaganja;
(b)
neovisni privatni ulagači biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, usmjerenom ka uspostavljanju odgovarajućih dogovora o podjeli rizika i nagrade pri čemu se, za ulaganja koja nisu jamstva, prednost daje asimetričnoj podjeli dobiti pred zaštitom od gubitaka. Ako privatni ulagači nisu izabrani u tom natječaju, pravednu stopu povrata privatnim ulagačima utvrđuje neovisni stručnjak izabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju;
(c)
u slučaju asimetrične podjele gubitaka između javnih i privatnih ulagača prvi gubitak koji snosi javni ulagač ograničava se na 25 % njegova ukupnog ulaganja;
(d)
u slučaju jamstava privatnim ulagačima u projektima urbanog razvoja jamstvena stopa ograničava se na 80 %, a ukupni gubitci koje snosi država članica ograničavaju se na 25 % temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom;
(e)
ulagačima je dopušteno da budu zastupljeni u upravljačkim tijelima fonda za urbani razvoj, poput nadzornog odbora ili savjetodavne skupštine;
(f)
fond za urbani razvoj osniva se u skladu s primjenjivim zakonodavstvom. Država članica predviđa postupak dubinske analize kako bi se osigurala tržišno razumna strategija ulaganja za potrebe provedbe mjere potpore za urbani razvoj.
12. Fondovima za urbani razvoj upravlja se na tržišnoj osnovi i njima se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti. Smatra se da je prethodni uvjet ispunjen ako upravitelji fondova za urbani razvoj ispunjuju sljedeće uvjete:
(a)
upravitelji fondova za urbani razvoj imaju zakonsku ili ugovornu obvezu djelovati s pažnjom profesionalnog upravitelja u dobroj vjeri i izbjegavajući sukob interesa; primjenjuju se najbolja praksa i regulatorni nadzor;
(b)
naknada upraviteljâ u skladu je s tržišnom praksom. Taj se uvjet smatra ispunjenim ako je upravitelj izabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju, na temelju objektivnih kriterija povezanih s iskustvom, stručnošću te operativnim i financijskim sposobnostima;
(c)
upravitelji fondova za urbani razvoj primaju naknadu koja je povezana s rezultatima ili sudjeluje u rizicima ulaganja su-ulaganjem vlastitih sredstava kako bi se osiguralo da se njegovi interesi trajno poklapaju s interesima javnih ulagača;
(d)
upravitelji fondova za urbani razvoj utvrđuju strategiju, kriterije i predloženi vremenski raspored ulaganja u projekte urbanog razvoja, pri čemu uspostavljaju financijsku održivost ex ante i očekivani učinak na urbani razvoj;
(e)
za svako vlasničko i kvazivlasničko ulaganje postoji jasna i ostvariva izlazna strategija.
13. Ako fond za urbani razvoj pruža zajmove ili jamstva projektima urbanog razvoja, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
u slučaju zajmova, pri izračunavanju maksimalnog iznosa ulaganja za potrebe stavka 3. ovog članka uzima se u obzir nominalni iznos zajma;
(b)
u slučaju jamstava, pri izračunavanju maksimalnog iznosa ulaganja za potrebe stavka 3. ovog članka uzima se u obzir nominalni iznos temeljnog zajma.
14. Države članice mogu provedbu mjere potpore za urbani razvoj ustupiti određenom zaduženom subjektu.
Odjeljak 2.
Potpore MSP-ovima
Članak 17.
Potpore za ulaganje za MSP-ove
1. Potpore za ulaganje za MSP-ove koji posluju na području Unije ili izvan njega spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su jedno ili oboje od sljedećeg:
(a)
troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu;
(b)
procijenjeni troškovi plaća za radna mjesta izravno otvorena projektom ulaganja, izračunani kroz razdoblje od dvije godine.
3. Kako bi se smatralo opravdanim troškom u smislu ovog članka, ulaganje mora biti:
(a)
ulaganje u materijalnu i/ili nematerijalnu imovinu u vezi s osnivanjem nove poslovne jedinice, širenjem postojeće poslovne jedinice, diversifikacijom proizvodnje poslovne jedinice na nove dodatne proizvode ili temeljitom promjenom u sveukupnom proizvodnom procesu postojeće poslovne jedinice; ili
(b)
stjecanje imovine koja pripada poslovnoj jedinici ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
-
poslovna jedinica se ugasila ili bi se bila ugasila da nije bila kupljena,
-
imovina je kupljena od treće osobe nepovezane s kupcem,
-
transakcija se izvršava po tržišnim uvjetima.
Ako malo poduzeće preuzme član obitelji prvotnog vlasnika, ili zaposlenik, uvjet kupnje imovine od treće osobe nepovezane s kupcem ukida se. Samo stjecanje udjela u poduzetniku ne predstavlja ulaganje.
4. Nematerijalna imovina mora ispunjavati jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
upotrebljava se isključivo u poduzetniku koji prima potporu;
(b)
vodi se kao imovina koja se amortizira;
(c)
kupljena je po tržišnim uvjetima od treće osobe nepovezane s kupcem;
(d)
uključena je u imovinu poduzetnika najmanje tri godine.
5. Radna mjesta izravno otvorena projektom ulaganja moraju ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
radna mjesta otvaraju se u roku od tri godine od dovršetka ulaganja;
(b)
postoji neto povećanje broja zaposlenih u dotičnoj poslovnoj jedinici u odnosu na prosjek za proteklih 12 mjeseci;
(c)
radna mjesta očuvana su tijekom razdoblja od najmanje tri godine od dana kada su prvi put popunjena.
6. Intenzitet potpore ne premašuje:
(a)
20 % prihvatljivih troškova u slučaju malih poduzeća;
(b)
10 % prihvatljivih troškova u slučaju srednjih poduzeća.
Članak 18.
Potpore za savjetodavne usluge u korist MSP-ova
1. Potpore za savjetodavne usluge u korist MSP-ova spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
3. Prihvatljivi troškovi su troškovi savjetodavnih usluga koje pružaju vanjski konzultanti.
4. Dotične usluge nisu trajna ili periodična djelatnost niti su povezane s uobičajenim troškovima poslovanja poduzetnika, kao što su uobičajene usluge poreznog savjetovanja, redovne pravne usluge ili oglašavanje.
Članak 19.
Potpore MSP-ovima za sudjelovanje na sajmovima
1. Potpore MSP-ovima za sudjelovanje na sajmovima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi nastali za najam, uređivanje i vođenje štanda pri sudjelovanju poduzetnika na određenom sajmu ili izložbi.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Članak 20.
Potpore za troškove suradnje za MSP-ove koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje
1. Potpore za troškove suradnje za MSP-ove koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćenima Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća br. 1299/2013 spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi organizacijske suradnje, uključujući trošak osoblja i uredâ ako je povezan s projektom suradnje;
(b)
troškovi savjetodavnih i pomoćnih usluga povezanih sa suradnjom koje pružaju vanjski konzultanti i pružatelji usluga;
(c)
putni troškovi, troškovi opreme i izdaci ulaganja izravno povezani s projektom te amortizacija alata i opreme koji se upotrebljavaju izravno za projekt.
3. Usluge iz stavka 2. točke (b) nisu trajna ili periodična djelatnost niti su povezani s uobičajenim troškovima poslovanja poduzetnika, kao što su uobičajene usluge poreznog savjetovanja, redovne pravne usluge ili uobičajeno oglašavanje.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 3.
Potpore za pristup financiranju za MSP-ove
Članak 21.
Potpore za rizično financiranje
1. Programi potpora za rizično financiranje u korist MSP-ova spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Na razini financijskih posrednika potpore za rizično financiranje nezavisnim privatnim ulagačima mogu biti u jednom od sljedećih oblika:
(a)
vlasničkog ili kvazivlasničkog kapitala ili financijske donacije radi izravnog ili neizravnog pružanja rizičnih financijskih ulaganja prihvatljivim poduzetnicima;
(b)
zajmova radi izravnog ili neizravnog pružanja rizičnih financijskih ulaganja prihvatljivim poduzetnicima;
(c)
jamstava za pokriće gubitaka od izravno ili neizravno pruženih rizičnih financijskih ulaganja prihvatljivim poduzetnicima.
3. Na razini neovisnih privatnih ulagača potpore za rizično financiranje mogu biti u oblicima navedenima u stavku 2. ovog članka ili u obliku poreznih poticaja privatnim ulagačima koji su fizičke osobe i izravno ili neizravno pružaju rizično financiranje prihvatljivim poduzetnicima.
4. Na razini prihvatljivih poduzetnika potpore za rizično financiranje mogu biti u obliku vlasničkih ulaganja, kvazivlasničkih ulaganja, zajmova, jamstava ili kombinacije navedenog.
5. Prihvatljivi poduzetnici su poduzetnici koji su u vrijeme početnog rizičnog financijskog ulaganja neuvršteni i ispunjuju najmanje jedan od sljedećih kriterija prihvatljivosti:
(a)
ne posluju ni na kojem tržištu;
(b)
posluju na nekom tržištu manje od 7 godina od njihove prve komercijalne prodaje;
(c)
zahtijevaju početno rizično financijsko ulaganje koje, na temelju poslovnog plana izrađenog radi uvođenja novog proizvoda ili zemljopisnog tržišta, premašuje 50 % njihova prosječnog godišnjeg prometa tijekom proteklih 5 godina.
6. Potpore za rizično financiranje mogu obuhvaćati i naknadna ulaganja u prihvatljive poduzetnike i nakon sedmogodišnjeg razdoblja iz stavka 5. točke (b) ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:
(a)
nije premašen ukupan iznos rizičnog financiranja naveden u stavku 9.;
(b)
mogućnost naknadnih ulaganja predviđena je u izvornom poslovnom planu;
(c)
poduzetnik koji prima naknadna ulaganja nije se povezao, u smislu članka 3. stavka 3. Priloga I. s drugim poduzetnikom osim financijskog posrednika ili neovisnog privatnog ulagača koji pružaju rizično financiranje u okviru mjere, osim ako novi subjekt ispunjuje uvjete iz definicije o MSP-ovima.
7. Za vlasnička i kvazivlasnička ulaganja u prihvatljive poduzetnike mjerom rizičnog financiranja može se pružiti potpora zamjenskom kapitalu isključivo ako se zamjenski kapital upotrebljava zajedno s novim kapitalom koji predstavlja najmanje 50 % svakog ciklusa ulaganja u prihvatljive poduzetnike.
8. Za vlasnička i kvazivlasnička ulaganja iz stavka 2. točke (a) najviše 30 % ukupnih kapitalnih ulaganja i neiskorištenog odobrenog kapitala financijskog posrednika može se upotrebljavati u svrhe upravljanja likvidnošću.
9. Ukupni iznos rizičnog financiranja iz stavka 4. ne premašuje 15 milijuna EUR po prihvatljivom poduzetniku na temelju bilo koje mjere rizičnog financiranja.
10. Za mjere rizičnog financiranja kojima se prihvatljivim poduzetnicima pružaju vlasnička, kvazivlasnička ili zajmovna ulaganja mjerom rizičnog financiranja potiče se dodatno financiranje od neovisnih privatnih ulagača na razini financijskih posrednika ili prihvatljivih poduzetnika kako bi se postigla ukupna stopa privatnog sudjelovanja koja odgovara sljedećim najmanjim pragovima:
(a)
10 % rizičnog financiranja dodijeljenog prihvatljivim poduzetnicima prije njihove prve komercijalne prodaje na bilo kojem tržištu;
(b)
40 % rizičnog financiranja dodijeljenog prihvatljivim poduzetnicima iz stavka 5. točke (b) ovog članka;
(c)
60 % rizičnog financiranja za ulaganje dodijeljeno prihvatljivim poduzetnicima spomenutima u stavku 5. točki (c) i za naknadna ulaganja u prihvatljive poduzetnike nakon sedmogodišnjeg razdoblja spomenutog u stavku 5. točki (b).
11. Ako se mjera rizičnog financiranja provodi putem financijskog posrednika i usmjerena je na prihvatljive poduzetnike u različitim fazama razvoja iz stavka 10., a ne predviđa sudjelovanje privatnog kapitala na razini prihvatljivih poduzetnika, financijski posrednik postiže stopu privatnog sudjelovanja koja čini najmanje ponderirani prosjek na temelju količine pojedinačnih ulaganja u temeljni portfelj, do kojega dolazi primjenom najmanjih stopa sudjelovanja na ulaganja iz stavka 10.
12. Mjerom rizičnog financiranja ne provodi se diskriminacija između financijskih posrednika na temelju njihova mjesta poslovnog nastana ili registracije u određenoj državi članici. Od financijskih posrednika može se zahtijevati ispunjavanje prethodno utvrđenih kriterija koji su objektivno opravdani prirodom ulaganja.
13. Mjera rizičnog financiranja mora ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
provodi se putem jednog ili više financijskih posrednika, osim za porezne poticaje privatnim ulagačima u odnosu na njihova izravna ulaganja u prihvatljive poduzetnike;
(b)
financijski posrednici te ulagači ili upravitelji fondova biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju koji se provodi u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, usmjerenom ka uspostavljanju primjerenih dogovora o podjeli rizika i nagrade pri čemu se za sva ulaganja osim za jamstva prednost daje asimetričnoj podjeli dobiti pred zaštitom od gubitaka;
(c)
u slučaju asimetrične podjele gubitaka između javnih i privatnih ulagača prvi gubitak koji snosi javni ulagač ograničava se na 25 % njegova ukupnog ulaganja;
(d)
u slučaju jamstava obuhvaćenih stavkom 2. točkom (c) jamstvena stopa ograničava se na 80 %, a ukupni gubitci koje snosi država članica ograničavaju se na najviše 25 % temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom. Besplatno se mogu pružiti samo jamstva kojima se pokrivaju očekivani gubitci temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom. Ako je jamstvom obuhvaćeno pokriće neočekivanih gubitaka, financijski posrednik za dio jamstva koji pokriva neočekivane gubitke plaća jamstvenu premiju u skladu s tržišnim uvjetima.
14. Mjerama rizičnog financiranja osigurava se donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti. Smatra se da je to slučaj ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
financijski posrednici osnivaju se u skladu s primjenjivim zakonodavstvom;
(b)
država članica ili subjekt zadužen za provedbu mjere predviđa postupak dubinske analize kako bi se osigurala tržišno razumna strategija ulaganja za potrebe provedbe mjere financiranja rizika, uključujući odgovarajuću politiku diversifikacije rizika usmjerenu na postizanje gospodarske održivosti i učinkovite ljestvice u odnosu na veličinu i teritorijalni opseg dotičnog investicijskog portfelja;
(c)
rizično financiranje dodijeljeno prihvatljivim poduzetnicima temelji se na održivom poslovnom planu, koji sadržava pojedinosti o razvoju proizvoda, prodaje i profitabilnosti te kojim se uspostavlja financijska održivost ex ante;
(d)
za svako vlasničko i kvazivlasničko ulaganje postoji jasna i ostvariva izlazna strategija.
15. Financijskim se posrednicima upravlja na komercijalnoj osnovi. Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako financijski posrednik i, ovisno o vrsti mjere rizičnog financiranja, upravitelj fonda, ispunjuju sljedeće uvjete:
(a)
imaju zakonsku ili ugovornu obvezu djelovati s pažnjom profesionalnog upravitelja u dobroj vjeri i izbjegavajući sukob interesa; primjenjuju se najbolja praksa i regulatorni nadzor;
(b)
njihova naknada u skladu je s tržišnom praksom. Taj uvjet smatra se ispunjenim ako je upravitelj ili financijski posrednik odabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem konkurentnom natječaju za odabir, na temelju objektivnih kriterija povezanih s iskustvom, stručnošću te operativnim i financijskim sposobnostima;
(c)
primaju naknadu koja je povezana s rezultatima ili sudjeluje u rizicima ulaganja su-ulaganjem vlastitih sredstava kako bi se osiguralo da se njihovi interesi trajno poklapaju s interesima javnog ulagača;
(d)
utvrđuju strategiju, kriterije i predloženi vremenski raspored ulaganja;
(e)
ulagačima je dopušteno da budu zastupljeni u upravljačkim tijelima investicijskog fonda, poput nadzornog odbora ili savjetodavne skupštine.
16. Mjera rizičnog financiranja kojom se prihvatljivim poduzetnicima pružaju jamstva ili zajmovi mora ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
kao posljedica mjere financijski posrednik poduzima ulaganja koja bez potpore ne bi bila provedena ili bi bila ograničeno ili drukčije provedena. Financijski posrednik sposoban je pokazati da primjenjuje mehanizam kojim se osigurava da se pogodnosti u najvećoj mogućoj mjeri prenose na krajnje korisnike u obliku veće količine financiranja, rizičnijih portfelja, nižih zahtjeva za dodatna jamstva, nižih jamstvenih premija ili nižih kamatnih stopa;
(b)
u slučaju zajmova pri izračunavanju maksimalnog iznosa ulaganja za potrebe stavka 9. uzima se u obzir nominalni iznos zajma;
(c)
u slučaju jamstava pri izračunavanju maksimalnog iznosa ulaganja za potrebe stavka 9. uzima se u obzir nominalni iznos temeljnog zajma. Jamstvo ne premašuje 80 % iznosa temeljnog zajma.
17. Države članice mogu provedbu mjere rizičnog financiranja ustupiti određenom zaduženom subjektu.
18. Potpore za rizično financiranje za MSP-ove koji ne ispunjuju uvjete utvrđene u stavku 5. spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako:
(a)
na razini MSP-ova potpore ispunjuju uvjete utvrđene u Uredbi (EU) br. 1407/2013; i
(b)
svi uvjeti utvrđeni u ovom članku, uz iznimku uvjeta utvrđenih u stavcima 5., 6., 9., 10. i 11. ispunjeni su; i
(c)
za mjere rizičnog financiranja kojima se prihvatljivim poduzetnicima pružaju vlasnička, kvazivlasnička ili zajmovna ulaganja mjerom se potiče dodatno financiranje koje pružaju neovisni privatni ulagači na razini financijskih posrednika ili MSP-ova kako bi se postigla ukupna stopa privatnog sudjelovanja koja odgovara najmanje 60 % rizičnog financiranja pruženog MSP-ovima.
Članak 22.
Potpore za novoosnovana poduzeća
1. Programi potpora za novoosnovana poduzeća spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi su poduzetnici neuvrštena mala poduzeća do pet godina nakon registracije, koja još nisu raspodijelili dobit i koja nisu osnovana spajanjem. Za prihvatljive poduzetnike koji nisu podložni registraciji može se smatrati da petogodišnje razdoblje prihvatljivosti počinje od trenutka u kojemu poduzeće započinje svoju ekonomsku djelatnost ili je dužan platiti porez za svoju ekonomsku djelatnosti.
3. Potpore za novoosnovana poduzeća imaju oblik:
(a)
zajmova s kamatnim stopama koje nisu u skladu s tržišnim uvjetima, u trajanju od deset godina i u nominalnom iznosu od najviše 1 milijun EUR ili 1,5 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim područjima koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora ili 2 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim regijama koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora. Za zajmove u trajanju od 5 do 10 godina maksimalni iznosi mogu se prilagoditi množenjem prethodno navedenih iznosa omjerom razdoblja od 10 godina i stvarnog trajanja zajma. Za zajmove kraće od 5 godina maksimalni iznos jednak je iznosu za zajmove u trajanju 5 godina;
(b)
jamstava s premijama koje nisu u skladu s tržišnim uvjetima, u trajanju od 10 godina i s iznosom obuhvaćenim jamstvom od najviše 1,5 milijuna EUR, ili 2,25 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim područjima koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, ili 3 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim regijama koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora. Za jamstva u trajanju od 5 do 10 godina maksimalni iznosi obuhvaćeni jamstvom mogu se prilagoditi množenjem prethodno navedenih iznosa omjerom razdoblja od 10 godina i stvarnog trajanja jamstva. Za jamstva kraća od 5 godina maksimalni iznos obuhvaćen jamstvom jednak je onom za jamstva u trajanju od 5 godina. Jamstvo ne premašuje 80 % iznosa temeljnog zajma.
(c)
bespovratnih sredstava, uključujući vlasnička i kvazivlasnička ulaganja, ili smanjenja kamatnih stopa i jamstvene premije čiji iznos bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva ne premašuje 0,4 milijuna EUR, ili 0,6 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim područjima koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora ili 0,8 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim regijama koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora.
4. Korisnik može primiti pomoć kombinacijom instrumenata potpore iz stavka 3. ovog članka, pod uvjetom da se za određivanje preostalog udjela maksimalnog iznosa potpore dozvoljenog za ostale instrumente koji su sastavni dio tog kombiniranog instrumenta uzima u obzir udio iznosa dodijeljenog jednim instrumentom potpore, izračunan na temelju maksimalnog iznosa potpore dozvoljenog za taj kombinirani instrument.
5. Za mala inovacijska poduzeća maksimalni iznosi utvrđeni u stavku 3. mogu se udvostručiti.
Članak 23.
Potpore za alternativne trgovinske platforme specijalizirane za MSP-ove
1. Potpore za alternativne trgovinske platforme specijalizirane za MSP-ove spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ako platformom upravlja malo poduzeće, mjera potpore može biti u obliku potpore za novoosnovano poduzeće upravitelju platforme, u kojem slučaju se primjenjuju uvjeti utvrđeni u članku 22.
Mjera potpore može biti u obliku poreznih poticaja neovisnim privatnim ulagačima koji su fizičke osobe u odnosu na njihova ulaganja u rizično financiranje provedena preko alternativne trgovinske platforme u prihvatljive poduzetnike pod uvjetima utvrđenima u članku 21.
Članak 24.
Potpore za troškove izviđanja
1. Potpore za troškove izviđanja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi početnog pregleda i službene dubinske analize koju upravitelji financijskih posrednika ili ulagači provode radi utvrđivanja prihvatljivih poduzetnika u skladu s člancima 21. i 22.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 4.
Potpore za istraživanje i razvoj i inovacije
Članak 25.
Potpore za projekte istraživanja i razvoja
1. Potpore za projekte istraživanja i razvoja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Dio projekta istraživanja i razvoja kojem je dodijeljena potpora u potpunosti je obuhvaćen jednom ili više sljedećih kategorija:
(a)
temeljno istraživanje;
(b)
industrijsko istraživanje;
(c)
eksperimentalni razvoj;
(d)
studije izvedivosti.
3. Prihvatljivi troškovi projekata istraživanja i razvoja, raspoređeni u posebnu kategoriju istraživanja i razvoja, su sljedeći:
(a)
troškovi osoblja: istraživača, tehničara i ostalog pomoćnog osoblja zaposlenog na istraživačkom projektu;
(b)
troškovi instrumenata i opreme, u opsegu i u razdoblju u kojem se upotrebljavaju za projekt. Ako se ti instrumenti i oprema ne upotrebljavaju za projekt tijekom čitavog njihova vijeka trajanja, prihvatljivim troškovima smatraju se, u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima, samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta;
(c)
troškovi zgrada i zemljišta, u mjeri i za razdoblje u kojem se upotrebljavaju za projekt. Za zgrade se, u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima, prihvatljivim troškovima smatraju samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta. Za zemljište, prihvatljivi troškovi su troškovi ustupanja na komercijalnoj osnovi i stvarno nastali kapitalni troškovi;
(d)
troškovi istraživanja koje se provodi na temelju ugovora, znanja i patenata koji se pribavljaju ili licencijom ustupaju od drugih strana po tržišnim uvjetima te troškovi savjetodavnih i sličnih usluga koje se upotrebljavaju isključivo za projekt;
(e)
dodatni režijski troškovi i ostali izdaci poslovanja, uključujući troškove materijala, potrošne robe i sličnih proizvoda, nastali izravno kao posljedica projekta.
4. Prihvatljivi troškovi za studije izvedivosti su troškovi studije.
5. Intenzitet potpore za svakog korisnika ne premašuje:
(a)
100 % prihvatljivih troškova za temeljno istraživanje;
(b)
50 % prihvatljivih troškova za industrijsko istraživanje;
(c)
25 % prihvatljivih troškova za eksperimentalni razvoj;
(d)
50 % prihvatljivih troškova za studije izvedivosti.
6. Intenziteti potpore za industrijsko istraživanje i eksperimentalni razvoj mogu se povećati do maksimalnog intenziteta potpore od 80 % prihvatljivih troškova kako slijedi:
(a)
za 10 postotnih bodova za srednja poduzeća i za 20 postotnih bodova za mala poduzeća;
(b)
za 15 postotnih bodova ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
i.
projekt uključuje učinkovitu suradnju:
-
među poduzetnicima od kojih je najmanje jedan MSP ili se provodi u najmanje dvije države članice ili u jednoj državi članici i državi koja je ugovorna stranka Sporazuma o EGP-a, a niti jedan poduzetnik sam ne snosi više od 70 % prihvatljivih troškova; ili
-
između jednog poduzetnika i jedne ili više organizacija za istraživanje i širenje znanja, pri čemu ta organizacija/organizacije snose najmanje 10 % prihvatljivih troškova i imaju pravo na objavljivanje vlastitih rezultata istraživanja;
ii.
rezultati projekta priopćuju se širokom krugu na konferencijama, objavom, u repozitorijima s javnim pristupom, ili besplatnim računalnim programima i računalnim programima s otvorenim kodom.
7. Intenziteti potpora za studije izvedivosti mogu se uvećati za 10 postotnih bodova za srednja poduzeća i 20 postotnih bodova za mala poduzeća.
Članak 26.
Potpore za ulaganje u istraživačke infrastrukture
1. Potpore za izgradnju ili nadogradnju istraživačkih infrastruktura koje obavljaju ekonomsku djelatnost spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ako istraživačka infrastruktura obavlja i ekonomske i neekonomske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi svake vrste djelatnosti navode se zasebno na temelju dosljedno primjenjivanih i objektivno opravdanih načela troškovnog računovodstva.
3. Cijena koja se naplaćuje za upravljanje infrastrukturom ili upotrebljavanje infrastrukture odgovara tržišnoj cijeni.
4. Pristup infrastrukturi otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 10 % troškova ulaganja u infrastrukturu može se odobriti povlašteni pristup uz povoljnije uvjete. Radi izbjegavanja prekomjerne nadoknade, taj je pristup razmjeran doprinosu poduzetnika u troškovima ulaganja, a uvjeti povlaštenog pristupa su javni.
5. Prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u nematerijalnu i materijalnu imovinu.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
7. Ako istraživačka infrastruktura primi javno financiranje i za ekonomske i neekonomske djelatnosti, države članice uspostavljaju sustav praćenja i povrata sredstava kako bi se osiguralo da kao posljedica povećanja udjela ekonomskih djelatnosti u odnosu na situaciju koja se predviđala u vrijeme dodjele potpore nije došlo do premašivanja primjenjivog intenziteta potpore.
Članak 27.
Potpore za inovacijske klastere
1. Potpore za inovacijske klastere spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore za inovacijske klastere dodjeljuju se isključivo pravnom subjektu koji vodi inovacijski klaster (organizacija klastera).
3. Pristup prostorima, objektima i djelatnostima klastera otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentan i nediskriminirajući način. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 10 % troškova inovacijskog klastera može se odobriti povlašteni pristup uz povoljnije uvjete. Radi izbjegavanja prekomjerne nadoknade, taj je pristup razmjeran doprinosu poduzetnika u troškovima ulaganja, a uvjeti povlaštenog pristupa su javni.
4. Naknade za uporabu objekata klastera i sudjelovanje u njegovim djelatnostima odgovaraju tržišnoj cijeni ili troškovima uporabe i sudjelovanja.
5. Potpore za ulaganje mogu se dodijeliti za izgradnju ili nadogradnju inovacijskih klastera. Prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u nematerijalnu i materijalnu imovinu.
6. Intenzitet potpore za ulaganje u inovacijske klastere ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za inovacijske klastere koji se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za inovacijske klastere koji se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
7. Za rad inovacijskih klastera može se dodijeliti operativna potpora. Razdoblje potpore ne premašuje deset godina.
8. Prihvatljivim troškovima operativne potpore za inovacijske klastere smatraju se troškovi rada zaposlenika i administrativni troškovi (uključujući režijske troškove) koji se odnose:
(a)
na poticanje klastera u cilju olakšavanja suradnje, razmjene informacija i pružanja ili usmjeravanja specijaliziranih i prilagođenih usluga poslovne podrške;
(b)
na promidžbu klastera kako bi se povećalo sudjelovanje novih poduzetnika ili organizacija i povećala vidljivost;
(c)
na upravljanje objektima klastera; na organizaciju programa izobrazbe, radionica i konferencija kako bi se poticala razmjena znanja, povezivanje i transnacionalna suradnja.
9. Intenzitet operativne potpore ne premašuje 50 % ukupnih prihvatljivih troškova tijekom razdoblja tijekom kojeg se dodjeljuje potpora.
Članak 28.
Potpore za inovacije za MSP-ove
1. Potpore za inovacije za MSP-ove spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi dobivanja, potvrđivanja i obrane patenata i ostale nematerijalne imovine;
(b)
troškovi upućivanja visokokvalificiranog osoblja iz organizacije za istraživanje i širenje znanja ili velikog poduzeća na rad na djelatnostima istraživanja, razvoja i inovacije na novootvorenom radnom mjestu u okviru korisnika, pod uvjetom da se time ne zamjenjuje ostalo osoblje;
(c)
troškovi savjetodavnih i pomoćnih usluga za inovacije;
3. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
4. U posebnom slučaju potpora za savjetodavne i pomoćne usluge za inovacije, intenzitet potpore može se povećati do 100 % prihvatljivih troškova, pod uvjetom da ukupni iznos potpore za savjetodavne i pomoćne usluge za inovacije ne premašuje 200 000 EUR po poduzetniku tijekom bilo kojeg trogodišnjeg razdoblja.
Članak 29.
Potpore za inovacije procesa i organizacije poslovanja
1. Potpore za inovacije procesa i organizacije poslovanja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore velikim poduzetnicima spojive su samo ako ti poduzetnici učinkovito surađuju s MSP-ovima u djelatnosti kojoj je dodijeljena potpora, a MSP-ovi s kojima surađuju snose najmanje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova.
3. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi osoblja;
(b)
troškovi instrumenata, opreme, zgrada i zemljišta, u opsegu i u razdoblju u kojem se upotrebljavaju za projekt;
(c)
troškovi istraživanja koje se provodi na temelju ugovora, troškovi znanja i patenata koji se pribavljaju ili licencijom ustupaju od drugih strana po tržišnim uvjetima;
(d)
dodatni režijski troškovi i ostali troškovi poslovanja, uključujući troškove materijala, potrošne robe i sličnih proizvoda, nastali izravno uslijed projekta.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 15 % prihvatljivih troškova za velike poduzetnike i 50 % prihvatljivih troškova za MSP-ove.
Članak 30.
Potpore za istraživanje i razvoj u sektoru ribarstva i akvakulture
1. Potpore za istraživanje i razvoj u sektoru ribarstva i akvakulture spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Projekt kojem je dodijeljena potpora u interesu je svih poduzetnika u dotičnom sektoru ili podsektoru.
3. Prije datuma početka projekta kojem je dodijeljena potpora na internetu se objavljuju sljedeći podatci:
(a)
da će se projekt kojem je dodijeljena potpora provesti;
(b)
ciljevi projekta kojem je dodijeljena potpora;
(c)
približni datum objave očekivanih rezultata projekta kojem je dodijeljena potpora i njihovo mjesto objave na internetu;
(d)
napomena da će rezultati projekta kojem je dodijeljena potpora biti besplatno dostupni svim poduzetnicima koji djeluju u određenom sektoru ili podsektoru.
4. Rezultati projekta kojem je dodijeljena potpora dostupni su na internetu od datuma završetka potpomognutog projekta ili od datuma na koji se informacije o tim rezultatima dadu članovima određene organizacije, ovisno o tome što nastupi prije. Rezultati ostaju dostupni na internetu tijekom razdoblja od najmanje 5 godina počevši od datuma završetka projekta kojem je dodijeljena potpora.
5. Potpore se dodjeljuju izravno organizaciji za istraživanje i širenje znanja te ne uključuju izravnu dodjelu potpora koje nisu povezane s istraživanjem poduzetniku koji proizvodi, prerađuje ili stavlja na tržište proizvode ribarstva i akvakulture.
6. Prihvatljivi troškovi su oni utvrđeni u članku 25. stavku 3.
7. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 5.
Potpore za usavršavanje
Članak 31.
Potpore za usavršavanje
1. Potpore za usavršavanje spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se ne dodjeljuju za usavršavanje koje poduzetnici provode radi osiguravanja sukladnosti s obveznim nacionalnim normama o usavršavanju.
3. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi predavača, za sate tijekom kojih su predavači sudjelovali u usavršavanju;
(b)
troškovi poslovanja povezani s predavačima i polaznicima koji su izravno povezani s projektom usavršavanja, poput putnih troškova, troškova materijala i potrošne robe izravno povezanih s projektom, amortizacija alata i opreme ako se upotrebljavaju isključivo za projekt usavršavanja. Troškovi smještaja isključeni su osim najnižih nužnih troškova smještaja za polaznike usavršavanja koji su radnici s invaliditetom;
(c)
troškovi savjetodavnih usluga povezanih s projektom usavršavanja;
(d)
troškovi osoblja polaznika usavršavanja i opći neizravni troškovi (administrativni troškovi, najam, režijski troškovi) za sate koje polaznici usavršavanja provedu u usavršavanju.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova. Može se povećati do maksimalnog intenziteta potpore od 70 % prihvatljivih troškova, kako slijedi:
(a)
za 10 postotnih bodova ako se usavršavanje provodi za radnike s invaliditetom ili radnike u nepovoljnom položaju;
(b)
za 10 postotnih bodova ako se potpora dodjeljuje srednjem poduzeću i za 20 postotnih bodova ako se potpora dodjeljuje malom poduzeću.
5. Ako se potpore dodjeljuju u sektoru pomorskog prometa, intenzitet potpore može se povećati do 100 % prihvatljivih troškova, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
polaznici usavršavanja nisu aktivni članovi posade, već pomoćni članovi posade; i
(b)
usavršavanje se odvija na brodovima koji su upisani u registre Unije.
Odjeljak 6.
Potpore za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom
Članak 32.
Potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju u obliku subvencija za plaće
1. Programi potpora za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi plaća u razdoblju od najviše 12 mjeseci nakon zaposlenja radnika u nepovoljnom položaju. Ako je dotični radnik u izrazito nepovoljnom položaju, prihvatljivi troškovi su troškovi plaća u razdoblju od najviše 24 mjeseca nakon zapošljavanja.
3. Ako zapošljavanje ne predstavlja neto povećanje broja zaposlenika u dotičnom poduzetniku u odnosu na prosjek za proteklih dvanaest mjeseci, radno mjesto/radna mjesta ispražnjena su zbog dobrovoljnog odlaska, invalidnosti, umirovljenja zbog dobi, dobrovoljnog smanjenja radnog vremena ili zakonskog odlaska zbog povrede radne obveze, a ne kao posljedica viška radne snage.
4. Osim u slučaju zakonskog otkaza zbog povrede radne obveze, radnici u nepovoljnom položaju imaju pravo na neprekidno zaposlenje u najkraćem razdoblju propisanom dotičnim nacionalnim zakonodavstvom ili kolektivnim ugovorom kojim se uređuju ugovori o radu.
5. Ako je razdoblje zaposlenja kraće od 12 mjeseci ili 24 mjeseca u slučaju radnika u izrazito nepovoljnom položaju, potpore se razmjerno smanjuju u skladu s tim.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Članak 33.
Potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom u obliku subvencija za plaće
1. Potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi plaća u razdoblju tijekom kojeg je zaposlen radnik s invaliditetom.
3. Ako zapošljavanje ne predstavlja neto povećanje broja zaposlenika u dotičnom poduzetniku u odnosu na prosjek za proteklih dvanaest mjeseci, radno mjesto/radna mjesta ispražnjena su zbog dobrovoljnog odlaska, invalidnosti, umirovljenja zbog dobi, dobrovoljnog smanjenja radnog vremena ili zakonskog odlaska zbog povrede radne obveze, a ne kao posljedica viška radne snage.
4. Osim u slučaju zakonskog otkaza zbog povrede radne obveze, radnici s invaliditetom imaju pravo na neprekidno zaposlenje u najkraćem razdoblju propisanom dotičnim nacionalnim zakonodavstvom ili kolektivnim ugovorima koji su pravno obvezujući za poduzetnika i kojima se uređuju ugovori o radu.
5. Intenzitet potpore ne premašuje 75 % prihvatljivih troškova.
Članak 34.
Potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom
1. Potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi prilagodbe poslovnih prostorija;
(b)
troškovi zapošljavanja osoblja isključivo za vrijeme provedeno u pružanju pomoći radnicima s invaliditetom i u obučavanju tog osoblja za pružanje pomoći radnicima s invaliditetom;
(c)
troškovi prilagodbe ili nabave opreme, odnosno nabave i provjere računalnih programa koje upotrebljavaju radnici s invaliditetom, uključujući prilagođenu ili pomoćnu tehnološku opremu, koji su dodatni u odnosu na one koje bi korisnik snosio da zapošljava radnike bez invaliditeta;
(d)
troškovi izravno povezani s prijevozom radnika s invaliditetom na radno mjesto i u odnosu na s radom povezane djelatnosti;
(e)
troškovi plaća za sate koje je radnik s invaliditetom proveo na oporavku;
(f)
ako korisnik pruža zaštićeno zaposlenje, troškovi izgradnje, ugradnje ili modernizacije proizvodnih jedinica dotičnog poduzetnika te svi troškovi administracije i prijevoza, pod uvjetom da su ti troškovi izravna posljedica zapošljavanja radnika s invaliditetom.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 35.
Potpore za nadoknadu troškova pomoći pružene radnicima u nepovoljnom položaju
1. Potpore za nadoknadu troškova pomoći pružene radnicima u nepovoljnom položaju spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi:
(a)
zapošljavanja osoblja isključivo za vrijeme provedeno u pružanju pomoći radnicima u nepovoljnom položaju tijekom razdoblja od najviše 12 mjeseci nakon zapošljavanja radnika u nepovoljnom položaju ili tijekom razdoblja od 24 mjeseca nakon zapošljavanja u izrazito nepovoljnom položaju;
(b)
obučavanja tog osoblja za pružanje pomoći radnicima u nepovoljnom položaju.
3. Pružena pomoć sastoji se od mjera za poticanje autonomnosti radnika u nepovoljnom položaju i njegove prilagodbe na radno okruženje, i to pružanjem pomoći radniku oko socijalnih i administrativnih postupaka, omogućivanjem komunikacije s poslodavcem i upravljanjem sukobima.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 7.
Potpore za zaštitu okoliša
Članak 36.
Potpore za ulaganje kojima se poduzetnicima omogućuje da premaše norme Unije za zaštitu okoliša ili povećaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije
1. Potpore za ulaganje kojima se poduzetnicima omogućuje da premaše norme Unije za zaštitu okoliša ili povećaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ulaganje mora ispunjavati jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
njime se korisniku omogućuje da poveća razinu zaštite okoliša koja proizlazi iz njegovih djelatnosti premašivanjem primjenjivih normi Unije, bez obzira na eventualno postojanje obveznih nacionalnih normi strožih od normi Unije;
(b)
njime se korisniku omogućuje da poveća razinu zaštite okoliša koja proizlazi iz njegovih djelatnosti u nedostatku normi Unije.
3. Potpore se ne dodjeljuju ako je cilj ulaganja osigurati da se poduzetnici pridržavaju normi Unije koje su već donesene, ali još nisu na snazi.
4. Odstupajući od stavka 3., potpore se mogu dodijeliti:
(a)
za nabavu novih transportnih vozila za cestovni promet, željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet u skladu s donesenim normama Unije, pod uvjetom da se nabava provede prije nego što te norme stupe na snagu i da se, nakon što postanu obvezne, ne primjenjuju na vozila kupljena prije tog datuma;
(b)
za prilagodbu već postojećih transportnih vozila za cestovni promet, željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet, pod uvjetom da norme Unije još nisu stupile na snagu na dan stavljanja u rad tih vozila i da se, nakon što postanu obvezne, ne primjenjuju retroaktivno na ta vozila.
5. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za premašivanje primjenjivih normi Unije ili povećanje razine zaštite okoliša u nedostatku normi Unije. Određuju se kako slijedi:
(a)
ako se trošak ulaganja u zaštitu okoliša može utvrditi kao zasebno ulaganje u ukupnom trošku ulaganja, taj trošak povezan sa zaštitom okoliša predstavlja prihvatljive troškove;
(b)
u svim ostalim slučajevima troškovi ulaganja u zaštitu okoliša utvrđuju se u odnosu na slično ulaganje koje je manje prihvatljivo za okoliš, a koje bi se vjerodostojno moglo provesti bez potpore. Dobivena razlika između troškova ulaganjâ odgovara troškovima povezanima sa zaštitom okoliša i predstavlja prihvatljive troškove.
Troškovi koji nisu izravno povezani s postizanjem više razine zaštite okoliša nisu prihvatljivi.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 40 % prihvatljivih troškova.
7. Intenzitet potpore može se povećati za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima i za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima.
8. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
Članak 37.
Potpore za ulaganje za ranu prilagodbu budućim normama Unije
1. Potpore kojima se poduzetnici potiču na usklađivanje s nosim normama Unije kojima se podiže razina zaštite okoliša, ali još nisu stupile na snagu spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Norme Unije donesene su i ulaganje je provedeno i dovršeno najmanje jednu godinu prije stupanja na snagu dotične norme.
3. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za premašivanje primjenjivih normi Unije. Određuju se kako slijedi:
(a)
ako se trošak ulaganja u zaštitu okoliša može utvrditi kao zasebno ulaganje u ukupnom trošku ulaganja, taj trošak povezan sa zaštitom okoliša predstavlja prihvatljive troškove;
(b)
u svim ostalim slučajevima troškovi ulaganja u zaštitu okoliša utvrđuju se u odnosu na slično ulaganje koje je manje prihvatljivo za okoliš, a koje bi se vjerodostojno moglo provesti bez potpore. Dobivena razlika između troškova ulaganjâ odgovara troškovima povezanima sa zaštitom okoliša i predstavlja prihvatljive troškove.
Troškovi koji nisu izravno povezani s postizanjem više razine zaštite okoliša nisu prihvatljivi.
4. Intenzitet potpore ne premašuje sljedeće:
(a)
20 % prihvatljivih troškova za male poduzetnike, 15 % prihvatljivih troškova za srednje poduzetnike i 10 % prihvatljivih troškova za velike poduzetnike ako se ulaganje provede i finalizira više od tri godine prije dana stupanja nove norme Unije na snagu;
(b)
15 % prihvatljivih troškova za male poduzetnike, 10 % prihvatljivih troškova za srednje poduzetnike i 5 % prihvatljivih troškova za velike poduzetnike ako se ulaganje provede i finalizira između jedne godine i tri godine prije dana stupanja nove norme Unije na snagu.
5. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
Članak 38.
Potpore za ulaganje u mjere energetske učinkovitosti
1. Potpore za ulaganje kojima se poduzetnicima omogućuje postizanje energetske učinkovitosti spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se ne dodjeljuju na temelju ovog članka ako je cilj poboljšanja osigurati da se poduzetnici pridržavaju normi Unije koje su već donesene, iako još nisu na snazi.
3. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za postizanje više razine energetske učinkovitosti. Određuju se kako slijedi:
(a)
ako se trošak ulaganja u energetsku učinkovitost može utvrditi kao zasebno ulaganje u ukupnom trošku ulaganja, taj trošak povezan s energetskom učinkovitošću predstavlja prihvatljive troškove;
(b)
u svim ostalim slučajevima troškovi ulaganja u energetsku učinkovitost utvrđuju se u odnosu na slično ulaganje koje nije u tolikoj mjeri usmjereno na energetsku učinkovitost, a koje bi se vjerodostojno moglo provesti bez potpore. Dobivena razlika između troškova ulaganjâ odgovara troškovima povezanima s energetskom učinkovitosti i predstavlja prihvatljive troškove.
Troškovi koji nisu izravno povezani s postizanjem više razine energetske učinkovitosti nisu prihvatljivi.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 30 % prihvatljivih troškova.
5. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
6. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
Članak 39.
Potpore za ulaganje u projekte energetske učinkovitosti zgrada
1. Potpore za ulaganje u projekte energetske učinkovitosti zgrada spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi projekti za dodjelu potpora u skladu s ovim člankom su projekti energetske učinkovitosti koji se odnose na građevine.
3. Prihvatljivi troškovi su ukupni troškovi projekta energetske učinkovitosti.
4. Potpore se dodjeljuju u obliku donacija, kapitala, jamstva ili zajma fondu za energetsku učinkovitost ili drugom financijskom posredniku, koji će je u cijelosti prenijeti krajnjim korisnicima koji su vlasnici građevine ili najmoprimci.
5. Potpore koje dodjeljuje fond za energetsku učinkovitost ili drugi financijski posrednik prihvatljivim projektima energetske učinkovitosti mogu biti u obliku zajmova ili jamstava. Nominalna vrijednost zajma ili iznos obuhvaćen jamstvom ne premašuje 10 milijuna EUR po projektu na razini krajnjih korisnika. Jamstvo ne bi smjelo premašiti 80 % temeljnog zajma;
6. Vlasnici građevine fondu za energetsku učinkovitost ili drugom financijskom posredniku otplaćuju iznos koji odgovara najmanje nominalnoj vrijednosti zajma.
7. Potporama za energetsku učinkovitost potiče se dodatno ulaganje privatnih ulagača od najmanje 30 % ukupnog financiranja omogućenog projektu energetske učinkovitosti. Ako potporu omogućuje fond za energetsku učinkovitost, poticanje privatnog ulaganja može se učiniti na razini fonda za energetsku učinkovitost i/ili na razini projekata energetske učinkovitosti radi postizanja ukupnog iznosa od najmanje 30 % ukupnog financiranja omogućenog projektu energetske učinkovitosti.
8. Države članice mogu osnovati fondove za energetsku učinkovitost i/ili mogu uporabiti financijske posrednike pri pružanju potpore za energetsku učinkovitost. Tada moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
upravitelji financijskih posrednika te upravitelji fonda za energetsku učinkovitost biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju, u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Posebno, nema diskriminacije na temelju njihova mjesta poslovnog nastana ili registracije u određenoj državi članici. Od financijskih posrednika i upravitelja fonda za energetsku učinkovitost može se zahtijevati ispunjavanje prethodno utvrđenih kriterija koji su objektivno opravdani prirodom ulaganja;
(b)
neovisni privatni ulagači biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, usmjerenom ka uspostavljanju odgovarajućih dogovora o podjeli rizika i nagrade, pri čemu se, za sva ulaganja osim jamstava, prednost daje asimetričnoj podjeli dobiti pred zaštitom od gubitaka. Ako privatni ulagači nisu izabrani u tom natječaju, pravednu stopu povrata privatnim ulagačima utvrđuje neovisni stručnjak izabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju;
(c)
u slučaju asimetrične podjele gubitaka između javnih i privatnih ulagača prvi gubitak koji snosi javni ulagač ograničava se na 25 % njegova ukupnog ulaganja;
(d)
u slučaju jamstava, jamstvena stopa ograničava se na 80 %, a ukupni gubitci koje snosi država članica na 25 % temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom. Besplatno se mogu pružiti samo jamstva kojima se pokrivaju očekivani gubitci temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom. Ako je jamstvom obuhvaćeno pokriće neočekivanih gubitaka, financijski posrednik za dio jamstva koji pokriva neočekivane gubitke plaća jamstvenu premiju u skladu s tržišnim uvjetima;
(e)
ulagačima je dopušteno da budu zastupljeni u upravljačkim tijelima fonda za energetsku učinkovitost ili financijskom posredniku, poput nadzornog odbora ili savjetodavne skupštine;
(f)
fond za energetsku učinkovitost ili financijski posrednik osnovan je u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, a država članica predviđa postupak dubinske analize kako bi se osigurala tržišno razumna strategija ulaganja za potrebe provedbe mjere potpore za energetsku učinkovitost.
9. Financijskim posrednicima, uključujući fondove za energetsku učinkovitost, upravlja se na tržišnoj osnovi i njima se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti. Smatra se da je prethodni uvjet ispunjen ako financijski posrednik i, ovisno o slučaju, upravitelj fonda za energetsku učinkovitost, ispunjuju sljedeće uvjete:
(a)
imaju zakonsku ili ugovornu obvezu djelovati s pažnjom profesionalnog upravitelja u dobroj vjeri i izbjegavajući sukob interesa; primjenjuju se najbolja praksa i regulatorni nadzor;
(b)
njihova naknada u skladu je s tržišnom praksom. Taj se uvjet smatra ispunjenim ako je upravitelj izabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju, na temelju objektivnih kriterija povezanih s iskustvom, stručnošću te operativnim i financijskim sposobnostima;
(c)
primaju naknadu koja je povezana s rezultatima ili sudjeluje u rizicima ulaganja su-ulaganjem vlastitih sredstava kako bi se osiguralo da se njihovi interesi trajno poklapaju s interesima javnog ulagača;
(d)
utvrđuju strategiju, kriterije i predloženi vremenski raspored ulaganja u projekte energetske učinkovitosti, pri čemu uspostavljaju financijsku održivost ex ante i očekivani učinak na energetsku učinkovitost;
(e)
postoji jasna i ostvariva izlazna strategija za javna sredstva uložena u fond za energetsku učinkovitost ili dodijeljena financijskom posredniku, čime se tržištu omogućuje financiranje projekata energetske učinkovitosti kada je tržište na to spremno.
10. Poboljšanja energetske učinkovitosti kojima se osigurava da korisnik poštuje norme Unije koje su već donesene ne izuzimaju se od obveze prijave na temelju ovog članka.
Članak 40.
Potpore za ulaganje u visokoučinkovitu kogeneraciju
1. Potpore za ulaganje u visokoučinkovitu kogeneraciju spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore za ulaganje dodjeljuju se isključivo u odnosu na novougrađene ili obnovljene kapacitete.
3. Nova jedinica za kogeneraciju u cjelini osigurava uštedu primarne energije u odnosu na odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije kako je predviđeno Direktivom 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (56). Unapređenje postojećeg postrojenja za kogeneraciju ili pretvaranje postojećeg postrojenja za proizvodnju energije u postrojenje za kogeneraciju osigurava uštedu primarne energije u usporedbi s izvornim stanjem.
4. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja za opremu potrebnu kako bi postrojenje funkcioniralo kao postrojenje za visokoučinkovitu kogeneraciju u usporedbi s konvencionalnim postrojenjima za proizvodnju električne ili toplinske energije istog kapaciteta ili dodatni troškovi ulaganja kako bi se postrojenje nadogradilo do veće učinkovitosti ako postojeće postrojenje već udovoljava pragu visoke učinkovitosti.
5. Intenzitet potpore ne premašuje 45 % prihvatljivih troškova. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
6. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
Članak 41.
Potpore za ulaganje u promicanje energije iz obnovljivih izvora energije
1. Potpore za ulaganje u promicanje energije iz obnovljivih izvora energije spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore za ulaganje u proizvodnju biogoriva izuzimaju se od obveze prijave samo ako se ulaganja kojima je dodijeljena potpora upotrebljavaju za proizvodnju održivih biogoriva, osim biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina. Međutim, potpore za ulaganje u prenamjenu postojećih postrojenja za proizvodnju biogoriva iz prehrambenih sirovina u postrojenja za proizvodnju naprednih biogoriva izuzimaju se na temelju ovog članka, pod uvjetom da se proizvodnja biogoriva iz prehrambenih sirovina smanji razmjerno novom kapacitetu.
3. Potpore se ne dodjeljuju za biogoriva koja podliježu obvezi opskrbe ili miješanja.
4. Potpore se ne dodjeljuju za postrojenja za proizvodnju energije vode koja nisu u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta.
5. Potpore za ulaganje dodjeljuju se isključivo novim postrojenjima. Potpore se ne dodjeljuju niti ne isplaćuju nakon početka rada postrojenja, a potpore su neovisne od rezultata.
6. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za poticanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Određuju se kako slijedi:
(a)
ako se troškovi ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u ukupnom trošku ulaganja mogu utvrditi kao zasebno ulaganje, primjerice kao lako prepoznatljiva „dodatna komponenta” za prethodno postojeći objekt, taj trošak povezan s obnovljivom energijom je prihvatljivi trošak;
(b)
ako se troškovi ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora mogu utvrditi u odnosu na slično ulaganje koje je manje prihvatljivo za okoliš, a koje bi se vjerodostojno moglo provesti bez potpore, pri čemu razlika između troškova ulaganjâ odgovara troškovima povezanima s obnovljivom energijom i predstavlja prihvatljive troškove;
(c)
za određena mala postrojenja za koje nije moguće odrediti ulaganje koje je manje prihvatljivo za okoliš jer postrojenja ograničene veličine ne postoje, prihvatljivi troškovi su ukupni troškovi ulaganja za postizanje više razine zaštite okoliša.
Troškovi koji nisu izravno povezani s postizanjem više razine zaštite okoliša nisu prihvatljivi.
7. Intenzitet potpore ne premašuje:
(a)
45 % prihvatljivih troškova ako se prihvatljivi troškovi izračunavaju na temelju stavka 6. točke (a) ili stavka 6. točke (b);
(b)
30 % prihvatljivih troškova ako se prihvatljivi troškovi izračunavaju na temelju stavka 6. točke (c).
8. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
9. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
10. Ako se potpore dodjeljuju u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija, intenzitet potpore može doseći 100 % prihvatljivih troškova. Taj natječajni postupak je nediskriminirajući i njime se dopušta sudjelovanje svih zainteresiranih poduzetnika. Proračun povezan s natječajnim postupkom obvezujuće je ograničenje u smislu da potporu ne mogu dobiti svi sudionici, a potpora se dodjeljuje na temelju početne ponude koju podnese ponuditelj, te su stoga isključeni naknadni pregovori.
Članak 42.
Operativne potpore za promicanje električne energije iz obnovljivih izvora
1. Operativne potpore za promicanje električne energije iz obnovljivih izvora energije spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija, koji će biti otvoren svi proizvođačima električne energije iz obnovljivih izvora energije na nediskriminirajućoj osnovi.
3. Natječajni postupak može se ograničiti na posebne tehnologije za koje bi postupak otvoren svim proizvođačima doveo do rezultata koji nije optimalan i koji se u oblikovanju postupka ne može riješiti, posebno u pogledu sljedećeg:
i.
dugoročnog potencijala određene nove i inovativne tehnologije; ili
ii.
potrebe za postizanjem raznolikosti; ili
iii.
ograničenja i stabilnosti mreže; ili
iv.
troškova (integracije) sustava; ili
v.
potrebe za izbjegavanjem narušavanja tržišta sirovina potporama za biomasu.
Države članice provode podrobnu procjenu primjenjivosti tih uvjeta i o njoj obavješćuju Komisiju na način opisan u članku 11. točki (a).
4. Potpore se dodjeljuju novim i inovativnim tehnologijama obnovljive energije u konkurentnom natječajnom postupku otvorenom najmanje jednoj takvoj tehnologiji na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija. Te potpore ne dodjeljuju se za više od 5 % ukupnog planiranog novog kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora godišnje.
5. Potpore se dodjeljuju u obliku premija povrh tržišne cijene pri čemu proizvođači električnu energiju prodaju izravno na tržištu.
6. Korisnici potpore podliježu standardnoj raspodjeli odgovornosti. Korisnici mogu eksternalizirati odgovornosti u pogledu uravnoteženja drugim poduzetnicima, kao što su agregatori.
7. Potpore se ne dodjeljuju ako su cijene negativne.
8. Bez konkurentnog natječajnog postupka opisanog u stavku 2. potpore se mogu dodijeliti postrojenjima čiji instalirani kapacitet proizvodnje električne energije iznosi manje od 1 MW za proizvodnju električne energije iz svih obnovljivih izvora osim energije vjetra ako se potpore mogu dodijeliti bez konkurentnog natječajnog postupka opisanog u stavku 2. postrojenjima čiji instalirani kapacitet proizvodnje električne energije iznosi manje od 6 MW ili postrojenjima s manje od 6 proizvodnih jedinica. Ne dovodeći u pitanje stavak 9. pri dodjeli potpora bez konkurentnog natječajnog postupka, poštuju se uvjeti iz stavaka 5., 6. i 7. Osim toga, ako se potpore dodjeljuju bez konkurentnog natječajnog postupka, primjenjuju se uvjeti iz članka 43. stavaka 5., 6. i 7.
9. Uvjeti iz stavaka 5., 6. i 7. ne primjenjuju se na operativne potpore dodijeljene postrojenjima čiji instalirani kapacitet proizvodnje električne energije iznosi manje od 500 kW za proizvodnju električne energije iz svih obnovljivih izvora osim energije vjetra, za koju se ti uvjeti ne primjenjuju na operativne potpore dodijeljene postrojenjima čiji instalirani kapacitet proizvodnje električne energije iznosi manje od 3 MW ili postrojenjima koja imaju manje od 3 proizvodne jedinice.
10. Za potrebe izračunavanja prethodno navedenih maksimalnih kapaciteta iz stavaka 8. i 9., postrojenja sa zajedničkom točkom spajanja na mrežu električne energije smatraju se jednim postrojenjem.
11. Potpore se dodjeljuju samo do potpune amortizacije postrojenja koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima. Od operativnih potpora oduzimaju se eventualne prethodno dodijeljene potpore za ulaganje.
Članak 43.
Operativne potpore za promicanje energije iz obnovljivih izvora u malim postrojenjima
1. Operativne potpore za promicanje energije iz obnovljivih izvora energije u malim postrojenjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju isključivo postrojenjima čiji instalirani kapacitet iznosi manje od 500 kW za proizvodnju energije iz svih obnovljivih izvora osim energije vjetra, za koju se potpore dodjeljuju postrojenjima čiji instalirani kapacitet iznosi manje od 3 MW ili koje imaju manje od 3 proizvodne jedinice i za biogoriva za koja se potpore dodjeljuju postrojenjima čiji instalirani kapacitet iznosi manje od 50 000 tona godišnje. Za potrebe izračunavanja tih maksimalnih kapaciteta, mala postrojenja sa zajedničkom točkom spajanja na mrežu električne energije smatraju se jednim postrojenjem.
3. Potpore se dodjeljuju isključivo postrojenjima koja proizvode održiva biogoriva, osim biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina. Međutim, operativne potpore za postrojenja koja proizvode biogoriva iz prehrambenih sirovina a počela su s radom prije 31. prosinca 2013. i još nisu potpuno amortizirana izuzimaju se na temelju ovog članka, no ni u kojem slučaju ne kasnije od 2020.
4. Potpore se ne dodjeljuju za biogoriva koja podliježu obvezi opskrbe ili miješanja.
5. Potpore po jedinici energije ne premašuju razliku između ukupnih srednjih troškova proizvodnje energije iz dotičnih obnovljivih izvora i tržišne cijene dotičnog oblika energije. Srednji troškovi ažuriraju se redovito, najmanje jednom godišnje.
6. Maksimalna stopa povrata primijenjena u izračunu srednjih troškova ne premašuje odgovarajuću zamjensku stopu uvećanu za premiju od 100 osnovnih bodova. Odgovarajuća zamjenska stopa je zamjenska stopa valute u kojoj se dodjeljuje potpora s dospijećem koje odgovara razdoblju amortizacije potpomognutih postrojenja.
7. Potpore se dodjeljuju samo do potpune amortizacije postrojenja u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima. Od operativnih potpora oduzimaju se eventualne potpore za ulaganje dodijeljene određenom postrojenju.
Članak 44.
Potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša u skladu s Direktivom 2003/96/EZ
1. Programi potpora u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša koji ispunjuju uvjete Direktive Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (57) spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Korisnici smanjenja poreza odabiru se na temelju transparentnih i objektivnih kriterija i plaćaju najmanje određenu minimalnu razinu oporezivanja utvrđenu Direktivom 2003/96/EZ.
3. Programi potpore u obliku smanjenja poreza temelje se na smanjenju primjenjive stope poreza za zaštitu okoliša ili plaćanju nepromjenjivog iznosa nadoknade ili na kombinaciji tih mehanizama.
4. Potpore se ne dodjeljuju za biogoriva koja podliježu obvezi opskrbe ili miješanja.
Članak 45.
Potpore za ulaganje u zbrinjavanje onečišćenih lokacija
1. Potpore za ulaganje dodijeljene poduzetnicima koji otklanjaju štetu u okolišu zbrinjavanjem onečišćenih lokacija spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ulaganje dovodi do otklanjanja štete u okolišu, uključujući štetu nanesenu kakvoći tla ili površinskih odnosno podzemnih voda.
3. Ako se odredi pravna ili fizička osoba odgovorna za štetu u okolišu na temelju primjenjivog prava u svakoj državi članici ne dovodeći u pitanje donošenje pravila Unije o tom pitanju (a posebno Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (58), kako je izmijenjena Direktivom 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od istraživanja i eksploatacije mineralnih sirovina (59), Direktivom 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, direktivama Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbom (EZ) br. 1013/2006 (60) i Direktivom 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (61), ta osoba mora financirati otklanjanje prema načelu „onečišćivač plaća”, a državne potpore ne dodjeljuju se. Ako se odgovorna osoba na temelju primjenjivog prava ne odredi ili ne može snositi troškove, osoba odgovorna za rad na zbrinjavanju ili dekontaminaciji može primiti državnu potporu.
4. Prihvatljivi troškovi su troškovi nastali za poslove zbrinjavanja, umanjeni za iznos povećanja vrijednosti zemljišta. Svi rashodi koji su poduzetniku nastali pri zbrinjavanju njegove lokacije, bez obzira na to može li se taj rashod u njegovoj bilanci prikazati kao dugotrajna imovina, mogu se smatrati prihvatljivim ulaganjem u slučaju zbrinjavanja onečišćenih lokacija.
5. Procjene povećanja vrijednosti zemljišta koje proizlazi iz zbrinjavanja vrši neovisni stručnjak.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 46.
Potpore za ulaganje u energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje
1. Potpore za ulaganje u ugradnju sustava energetski učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi za postrojenje za proizvodnju su dodatni troškovi potrebni za izgradnju, proširenje i preuređenje jedne ili više proizvodnih jedinica kako bi djelovale kao energetski učinkovit sustav centraliziranoga grijanja i hlađenja u usporedbi s konvencionalnim postrojenjem za proizvodnju. Ulaganje je sastavni dio sustava energetski učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja.
3. Intenzitet potpore za postrojenje za proizvodnju ne premašuje 45 % prihvatljivih troškova. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
4. Intenzitet potpore za postrojenje za proizvodnju može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
5. Prihvatljivi troškovi za distribucijsku mrežu su troškovi ulaganja.
6. Iznos potpore za distribucijsku mrežu ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante ili mehanizmom povrata sredstava.
Članak 47.
Potpore za ulaganje u recikliranje i ponovnu uporabu otpada
1. Potpore za ulaganje u recikliranje i ponovnu uporabu otpada spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore za ulaganje dodjeljuju se za recikliranje i ponovnu uporabu otpada koji su proizveli drugi poduzetnici.
3. Reciklirani ili ponovno upotrijebljeni materijali koji se obrađuju u suprotnom bi bili odbačeni ili obrađeni na način koji je manje prihvatljiv za okoliš. Potpore za postupke oporabe otpada koji nisu recikliranje ne izuzimaju se na temelju ovog članka.
4. Potporama se onečišćivači ne oslobađaju neizravno od opterećenja koje bi trebali snositi prema pravu Unije, odnosno od opterećenja koje bi se trebalo smatrati redovitim troškom poduzetnika.
5. Ulaganjem se ne povećava samo potražnja za materijalima koji će se reciklirati, već se povećava i prikupljanje tih materijala.
6. Ulaganje ne premašuje vrhunac tehnologije.
7. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za ostvarivanje ulaganja koje dovodi do bolje ili učinkovitije djelatnosti recikliranja ili ponovne uporabe u odnosu na konvencionalni postupak djelatnosti ponovne uporabe i recikliranja uz isti kapacitet koji bi bio izgrađen bez potpore.
8. Intenzitet potpore ne premašuje 35 % prihvatljivih troškova. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
9. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
10. Potpore za ulaganja povezana s recikliranjem i ponovnom uporabom vlastitog otpada korisnika ne izuzimaju se od obveze prijave na temelju ovog članka.
Članak 48.
Potpore za ulaganje u energetsku infrastrukturu
1. Potpore za ulaganje u izgradnju ili nadogradnju energetske infrastrukture spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju za energetsku infrastrukturu smještenu u potpomognutim područjima.
3. Energetska infrastruktura podliježe svim propisima o tarifama i pristupu u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu.
4. Prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja.
5. Iznos potpore ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti ulaganja. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante ili mehanizmom povrata sredstava.
6. Potpore za ulaganje u projekte skladištenja električne energije i plina te u naftnu infrastrukturu ne izuzimaju se od obveze prijave na temelju ovog članka.
Članak 49.
Potpore za studije zaštite okoliša
1. Potpore za studije, uključujući i energetske preglede, izravno povezane s ulaganjima iz ovog odjeljka spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi studija iz stavka 1.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
4. Intenzitet potpore može se uvećati za 20 postotnih bodova za studije u korist malih poduzeća i za 10 postotnih bodova za studije u korist srednjih poduzeća.
5. Potpore se ne dodjeljuju velikim poduzetnicima za energetske preglede koji se provode u skladu s člankom 8. stavkom 4. Direktive 2012/27/EU, osim ako se energetski pregled obavlja povrh obveznog energetskog pregleda na temelju te Direktive.
Odjeljak 8.
Potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama
Članak 50.
Programi potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama
1. Programi potpora za nadoknadu štete uzrokovane potresima, snježnim lavinama, odronima tla, poplavama, tornadima, uraganima, erupcijama vulkana i šumskim požarima prirodnog podrijetla spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. točke (b) Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju uz sljedeće uvjete:
(a)
nadležna tijela javne uprave države članice službeno su priznala prirodu događaja kao prirodnu katastrofu; i
(b)
postoji izravna uzročna veza između prirodne katastrofe i štete koju je pretrpio pogođeni poduzetnik.
3. Programi potpora koji se odnose na određenu prirodnu katastrofu uvode se u roku od tri godine nakon nastanka događaja. Potpore utemeljene na tim programima odobravaju se u roku od četiri godine od nastanka događaja.
4. Prihvatljivi troškovi su troškovi štete nastale kao izravna posljedica prirodne katastrofe, prema procjeni neovisnog stručnjaka kojeg je priznalo nadležno nacionalno tijelo uprave ili osiguravajuće društvo. Ta šteta može obuhvaćati materijalnu štetu na imovini kao što su zgrade, oprema, strojevi ili zalihe i gubitak prihoda zbog potpune ili djelomične obustave djelatnosti u razdoblju koje ne premašuje šest mjeseci od nastanka katastrofe. Izračun materijalne štete temelji se na troškovima popravka ili ekonomskoj vrijednosti pogođene imovine prije katastrofe. Ne premašuje troškove popravka ili iznos smanjenja poštene tržišne vrijednosti uzrokovane katastrofom, to jest razliku između vrijednosti imovine neposredno prije i neposredno nakon nastupanja katastrofe. Gubitak prihoda izračunava se na temelju financijskih podataka pogođenog poduzetnika (dobit prije kamata i poreza (EBIT), amortizacije i troškova radne snage, isključivo povezano s poslovnom jedinicom pogođenom prirodnom katastrofom) usporedbom financijskih podataka za šest mjeseci prije nastupanja katastrofe s prosjekom tri godine odabrane između pet godina koje su prethodile nastupanju katastrofe (isključujući dvije godine s najboljim i najgorim financijskim rezultatom), izračunano za isto šestomjesečno razdoblje u godini. Šteta se izračunava na razini pojedinačnog korisnika.
5. Potpore i ostala plaćanja primljena radi nadoknade štete, uključujući plaćanja na temelju polica osiguranja, ne premašuju 100 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 9.
Socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija
Članak 51.
Socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija
1. Potpore za zračni i pomorski prijevoz putnika spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. točke (a) Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potporama se moraju u potpunosti koristiti konačni korisnici koji imaju uobičajeno boravište u udaljenim regijama.
3. Potpore se odobravaju za prijevoz putnika na putu kojim se povezuje zračna luka ili luka u udaljenoj regiji s drugom zračnom lukom ili lukom u Europskom gospodarskom prostoru.
4. Potpore se odobravaju bez diskriminacije na temelju identiteta prijevoznika ili vrste usluge te bez ograničenja u pogledu preciznog puta do udaljene regije ili iz nje.
5. Prihvatljive troškove čini cijena povratne karte iz udaljene regije ili do nje, uključujući sve poreze i naknade koje prijevoznik naplaćuje potrošaču.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 10.
Potpore za širokopojasne infrastrukture
Članak 52.
Potpore za širokopojasne infrastrukture
1. Potpore za ulaganje u razvoj širokopojasne mreže spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi ulaganja u uvođenje pasivne širokopojasne infrastrukture;
(b)
troškovi ulaganja u građevinske radove povezane sa širokopojasnim internetom;
(c)
troškovi ulaganja u uvođenje osnovnih širokopojasnih mreža; i
(d)
troškovi ulaganja u uvođenje pristupne mreže sljedeće generacije (NGA).
3. Ulaganja se nalaze u područjima u kojima nema infrastrukture iste kategorije (ili osnovna širokopojasna mreža ili mreža NGA) i nije vjerojatno da će se u roku od tri godine od trenutka objave planirane mjere potpore ta infrastruktura razviti pod komercijalnim uvjetima, što se također provjerava otvorenim javnim savjetovanjem.
4. Potpore se dodjeljuju na temelju otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg konkurentnog postupka odabira uz poštovanje načela tehnološke neutralnosti.
5. Mrežni operator nudi najširi mogući aktivni i pasivni veleprodajni pristup u skladu s člankom 2. točkom 139. ove Uredbe pod poštenim i nediskriminirajućim uvjetima, uključujući fizičko izdvajanje u slučaju mreža NGA. Taj se veleprodajni pristup odobrava na najmanje sedam godina, a pravo pristupa vodovima ili stupovima nema vremenskog ograničenja. U slučaju potpora za izgradnju vodova, oni moraju biti dovoljno dugački kako bi se njima pokrilo više kabelskih mreža i različite mrežne topologije.
6. Cijena veleprodajnog pristupa temelji se na načelima određivanja cijena koja određuje nacionalno regulatorno tijelo i na referentnim vrijednostima koje prevladavaju u drugim usporedivim, a konkurentnijim područjima države članice ili Unije, uzimajući u obzir potpore koje je primio mrežni operator. Mišljenje nacionalnog regulatornog tijela traži se u pogledu uvjeta pristupa, uključujući određivanje cijena, te slučaju spora između tražitelja pristupa i subvencioniranog operatora infrastrukture.
7. Države članice uvode mehanizam praćenja i povrata sredstava ako iznos potpore dodijeljene za projekt premašuje 10 milijuna EUR.
Odjeljak 11.
Potpore za kulturu i očuvanje baštine
Članak 53.
Potpore za kulturu i očuvanje baštine
1. Potpore za kulturu i očuvanje baštine spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju za sljedeće kulturne svrhe i djelatnosti:
(a)
muzeje, arhive, knjižnice, umjetničke i kulturne centre ili prostore, kazališta, operne dvorane, koncertne dvorane, ostale organizacije za javne izvedbe, ustanove filmske baštine i druge slične umjetničke i kulturne infrastrukture, organizacije i institucije;
(b)
materijalnu baštinu, uključujući sve oblike pokretne ili nepokretne kulturne baštine i arheološka nalazišta, spomenike, povijesne lokacije i zgrade; prirodnu baštinu povezanu s kulturnom baštinom ili ako su ih nadležna tijela javne uprave države članice službeno priznala kao kulturnu ili prirodnu baštinu;
(c)
nematerijalnu baštinu u svakom obliku, uključujući folklorne običaje i obrt;
(d)
umjetnička ili kulturna događanja i izvedbe, festivale, izložbe i ostale slične kulturne djelatnosti;
(e)
djelatnosti kulturne i umjetničke izobrazbe te poticanje razumijevanja važnosti zaštite i poticanje različitosti kulturnih izričaja programima izobrazbe i jačanja javne svijesti, uključujući uporabu novih tehnologija;
(f)
pisanje, izdavanje, produkciju, distribuciju, digitalizaciju i objavljivanje glazbe i književnosti, uključujući prijevode.
3. Potpore mogu biti u sljedećem obliku:
(a)
potpore za ulaganje, uključujući potpore za izgradnju ili nadogradnju kulturne infrastrukture;
(b)
operativne potpore.
4. Za potpore za ulaganje prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu uključujući sljedeće:
(a)
troškove izgradnje, nadogradnje, nabave, očuvanja ili poboljšanja infrastrukture, ako se najmanje 80 % vremenskog ili prostornog kapaciteta godišnje upotrebljava za kulturne svrhe;
(b)
troškove nabave, uključujući najam, prijenos posjeda ili fizičko premještanje kulturne baštine;
(c)
troškove čuvanja, očuvanja, obnavljanja te oporavka materijalne i nematerijalne kulturne baštine, uključujući dodatne troškove za pohranjivanje uz odgovarajuće uvjete, posebne alate, materijale te troškove za dokumentaciju, istraživanje, digitalizaciju i objavljivanje;
(d)
troškove za poboljšanje približavanja kulturne baštine javnosti, uključujući troškove digitalizacije i ostalih novih tehnologija, troškove za poboljšanje dostupnosti za osobe s posebnim potrebama (osobito rampe i dizala za osobe s invaliditetom, upute na Brailleovom pismu i muzejski izložbeni predmeti koji se mogu dotaknuti) i za troškove promicanja kulturne raznolikosti u pogledu izlaganja, programa i posjetitelja;
(e)
troškove za kulturne projekte i djelatnosti, programe i bespovratna sredstva namijenjene suradnji i razmjeni, uključujući troškove postupka odabira, troškove promidžbe te troškove koji nastaju kao izravna posljedica projekta.
5. Za operativne potpore prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi kulturne ustanove ili lokacije kulturne baštine povezani sa stalnim ili periodičnim djelatnostima, uključujući izložbe, nastupe i događanja te slične kulturne djelatnosti koje se odvijaju u redovitom tijeku poslovanja;
(b)
troškovi djelatnosti kulturne i umjetničke izobrazbe te poticanje razumijevanja važnosti zaštite i različitosti kulturnih izričaja programima izobrazbe i jačanja javne svijesti, uključujući uporabu novih tehnologija;
(c)
troškovi poboljšanja javnog pristupa kulturnim ustanovama ili lokacijama kulturne baštine i njihovim djelatnostima uključujući troškove digitalizacije i uporabe novih tehnologija te troškove poboljšanja pristupa za osobe s invaliditetom;
(d)
troškovi poslovanja izravno povezani s kulturnim projektom ili djelatnošću, kao što su najam ili zakup nekretnina i mjesta kulturnih događanja, putni troškovi, troškovi materijala i robe izravno povezanih s kulturnim projektom ili djelatnošću, arhitektonskih struktura za izložbe i pozornica, zajma, zakupa i amortizacije alata, softvera i opreme, troškovi prava pristupa djelima zaštićenima autorskim pravom i drugom sadržaju zaštićenom povezanim pravima intelektualnog vlasništva, troškovi promicanja i troškovi koji su nastali kao izravna posljedica projekta ili djelatnosti; troškovi amortizacije i troškovi financiranja prihvatljivi su samo ako nisu bili obuhvaćeni potporama za ulaganje;
(e)
troškovi osoblja koje radi za kulturnu ustanovu ili lokaciju kulturne baštine ili za projekt;
(f)
troškovi usluga savjetovanja i podrške koje pružaju vanjski savjetnici i pružatelji usluga, a koji nastaju kao izravna posljedica projekta.
6. Za potpore za ulaganje, iznos potpore ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti ulaganja. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava. Operateru infrastrukture dopušteno je zadržati opravdanu dobit tijekom odgovarajućeg razdoblja.
7. Za operativne potpore, iznos potpore ne premašuje ono što je nužno za pokriće operativnih gubitaka i opravdane dobiti tijekom odgovarajućeg razdoblja. To se osigurava ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava.
8. Za potpore koje ne premašuju 1 milijun EUR, pored metode iz stavaka 6. i 7., maksimalni iznos potpore može se odrediti na 80 % prihvatljivih troškova.
9. Za objavljivanje glazbe i književnosti, kako je utvrđeno u stavku 2. točki (f), maksimalni iznos potpore ne premašuje niti razliku između prihvatljivih troškova i diskontiranih prihoda troškova niti 70 % prihvatljivih troškova. Prihodi se oduzimaju od prihvatljivih troškova ex ante ili mehanizmom povrata sredstava. Prihvatljivi troškovi su troškovi objavljivanja glazbe i književnosti, uključujući autorske honorare (troškovi autorskih prava), naknade prevoditelja, naknade urednika, ostale uredničke troškove (lektura, korektura, redaktura), troškove prijeloma i pripreme za tisak te troškove tiska ili objave u elektroničkom obliku.
10. Potpore za tisak i časopise, bilo da se objavljuju u tiskanom ili elektroničkom obliku, nisu prihvatljive na temelju ovog članka.
Članak 54.
Programi potpora za audiovizualna djela
1. Programi potpora za pisanje scenarija, razvoj, produkciju, distribuciju i promicanje audiovizualnih djela spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potporama se podupire kulturni proizvod. Radi izbjegavanja očitih pogrešaka pri određivanju određenog proizvoda kao kulturnog proizvoda, svaka država članica uspostavlja učinkovite postupke, primjerice jednu ili više osoba kojima je povjeren odabir ili provjera u skladu s prethodno utvrđenim popisom kulturnih kriterija.
3. Potpore mogu biti u sljedećem obliku:
(a)
potpore za produkciju audiovizualnih djela;
(b)
potpore za pretprodukciju; i
(c)
potpore za distribuciju.
4. Ako su u državi članici potpore podložne obvezama potrošnje na državnom području, programima potpora za produkciju audiovizualnih djela može se učiniti jedno od sljedećeg:
(a)
zahtijevati da do 160 % potpore dodijeljene za produkciju određenog audiovizualnog djela bude potrošeno na državnom području države članice koja dodjeljuje potporu; ili
(b)
izračunati potporu dodijeljenu za produkciju određenog audiovizualnog djela kao postotak izdataka za produkcijske djelatnosti u državi članici koja dodjeljuje potporu, što je tipično u slučaju programa potpora u obliku poreznih poticaja.
U oba slučaja, ako država članica zahtijeva najnižu razinu proizvodne djelatnosti u dotičnom državnom području kako bi projekti bili prihvatljivi za potpore, ta razina ne premašuje 50 % ukupnog proračuna za produkciju. Osim toga, maksimalni izdaci podložni obvezama potrošnje na državnom području ni u kojem slučaju ne premašuju 80 % ukupnog proračuna za produkciju.
5. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
za potpore za produkciju: ukupni troškovi produkcije audiovizualnih djela uključujući troškove poboljšanja pristupa za osobe s invaliditetom;
(b)
za potpore za pretprodukciju: troškovi pisanja scenarija i razvoj audiovizualnih djela;
(c)
za potpore za distribuciju: troškovi distribucije i promicanja audiovizualnih djela.
6. Intenzitet potpore za produkciju audiovizualnih djela ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
7. Intenzitet potpore može se povećati kako slijedi:
(a)
do 60 % prihvatljivih troškova za prekogranične produkcije koje je financiralo više država članica i u koje su uključeni producenti iz više država članica;
(b)
do 100 % prihvatljivih troškova za zahtjevna audiovizualna djela i koprodukcije u koje su uključene zemlje s popisa Odbora za razvojnu pomoć OECD-a.
8. Intenzitet potpore za pretprodukciju ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova. Ako iz dotičnog scenarija ili projekta nastane audiovizualno djelo kao što je film, troškovi pretprodukcije ugrađuju se u ukupni proračun i uzimaju u obzir pri izračunu intenziteta potpore. Intenzitet potpore za distribuciju jednak je intenzitetu potpore za produkciju.
9. Potpore nisu ograničene na određene produkcijske djelatnosti ili pojedinačne dijelove produkcijskog vrijednosnog lanca. Potpore za infrastrukture filmskih studija nisu prihvatljive na temelju ovog članka.
10. Potpore nisu ograničene isključivo na državljane određene države članice i od korisnika se ne zahtijeva da imaju status poduzetnika osnovanog na temelju određenog nacionalnog trgovačkog prava.
Odjeljak 12.
Potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture
Članak 55.
Potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture
1. Potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Sportsku infrastrukturu ne upotrebljava samo jedan profesionalni sportski korisnik. Ostali profesionalni ili neprofesionalni sportski korisnici upotrebljavaju sportsku infrastrukturu najmanje 20 % vremenskog kapaciteta godišnje. Ako infrastrukturu istodobno upotrebljava nekoliko korisnika, izračunavaju se odgovarajući dijelovi vremenskog kapaciteta uporabe.
3. Višenamjenska rekreativna infrastruktura sastoji se od višenamjenskih objekata za rekreaciju u kojima se posebno nude kulturne i rekreativne usluge, uz iznimku zabavnih parkova i hotelskih objekata.
4. Pristup sportskim ili višenamjenskim infrastrukturama otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentan i nediskriminirajući način. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 30 % troškova ulaganja u infrastrukturu može se odobriti povlašteni pristup uz povoljnije uvjete, pod uvjetom da su uvjeti povlaštenog pristupa javni.
5. Ako sportsku infrastrukturu upotrebljavaju profesionalni sportski klubovi, države članice osiguravaju da uvjeti određivanja cijena za uporabu infrastrukture budu javni.
6. Sve koncesije ili druga odobrenja trećim osobama za izgradnju, nadogradnju i/ili vođenje sportske ili višenamjenske rekreativne infrastrukture dodjeljuju se na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi uzimajući u obzir važeće propise o nabavi.
7. Potpore mogu biti u sljedećem obliku:
(a)
potpore za ulaganje, uključujući potpore za izgradnju ili nadogradnju sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture;
(b)
operativne potpore za sportsku infrastrukturu.
8. Za potpore za ulaganje u sportsku i višenamjensku rekreativnu infrastrukturu prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu.
9. Za operativne potpore za sportsku infrastrukturu prihvatljivi troškovi su operativni troškovi pružanja usluga infrastrukture. Ti operativni troškovi obuhvaćaju troškove kao što su troškovi osoblja, materijala, ugovorenih usluga, komunikacije, energije, održavanja, najma i administrativni troškovi itd., no isključuju troškove amortizacije i troškove financiranja ako su oni obuhvaćeni potporama za ulaganje.
10. Za potpore za ulaganje u sportsku i višenamjensku rekreativnu infrastrukturu, iznos potpore ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti ulaganja. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava.
11. Za operativne potpore za sportsku infrastrukturu, iznos potpore ne premašuje operativne gubitke tijekom odgovarajućeg razdoblja. To se osigurava ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava.
12. Za potpore koje ne premašuju 1 milijun EUR, pored metode iz stavaka 10. i 11., maksimalni iznos potpore može se odrediti na 80 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 13.
Potpore za lokalne infrastrukture
Članak 56.
Potpore za ulaganje u lokalne infrastrukture
1. Financiranje izgradnje ili nadogradnje lokalnih infrastruktura koje se odnosi na infrastrukturu kojom se na lokalnoj razini doprinosi poboljšanju poslovanja i potrošačkog okruženja te modernizaciji i razvoju industrijske baze spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ovaj članak ne primjenjuje se na potpore za infrastrukture obuhvaćene ostalim odjeljcima poglavlja III. ove Uredbe, uz iznimku Odjeljka 1. - Regionalne potpore. Ovaj se članak također ne primjenjuje na infrastrukturu zračnih luka i luka.
3. Infrastruktura je dostupna zainteresiranim korisnicima na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Cijena koja se naplaćuje za uporabu ili prodaju infrastrukture odgovara tržišnoj cijeni.
4. Sve koncesije ili druga odobrenja trećim osobama za vođenje infrastrukture dodjeljuju se na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi uzimajući u obzir važeće propise o nabavi.
5. Prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu.
6. Iznos potpore ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti ulaganja. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava.
7. Namjenska infrastruktura ne izuzima se na temelju ovog članka.
POGLAVLJE IV.
Završne odredbe
Članak 57.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 800/2008 stavlja se izvan snage.
Članak 58.
Prijelazne odredbe
1. Ova Uredba primjenjuje se na pojedinačne potpore dodijeljene prije njezina stupanja na snagu ako potpora ispunjuje sve uvjete utvrđene ovom Uredbom, osim članka 9.
2. Svaku potporu koja se ne izuzima od obveze prijava iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe ili drugih uredbi donesenih na temelju članka 1. Uredbe 994/98 koje su prethodno bile na snazi, Komisija procjenjuje u skladu s odgovarajućim okvirima, smjernicama, komunikacijama i obavijestima.
3. Sve pojedinačne potpore dodijeljene prije 1. siječnja 2015. na temelju bilo koje uredbe donesene u skladu s člankom 1. Uredbe (EZ) br. 994/98 koja je bila na snazi u vrijeme dodjele potpore, spojive su s unutarnjim tržištem i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora, uz iznimku regionalnih potpora. Programi potpora za rizični kapital u korist MSP-ova osnovanih prije 1. srpnja 2014. koji su izuzeti od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju Uredbe br. 800/2008 ostaju izuzeti i spojivi s unutarnjim tržištem do raskida sporazuma o financiranju, pod uvjetom da je obveza javnog financiranja potpomognutog privatnog investicijskog fonda na temelju tog sporazuma preuzeta prije 1. siječnja 2015., a ostali uvjeti za izuzeće i dalje su ispunjeni.
4. Na kraju razdoblja valjanosti ove Uredbe svi programi potpora koji se izuzimaju na temelju ove Uredbe ostaju izuzeti tijekom prijelaznog razdoblja od šest mjeseci, osim programa regionalnih potpora. Izuzeće programa regionalnih potpora prestaje važiti na datum prestanka važenja odobrenih karata regionalnih potpora. Izuzeće potpora za rizično financiranje koje se izuzimaju na temelju članka 21. stavka 2. točke (a) prestaje važiti na kraju razdoblja predviđenog u sporazumu o financiranju, pod uvjetom da je obveza javnog financiranja potpomognutog privatnog investicijskog fonda na temelju tog sporazuma dogovorena u roku od 6 mjeseci od kraja razdoblja valjanosti ove Uredbe, a svi ostali uvjeti za izuzeće i dalje su ispunjeni.
Članak 59.
Ova Uredba stupa na snagu 1. srpnja 2014.
Primjenjuje se do 31. prosinca 2020.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 2014.