NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.
UREDBA (EU) 2015/534 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 17. ožujka 2015.
o izvješćivanju o nadzornim financijskim podacima (ESB/2015/13)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1., članak 4. stavak 3., članak 6. stavak 2., članak 6. stavak 5. točku (d) i članak 10.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (2), a posebno njezin članak 21. stavak 1., članak 140. i članak 141. stavak 1.,
budući da:
(1)
Na kreditne institucije primjenjuju se redovni izvještajni zahtjevi kao što je navedeno u Uredbi (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) (koja se ovdje također naziva „CRR”) i Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 680/2014 (4). ESB prikuplja dostavljene podatke temeljem Odluke ESB/2014/29 (5). Ova Uredba nadopunjuje Odluku ESB/2014/29 pobližim određivanjem zahtjeva u odnosu na izvješćivanje o nadzornim financijskim podacima.
(2)
Provedbena uredba (EU) br. 680/2014 utvrđuje jedinstvene zahtjeve za sve institucije na koje se primjenjuje Uredba (EU) br. 575/2013 u pogledu nadzornog izvješćivanja nadležnih tijela za određena područja navedena u članku 1. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014. Jedno od ovih područja su financijski podaci na konsolidiranoj osnovi. Temeljem članka 99. stavka 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, dostavljanje nadzornih financijskih podataka na konsolidiranoj osnovi obvezno je za kreditne institucije koje pripremaju svoje konsolidirane financijske izvještaje u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima donesenim u skladu s postupkom iz članka 6. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog Parlamenta i Vijeća (6). Dostavljanje ESB-u nadzornih financijskih podataka koji se obvezno dostavljaju temeljem Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 u odnosu na značajne i manje značajne nadzirane subjekte, od strane nacionalnih nadležnih tijela, trenutno se provodi u skladu s Odlukom ESB/2014/29 i trebalo bi ostati nepromijenjeno jer nije obuhvaćeno ovom Uredbom.
(3)
Diskrecijsko pravo koje se odnosi na upućivanje zahtjeva kreditnim institucijama da primjenjuju međunarodne računovodstvene standarde koji se primjenjuju temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002 za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 je izvan predmeta ove Uredbe. Uzimajući u obzir članak 150. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), prethodne odluke nacionalnih nadležnih tijela o izvršavanju ili neizvršavanju ovog diskrecijskog prava trebale bi ostati nepromijenjene.
(4)
U skladu s člankom 99. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013, za kreditne institucije koje primjenjuju međunarodne računovodstvene standarde koji se primjenjuju temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002 za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, izvješćivanje o nadzornim financijskim podacima na konsolidiranoj osnovi zahtijeva odluku nadležnog tijela kako bi se ovo izvješćivanje proširilo. ESB bi također trebao donijeti odluku o proširivanju zahtjeva za dostavljanje nadzornih financijskih podataka na značajne nadzirane grupe koje primjenjuju Uredbu (EZ) br. 1606/2002 za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013.
(5)
U skladu s člankom 99. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 575/2013, za kreditne institucije koje primjenjuju nacionalne računovodstvene okvire temeljem Direktive Vijeća 86/635/EEZ (7), izvješćivanje o nadzornim financijskim podacima na konsolidiranoj osnovi zahtijeva prethodnu odluku nadležnog tijela za proširivanje ovog izvješćivanja. ESB bi također trebao donijeti odluku o proširivanju zahtjeva za dostavljanje nadzornih financijskih podataka na značajne nadzirane grupe koje primjenjuju nacionalne računovodstvene okvire temeljem Direktive 86/635/EEZ. U skladu s člankom 99. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 575/2013, obavljeno je savjetovanje s Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo.
(6)
Provedbena uredba (EU) br. 680/2014 utvrđuje jedinstvene zahtjeve za nadzorno izvješćivanje u odnosu na područja iz svog djelokruga. Sukladno članku 99. stavku 5. i 6. Uredbe (EU) br. 575/2013, predmet Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 su nadzorni financijski podaci na konsolidiranoj osnovi. Izvješćivanje o nadzornim financijskim podacima na pojedinačnoj osnovi je izvan predmeta navedene Uredbe; stoga, nadležna tijela mogu nametnuti zahtjeve u odnosu na izvješćivanje o nadzornim financijskim podacima na pojedinačnoj osnovi. Uzimajući u obzir potrebu dobivanja usporedivih financijskih podataka za značajne i manje značajne nadzirane subjekte, ova bi Uredba trebala utvrditi nadzorne financijske podatke koje značajni i manje značajni nadzirani subjekti trebaju dostavljati nacionalnim nadležnim tijelima na pojedinačnoj osnovi. Nacionalna nadležna tijela trebala bi nakon toga dostaviti ove podatke ESB-u u skladu s člankom 140. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).
(7)
Sukladno članku 40. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8), nadležna tijela država članica domaćina mogu zahtijevati da ih sve kreditne institucije koje imaju podružnice na njihovom području periodično izvješćuju o svojim djelatnostima u tim državama članicama domaćinima. U skladu s člankom 2. stavkom 20. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), podružnice koje su u državi članici sudionici osnovale kreditne institucije osnovane u državi članici nesudionici nadzirani su subjekti. Uzimajući u obzir potrebu prikupljanja usporedivih financijskih podataka za značajne nadzirane subjekte, ova bi Uredba trebala utvrditi podatke koje bi nacionalnim nadležnim tijelima trebale dostavljati podružnice koje su u državi članici sudionici osnovale kreditne institucije osnovane u državi članici nesudionici. Nacionalna nadležna tijela trebala bi nakon toga dostaviti ove podatke ESB-u u skladu s člankom 140. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).
(8)
Članak 6. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1024/2013 propisuje da ESB ima nadzorne ovlasti nad kreditnim institucijama, financijskim holdinzima ili mješovitim financijskim holdinzima te podružnicama koje su u državama članicama sudionicama osnovale kreditne institucije osnovane u državama članicama nesudionicama. Stoga, podružnice koje su u državi članici sudionici osnovale kreditne institucije iz trećih zemalja nisu obuhvaćene nadzornim zadaćama dodijeljenim ESB-u. Sukladno tome, ove podružnice nisu podvrgnute izvještajnim zahtjevima iz ove Uredbe. Osim toga, podružnice koje su u državama članicama sudionicama osnovale kreditne institucije iz druge države članice sudionice trebale bi biti isključene iz ovih izvještajnih zahtjeva jer je namjera da se oni primjenjuju na razini nadziranih subjekata koji su osnovali podružnicu.
(9)
Zahtjevi utvrđeni u ovoj Uredbi u odnosu na značajne i manje značajne nadzirane subjekte, uključujući podružnice koje je u državi članici sudionici osnovala kreditna institucija osnovana u državi članici nesudionici trebali bi biti usmjereni na osiguravanje da ovi nadzirani subjekti dostavljaju nacionalnim nadležnim tijelima opći minimalni skup podataka, a ne na uvođenje jedinstvenih izvještajnih zahtjeva. Može biti prikladno za nacionalna nadležna tijela da prikupljaju potrebne minimalne podatke kao dio šireg izvještajnog okvira koji one uspostavljaju u skladu s pravom Unije ili nacionalnom pravom, a koji osim za potrebe nadzora služi i za druge potrebe, kao što su statističke potrebe.
(10)
Za izvršavanje zadaća ESB-a potrebno je dobiti financijske podatke od manje značajnih nadziranih grupa, osim od onih koje pripremaju svoje konsolidirane financijske izvještaje u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima donesenim u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002. Ova Uredba stoga bi trebala utvrditi nadzorne financijske podatke koje bi takve grupe dostavljale nacionalnim nadležnim tijelima. Posebno bi trebalo navesti oblike, učestalost, referentne datume i razdoblja dostave te rokove u vezi s dostavljanjem odnosnih podataka. Ovi zahtjevi trebali bi biti usmjereni na osiguravanje da nadzirane grupe dostavljaju nacionalnim nadležnim tijelima opći minimalni skup podataka, a ne na uvođenje jedinstvenih izvještajnih zahtjeva.
(11)
U skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013 i člankom 21. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), ESB i nacionalna nadležna tijela obvezna su razmjenjivati informacije. Ne dovodeći u pitanje ovlast ESB-a da izravno zaprima podatke koje dostavljaju kreditne institucije, ili da ima izravan pristup tim podacima na trajnoj osnovi, nacionalna nadležna tijela trebala bi posebno dostavljati ESB-u sve podatke potrebne za provođenje zadaća koje su ESB-u dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013.
(12)
U skladu s člankom 2. stavkom 3. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014, za dostavljanje nadzornih financijskih podataka na konsolidiranoj osnovi, institucijama može biti dopuštena primjena računovodstvene godine koja se ne podudara s kalendarskom godinom. Ova bi Uredba također trebala za takvo izvješćivanje dopustiti primjenu računovodstvene godine koja se ne podudara s kalendarskom godinom.
(13)
ESB proveo je javno savjetovanje o ovoj Uredbi i analizirao moguće troškove i koristi,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
GLAVA I.
PREDMET I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet
1. Ova Uredba utvrđuje zahtjeve u vezi s izvješćivanjem o nadzornim financijskim podacima koji se dostavljaju nacionalnim nadležnim tijelima od strane:
(a)
značajnih nadziranih grupa koje primjenjuju međunarodne računovodstvene standarde u skladu s uredbom (EZ) br. 1606/2002 za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, uključujući sve njihove podgrupe;
(b)
značajnih nadziranih grupa, osim onih iz točke (a), na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ, uključujući sve njihove podgrupe;
(c)
značajnih nadziranih subjekata, uključujući podružnice koje su u državi članici sudionici osnovale kreditne institucije osnovane u državi članici nesudionici;
(d)
značajnih nadziranih grupa u odnosu na društva kćeri osnovana u državi članici nesudionici ili u trećoj zemlji;
(e)
manje značajnih nadziranih grupa koje primjenjuju međunarodne računovodstvene standarde u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, uključujući sve njihove podgrupe;
(f)
manje značajnih nadziranih grupa, osim onih iz točke (e), na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ, uključujući sve njihove podgrupe;
(g)
manje značajnih nadziranih subjekata, uključujući podružnice koje su u državi članici sudionici osnovale kreditne institucije osnovane u državi članici nesudionici.
2. Kao iznimka od članka 7. i članka 14., od nadziranih subjekata kojima je u skladu s člankom 7. ili člankom 10. Uredbe (EU) br. 575/2013 odobreno izuzeće u odnosu na primjenu bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, ne zahtijeva se dostavljanje nadzornih financijskih podataka u skladu s ovom Uredbom.
3. Kada nadležna tijela, uključujući ESB, zahtijevaju od institucija da ispunjavaju obveze utvrđene u dijelovima od dva do četiri i dijelovima od šest do osam Uredbe (EU) br. 575/2013 i u glavi VII. Direktive 2013/36/EU na potkonsolidiranoj osnovi u skladu s člankom 11. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, te institucije ispunjavaju zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi na potkonsolidiranoj osnovi.
4. Nacionalna nadležna tijela i/ili nacionalne središnje banke mogu koristiti podatke prikupljene sukladno ovoj Uredbi za sve druge zadaće.
5. Ova Uredba ne utječe na računovodstvene standarde koje primjenjuju nadzirane grupe i subjekti u svojim konsolidiranim financijskim izvještajima ili godišnjim financijskim izvještajima, niti ne mijenja računovodstvene standarde koji se primjenjuju za nadzorno izvješćivanje. Budući da nadzirane grupe i subjekti primjenjuju različite računovodstvene standarde, potrebno je dostaviti samo podatke povezane s pravilima o vrednovanju, uključujući metode procjene gubitaka od kreditnog rizika, koji postoje temeljem odgovarajućih računovodstvenih standarda i koje stvarno primjenjuju odgovarajuće nadzirane grupe ili subjekti. U tu svrhu predviđeni su specifični izvještajni obrasci za nadzirane grupe i subjekte koji primjenjuju nacionalne računovodstvene okvire temeljem Direktive 86/635/EEZ. Podatkovne točke podataka unutar obrazaca koje nisu primjenjive na odgovarajuće nadzirane subjekte ne moraju se dostaviti.
6. Podružnice koje je u državi članici sudionici osnovala kreditna institucija osnovana u državi članici nesudionici, mogu dostaviti podatke koje su dužne dostaviti temeljem ove Uredbe odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu preko kreditne institucije koja ih je osnovala.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se definicije sadržane u Uredbi (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), osim ako je drugačije propisano, zajedno sa sljedećim definicijama.
1.
„MRS” i „MSFI” znači „međunarodni računovodstveni standardi” i „međunarodni standardi financijskog izvješćivanja”, kako je navedeno u članku 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002.
2.
„društvo kći” znači društvo kći kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 16. Uredbe (EU) br. 575/2013 a koje je kreditna institucija u smislu članka 4. stavka 1. točke 1. Uredbe (EU) br. 575/2013;
3.
„podgrupa” znači grupa čije matično društvo nije društvo kći druge institucije kojoj je izdano odobrenje za rad u istoj državi članici sudionici, niti društvo kći financijskog holdinga ili mješovitog financijskog holdinga osnovanog u istoj državi članici sudionici;
4.
„konsolidirana osnova” znači konsolidirana osnova kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 48. Uredbe (EU) br. 575/2013;
5.
„potkonsolidirana osnova” znači potkonsolidirana osnova kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 49. Uredbe (EU) br. 575/2013.
Članak 3.
Promjena statusa nadziranog subjekta ili nadzirane grupe
1. Za potrebe ove Uredbe, nadzirani subjekt ili nadzirana grupa razvrstava se kao značajna 18 mjeseci nakon što joj je dostavljena odluka navedena u članku 45. stavku 1. Uredbe (EU) 468/2014 (ESB/2014/17). Nadzirani subjekt ili nadzirana grupa dostavlja podatke u skladu s glavom II. ove Uredbe kao značajni nadzirani subjekt ili značajna nadzirana grupa na prvi referentni datum koji nastupi nakon što su nadzirani subjekt ili nadzirana grupa razvrstani kao značajni.
2. Za potrebe ove Uredbe, nadzirani subjekt ili nadzirana grupa razvrstavaju se kao manje značajni nakon što im je dostavljena odluka navedena u članku 46. stavku 1. Uredbe (EU) 468/2014 (ESB/2014/17). Nakon toga, nadzirani subjekt ili nadzirana grupa dostavljaju podatke u skladu s glavom III. ove Uredbe.
GLAVA II.
ZNAČAJNE NADZIRANE GRUPE I SUBJEKTI
POGLAVLJE I.
Značajne nadzirane grupe
Članak 4.
Oblik i učestalost izvješćivanja na konsolidiranoj osnovi te referentni datumi i datumi dostave podataka za značajne nadzirane grupe koje primjenjuju MSFI nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013
U skladu s člankom 99. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013, značajne nadzirane grupe koje primjenjuju MSFI temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002 za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, dostavljaju nadzorne financijske podatke kako je propisano u člancima 2., 3. i 10. Provedbene uredbe (EU) br. 6880/2014 na konsolidiranoj osnovi. Njihove podgrupe koje za nadzorno izvješćivanje primjenjuju MSFI temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002 također dostavljaju nadzorne financijske podatke kako je propisano u člancima 2., 3. i 10. Provedbene Uredbe (EU) br. 680/2014 na konsolidiranoj osnovi.
Članak 5.
Oblik i učestalost izvješćivanja na konsolidiranoj osnovi te referentni datumi i datumi dostave podataka za značajne nadzirane grupe koje primjenjuju nacionalne računovodstvene okvire temeljem Direktive 86/635/EEZ
U skladu s člankom 99. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 575/2013, značajne nadzirane grupe, osim onih iz članka 4., na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ, uključujući sve njihove podgrupe, dostavljaju nadzorne financijske podatke kako je propisano u člancima 2., 3. i 11. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 na konsolidiranoj osnovi.
POGLAVLJE II.
Značajni nadzirani subjekti
Članak 6.
Oblik i učestalost izvješćivanja na pojedinačnoj osnovi za subjekte koji nisu dio značajne nadzirane grupe
1. Značajni nadzirani subjekti koji nisu dio značajne nadzirane grupe koja primjenjuje MSFI temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002 zato što pripremaju svoja godišnja financijska izvješća u skladu s tamo navedenim računovodstvenim standardima ili zato što ih primjenjuju za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu na pojedinačnoj osnovi. Ovo se također odnosi na podružnice koje su u državi članici sudionici osnovale kreditne institucije osnovane u državi članici nesudionici.
2. Nadzorno financijsko izvješćivanje iz stavka 1. uključuje podatke navedene u članku 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i odvija se s učestalošću određenom u tom članku.
3. Značajni nadzirani subjekti, osim onih iz stavka 1., koji nisu dio značajne nadzirane grupe i na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ, uključujući podružnice koje su u državi članici sudionici osnovale kreditne institucije osnovane u državi članici nesudionici, dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu.
4. Nadzorno financijsko izvješćivanje iz stavka 3. uključuje podatke navedene u članku 11. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i odvija se s učestalošću određenom u tom članku.
5. Podaci navedeni u stavcima 2. i 4. gore uključuju samo podatke koji se odnose na:
(a)
imovinu, obveze, vlasničke udjele, prihode i rashode koje nadzirani subjekt priznaje temeljem primjenjivih računovodstvenih standarda;
(b)
izvanbilančne izloženosti i aktivnosti u koje je uključena nadzirana institucija;
(c)
transakcije osim onih iz točaka (a) i (b) koje izvršava nadzirani subjekt;
(d)
pravila vrednovanja, uključujući metode procjene gubitaka od kreditnog rizika, koja postoje temeljem primjenjivih računovodstvenih standarda i koja stvarno primjenjuje nadzirani subjekt.
6. Nacionalna nadležna tijela mogu prikupljati podatke koje treba dostaviti ESB-u, navedene u stavcima 2. i 4. kao dio šireg nacionalnog izvještajnog okvira koji, u skladu s odgovarajućim pravom Unije ili nacionalnim pravom, uključuje dodatne nadzorne financijske podatke koji, osim za potrebe nadzora, služe i za druge potrebe kao što su potrebe statistike.
Članak 7.
Oblik i učestalost izvješćivanja na pojedinačnoj osnovi za subjekte koji su dio značajne nadzirane grupe
1. Značajni nadzirani subjekti koji primjenjuju MSFI temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002, bilo zbog toga što pripremaju svoje godišnje račune u skladu s računovodstvenim standardima koji su tamo navedeni, ili zbog toga što ih primjenjuju za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, i koji su dio značajne nadzirane grupe, dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu na pojedinačnoj osnovi. Nadzorno financijsko izvješćivanje takvih subjekata odvija se učestalošću određenom u članku 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i uključuje opće minimalne podatke navedene u Prilogu I.
2. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u sve dodatne obrasce navedene u Prilogu III. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014 koje prikupe. Nacionalna nadležna tijela unaprijed obavješćuju ESB o svakom dodatnom obrascu koji namjeravaju prenijeti.
3. Značajni nadzirani subjekti, osim onih iz stavka 1., na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ i koji su dio značajne nadzirane grupe, dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu.
4. Nadzorno financijsko izvješćivanje iz stavka 3. odvija se učestalošću određenom u članku 11. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i uključuje opće minimalne podatke navedene u Prilogu I.
5. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u sve dodatne obrasce navedene u Prilogu IV. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014 koje prikupe. Nacionalna nadležna tijela unaprijed obavješćuju ESB o svakom dodatnom obrascu koji namjeravaju prenijeti.
6. Podaci navedeni u stavcima 1., 2. 4. i 5. dostavljaju se kako je propisano u članku 6. stavku 5. ove Uredbe.
7. Nacionalna nadležna tijela mogu prikupljati podatke koje treba dostaviti ESB-u, navedene u stavcima 1., 2., 4. i 5. kao dio šireg nacionalnog izvještajnog okvira koji, u skladu s odgovarajućim pravom Unije ili nacionalnim pravom, uključuje dodatne nadzorne financijske podatke koji, osim za potrebe nadzora, služe i za druge potrebe kao što su potrebe statistike.
Članak 8.
Referentni datumi i datumi dostave za značajne nadzirane subjekte
1. Podaci o značajnim nadziranim subjektima navedeni u člancima 6. i 7. imaju sljedeće referentne datume:
(a)
za tromjesečno izvješćivanje: 31. ožujka, 30. lipnja, 30. rujna i 31. prosinca;
(b)
za polugodišnje izvješćivanje: 30. lipnja i 31. prosinca;
(c)
za godišnje izvješćivanje: 31. prosinca.
2. Podaci koji se odnose na razdoblje dostavljaju se kumulativno od prvog dana kalendarske godine do referentnog datuma.
3. Kao iznimka od stavaka 1. i 2., ako je značajnim nadziranim subjektima dozvoljeno razraditi svoja godišnja financijska izvješća na temelju računovodstvene godine koja se ne podudara s kalendarskom godinom, nacionalna nadležna tijela mogu prilagoditi referentne datume kraju računovodstvene godine. Prilagođeni referentni datumi su tri, šest, devet i 12 mjeseci nakon početka računovodstvene godine. Podaci koji se odnose na razdoblje dostavljaju se kumulativno od prvog dana kalendarske godine do referentnog datuma.
4. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u podatke o značajnim nadziranim subjektima navedenim u članku 6. i 7. do kraja poslovanja na sljedeće datume dostave:
(a)
za značajne nadzirane subjekte koji nisu dio značajne nadzirane grupe, četrdesetog radnog dana nakon referentnog datuma na koje se podaci odnose;
(b)
za značajne nadzirane subjekte koji su dio značajne nadzirane grupe, pedeset i petog radnog dana nakon referentnog datuma na koje se podaci odnose.
5. Nacionalna nadležna tijela odlučuju kada nadzirani subjekti trebaju dostaviti nadzorne financijske podatke kako bi udovoljili ovim rokovima.
POGLAVLJE III.
Izvješćivanje od strane značajnih nadziranih grupa u odnosu na društva kćeri osnovana u državi članici nesudionici ili trećoj zemlji
Članak 9.
Oblik i učestalost izvješćivanja od strane značajnih nadziranih grupa u odnosu na društva kćeri osnovana u državi članici nesudionici ili trećoj zemlji
1. Matične institucije u državi članici sudionici i institucije koje kontrolira matični financijski holding ili matični mješoviti financijski holding u državi članici sudionici osiguravaju da se nadzorni financijski podaci, koji se odnose na društva kćeri koja su osnovana u državi članici nesudionici ili u trećoj zemlji, dostavljaju odgovarajućim nacionalnim nadležnim tijelima na pojedinačnoj osnovi kako slijedi:
(a)
za značajne nadzirane grupe koje primjenjuju MSFI temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002, bilo zbog toga što pripremaju svoje godišnje račune u skladu s računovodstvenim standardima koji su tamo navedeni, ili zbog toga što ih primjenjuju za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, na najvišoj razini konsolidacije unutar države članice sudionice, nadzorno financijsko izvješćivanje uključuje podatke navedene u stavku 1. Priloga II. i odvija se učestalošću navedenom u članku 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014;
(b)
za značajne nadzirane grupe, osim onih gore navedenih, na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ na najvišoj razini konsolidacije unutar države članice sudionice, nadzorno financijsko izvješćivanja uključuje podatke navedene u stavku 2. Priloga II. i odvija se s učestalošću navedenom u članku 11. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014.
2. Kao iznimka od stavka 1., matična društva iz tog stavka ne dostavljaju financijske podatke koji se odnose na društva kćeri s imovinom čija ukupna vrijednost iznosi 3 milijarde eura ili manje. U tu svrhu, ukupna vrijednost imovine određuje se na temelju kriterija navedenih u dijelu IV. glavi 3. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).
3. Kada ažuriranje popisa nadziranih subjekata, u skladu s dijelom IV., glavom 2. poglavljem 3. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), pokaže da ukupna vrijednost imovine društva kćeri premašuje 3 milijarde eura, društvo kći uključuje se u podatke koji se dostavljaju u skladu sa stavkom 1. prvog referentnog datuma koji nastupi 18 mjeseci nakon objave ažuriranog popisa nadziranih subjekata. Kada ažuriranje pokaže da je ukupna vrijednost imovine društva kćeri ispod ili jednaka 3 milijarde eura, matično društvo počinje dostavljati podatke u skladu sa stavkom 2. prvog referentnog datuma koji nastupi nakon objave ažuriranog popisa nadziranih subjekata.
Članak 10.
Referentni datumi i datumi dostave za izvješćivanje od strane značajnih nadziranih grupa u odnosu na društva kćeri osnovana u državi članici nesudionici ili trećoj zemlji
1. Podaci navedeni u članku 9. prikupljaju se s istim referentnim datumima kao i nadzorni financijski podaci o povezanim značajnim nadziranim grupama. Podaci koji se odnose na određeno razdoblje dostavljaju se kumulativno od prvog dana računovodstvene godine koja se koristi za dostavljanje financijskih podataka do referentnog datuma.
2. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u podatke o društvima kćeri koja su osnovana u državi članici nesudionici ili trećoj zemlji kako je navedeno u članku 9. do kraja poslovanja pedeset i petog radnog dana nakon referentnog datuma na koji se podaci odnose.
3. Nacionalna nadležna tijela odlučuju kada nadzirani subjekti trebaju dostaviti nadzorne financijske podatke kako bi udovoljili ovom roku.
GLAVA III.
MANJE ZNAČAJNE NADZIRANE GRUPE I SUBJEKTI
POGLAVLJE I.
Manje značajne nadzirane grupe
Članak 11.
Oblik i učestalost izvješćivanja na konsolidiranoj osnovi za manje značajne nadzirane grupe
1. Manje značajne nadzirane grupe koje primjenjuju MSFI temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002 za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, uključujući sve njihove podgrupe, dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu na konsolidiranoj osnovi.
2. Nadzorno financijsko izvješćivanje iz stavka 1. odvija se učestalošću određenom u članku 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i uključuje opće minimalne podatke navedene u stavku 1. Priloga I.
3. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u sve dodatne obrasce navedene u Prilogu III. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014 koje nacionalno nadležno tijelo prikupi. Nacionalna nadležna tijela unaprijed obavješćuju ESB o svakom dodatnom obrascu koji namjeravaju prenijeti.
4. Manje značajne nadzirane grupe, osim onih iz stavka 1., na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu. To nadzorno financijsko izvješćivanje odvija se učestalošću određenom u članku 11. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i uključuje opće minimalne podatke navedene u stavku 2. Priloga I.
5. Nacionalno nadležno tijelo dostavlja ESB-u sve dodatne obrasce navedene u Prilogu IV. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014 koje nacionalno nadležno tijelo prikupi. Nacionalna nadležna tijela unaprijed obavješćuju ESB o svakom dodatnom obrascu koji namjeravaju prenijeti.
6. Kao iznimka od stavaka od 4. i 5. nadzorno financijsko izvješćivanje o manje značajnim nadziranim grupama s imovinom čija ukupna vrijednost iznosi 3 milijarde eura ili manje, uključuje podatke navedene u Prilogu III., kao opći minimum, umjesto podataka navedenih u stavku 4. ovog članka. U tu svrhu, ukupna vrijednost imovine nadzirane grupe je vrijednost koja se koristi za određivanje je li nadzirani subjekt značajan na temelju svoje veličine, u skladu s dijelom IV., glavom III. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).
7. Kada ažuriranje popisa nadziranih subjekata, u skladu s dijelom IV., glavom II., poglavljem 3. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), pokaže da ukupna vrijednost imovine manje značajne nadzirane grupe premašuje 3 milijarde eura, grupa počinje dostavljati podatke u skladu sa stavcima 4. i 5. prvog referentnog datuma koji nastupi 18 mjeseci nakon objave ažuriranog popisa nadziranih subjekata. Kada ažuriranje pokaže da je ukupna vrijednost imovine manje značajne nadzirane grupe ispod ili jednaka 3 milijarde eura, ta grupa počinje dostavljati podatke u skladu sa stavkom 6. prvog referentnog datuma koji nastupi nakon objave ažuriranog popisa nadziranih subjekata.
8. Podaci navedeni u stavcima 2., 3. 4., 5. i 6. dostavljaju se kako je propisano u članku 6. stavku 5. ove Uredbe.
9. Nacionalna nadležna tijela mogu prikupljati podatke koje treba dostaviti ESB-u, navedene u stavcima 2., 3., 4., 5. i 6. kao dio šireg izvještajnog okvira koji, u skladu s mjerodavnim pravom Unije ili nacionalnim pravom uključuje dodatne nadzorne financijske podatke koji, osim za potrebe nadzora, služe i za druge potrebe kao što su potrebe statistike.
Članak 12.
Referentni datumi i datumi dostave za manje značajne nadzirane grupe
1. Podaci o manje značajnim nadziranim grupama navedeni u članku 11. imaju sljedeće referentne datume:
(a)
za tromjesečno izvješćivanje: 31. ožujka, 30. lipnja, 30. rujna i 31. prosinca;
(b)
za polugodišnje izvješćivanje: 30. lipnja i 31. prosinca;
(c)
za godišnje izvješćivanje: 31. prosinca.
2. Podaci koji se odnose na određeno razdoblje dostavljaju se kumulativno od prvog dana kalendarske godine do referentnog datuma.
3. Kao iznimka od stavaka 1. i 2., ako je manje značajnim nadziranim grupama dozvoljeno dostaviti svoje nadzorne financijske podatke na temelju računovodstvene godine koja se ne podudara s kalendarskom godinom, nacionalna nadležna tijela mogu prilagoditi referentne datume kraju računovodstvene godine. Prilagođeni referentni datumi su tri, šest, devet i 12 mjeseci nakon početka računovodstvene godine. Podaci koji se odnose na razdoblje dostavljaju se kumulativno i obuhvaćaju razdoblje od prvog dana računovodstvene godine do referentnog datuma.
4. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u podatke navedene u članku 11. do kraja poslovanja na sljedeće datume dostave:
(a)
za manje značajne nadzirane grupe, uključujući podgrupe, izvješćivanje na potkonsolidiranoj osnovi, pedeset i petog radnog dana nakon referentnog datuma na koji se podaci odnose;
(b)
za manje značajne nadzirane grupe, izvješćivanje na potkonsolidiranoj osnovi temeljem članka 1. stavka 3., šezdeset i petog radnog dana nakon referentnog datuma na koji se podaci odnose;
5. Nacionalna nadležna tijela odlučuju kada nadzirani subjekti trebaju dostaviti nadzorne financijske podatke kako bi udovoljili ovim rokovima.
POGLAVLJE II.
Manje značajni nadzirani subjekti
Članak 13.
Oblik i učestalost izvješćivanja na pojedinačnoj osnovi za manje značajne nadzirane subjekte koji nisu dio grupe
1. Manje značajni nadzirani subjekti koji primjenjuju MSFI temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002, bilo zbog toga što pripremaju svoje godišnje račune u skladu s računovodstvenim standardima koji su u njoj navedeni, ili zbog toga što ih primjenjuju za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, i koji nisu dio nadzirane grupe, uključujući podružnice koje je u državi članici sudionici osnovala kreditna institucija osnovana u državi članici nesudionici, dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu na pojedinačnoj osnovi.
2. Nadzorno financijsko izvješćivanje iz stavka 1. odvija se učestalošću određenom u članku 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i uključuje opće minimalne podatke navedene u stavku 1. Priloga I.
3. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u sve dodatne obrasce navedene u Prilogu III. Provedbenoj Uredbi (EU) br. 680/2014 koje nacionalno nadležno tijelo prikupi. Nacionalna nadležna tijela unaprijed obavješćuju ESB o svakom dodatnom obrascu koji namjeravaju prenijeti.
4. Manje značajni nadzirani subjekti, osim onih iz stavka 1., na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ, i koji nisu dio nadzirane grupe, uključujući podružnice koje je u državi članici sudionici osnovala kreditna institucija osnovana u državi članici nesudionici, dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu.
5. Nadzorno financijsko izvješćivanje iz stavka 4. odvija se učestalošću određenom u članku 11. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i uključuje opće minimalne podatke navedene u stavku 2. Priloga I.
6. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u sve dodatne obrasce navedene u Prilogu IV. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014 koje prikupe. Nacionalna nadležna tijela unaprijed obavješćuju ESB o svakom dodatnom obrascu koji namjeravaju prenijeti.
7. Na stavke 2., 3., 5. i 6. primjenjuju se sljedeće iznimke:
a)
nadzorno financijsko izvješćivanje o manje značajnim nadziranim kreditnim institucijama s imovinom čija ukupna vrijednost iznosi manje od 3 milijarde eura, uključuje podatke navedene u Prilogu III., kao opći minimum, umjesto podataka navedenih u stavcima 2., 3., 5. ili 6.;
b)
podružnica koju je u državi članici sudionici osnovala kreditna institucija osnovana u državi članici nesudionici nije uključena u izvješćivanje o nadzornim financijskim podacima ako je ukupna vrijednost njene imovine manja od 3 milijarde eura.
8. Za potrebe stavka 7., ukupna vrijednost imovine nadziranog subjekta je vrijednost koja se koristi za određivanje je li nadzirani subjekt značajan na temelju svoje veličine, u skladu s dijelom IV., glavom III. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).
9. Kada ažuriranje popisa nadziranih subjekata, u skladu s dijelom IV., glavom II., poglavljem 3. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), pokaže da ukupna vrijednost imovine manje značajnog nadziranog subjekta premašuje 3 milijarde eura, subjekt počinje dostavljati podatke u skladu sa stavcima 2., 3., 5. i 6. prvog referentnog datuma koji nastupi 18 mjeseci nakon objave ažuriranog popisa nadziranih subjekata. Kada ažuriranje pokaže da je ukupna vrijednost imovine manje značajnog nadziranog subjekta ispod ili jednaka 3 milijarde eura, taj subjekt počinje dostavljati podatke u skladu sa stavkom 7., prvog referentnog datuma koji nastupi nakon objave ažuriranog popisa nadziranih subjekata.
10. Podaci navedeni u stavcima 2., 3. 5., 6. i 7. dostavljaju se kako je propisano u članku 6. stavku 5. ove Uredbe.
11. Nacionalna nadležna tijela mogu prikupljati podatke koje treba dostaviti ESB-u, navedene u stavcima 2., 3., 5., 6. i 7. kao dio šireg nacionalnog izvještajnog okvira koji, u skladu s odgovarajućim pravom Unije ili nacionalnim pravom, uključuje dodatne nadzorne financijske podatke koji, osim za potrebe nadzora, služe i za druge potrebe kao što su potrebe statistike.
Članak 14.
Oblik i učestalost izvješćivanja na pojedinačnoj osnovi za subjekte koji su dio manje značajne nadzirane grupe
1. Manje značajni nadzirani subjekti koji primjenjuju MSFI temeljem Uredbe (EZ) br. 1606/2002, bilo zbog toga što pripremaju svoje godišnje račune u skladu s računovodstvenim standardima koji su tamo navedeni, ili zbog toga što ih primjenjuju za nadzorno izvješćivanje sukladno članku 24. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, a koji su dio manje značajne nadzirane grupe dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu na pojedinačnoj osnovi.
2. Nadzorno financijsko izvješćivanje iz stavka 1. odvija se učestalošću određenom u članku 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i uključuje opće minimalne podatke navedene u Prilogu II.
3. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u sve dodatne obrasce navedene u Prilogu III. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014 koje prikuplja nacionalno nadležno tijelo. Nacionalna nadležna tijela unaprijed obavješćuju ESB o svakom dodatnom obrascu koji namjeravaju prenijeti.
4. Manje značajni nadzirani subjekti, osim onih iz stavka 1., na koje se primjenjuju nacionalni računovodstveni okviri temeljem Direktive 86/635/EEZ, i koji su dio manje značajne nadzirane grupe, dostavljaju nadzorne financijske podatke odgovarajućem nacionalnom nadležnom tijelu.
5. Nadzorno financijsko izvješćivanje iz stavka 4. odvija se učestalošću određenom u članku 11. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014 i uključuje opće minimalne podatke navedene u Prilogu II.
6. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u sve dodatne obrasce navedene u Prilogu IV. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014 koje prikuplja nacionalno nadležno tijelo. Nacionalna nadležna tijela unaprijed obavješćuju ESB o svakom dodatnom obrascu koji namjeravaju prenijeti.
7. Kao iznimka od stavaka 2., 3., 5. i 6. nadzorna financijska izvješća manje značajnih nadziranih subjekata s imovinom čija ukupna vrijednost je manja od 3 milijarde eura uključuje podatke navedene u Prilogu III. U tu svrhu, ukupna vrijednost imovine nadziranog subjekta je vrijednost koja se koristi za određivanje je li nadzirani subjekt značajan na temelju svoje veličine, u skladu s dijelom IV., glavom III. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).
8. Kada ažuriranje popisa nadziranih subjekata, u skladu s dijelom IV., glavom II. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), pokaže da ukupna vrijednost imovine manje značajnog nadziranog subjekta premašuje 3 milijarde eura, subjekt počinje dostavljati podatke u skladu sa stavcima 2., 3., 5. i 6. prvog referentnog datuma koji nastupi 18 mjeseci nakon objave ažuriranog popisa nadziranih subjekata. Kada ažuriranje pokaže da je ukupna vrijednost imovine manje značajnog nadziranog subjekta ispod ili jednaka 3 milijarde eura, taj subjekt počinje dostavljati podatke u skladu sa stavkom 7. prvog referentnog datuma koji nastupi nakon objave ažuriranog popisa nadziranih subjekata.
9. Podaci navedeni u stavcima 2., 3. 5., 6. i 7. dostavljaju se kako je propisano u članku 6. stavku 5. ove Uredbe.
10. Nacionalna nadležna tijela mogu prikupljati podatke koje treba dostaviti ESB-u, navedene u stavcima 2., 3., 5., 6. i 7. kao dio šireg nacionalnog izvještajnog okvira koji, u skladu s odgovarajućim pravom Unije ili nacionalnim pravom, uključuje dodatne nadzorne financijske podatke koji, osim za potrebe nadzora, služe i za druge potrebe kao što su potrebe statistike.
Članak 15.
Referentni datumi i datumi dostave za manje značajne nadzirane subjekte
1. Podaci o manje značajnim nadziranim subjektima navedeni u člancima 13. i 14. imaju sljedeće referentne datume:
(a)
za tromjesečno izvješćivanje: 31. ožujka, 30. lipnja, 30. rujna i 31. prosinca;
(b)
za polugodišnje izvješćivanje: 30. lipnja i 31. prosinca;
(c)
za godišnje izvješćivanje: 31. prosinca.
2. Podaci koji se odnose na razdoblje dostavljaju se kumulativno od prvog dana kalendarske godine do referentnog datuma.
3. Kao iznimka od stavaka 1. i 2., ako nacionalna nadležna tijela dozvole manje značajnim nadziranim subjektima da dostavljaju svoje nadzorne financijske podatke na temelju računovodstvene godine koja se ne podudara s kalendarskom godinom, nacionalna nadležna tijela mogu prilagoditi referentne datume kraju računovodstvene godine. Prilagođeni referentni datumi su tri, šest, devet i 12 mjeseci nakon početka računovodstvene godine. Podaci koji se odnose na određeno razdoblje dostavljaju se kumulativno od prvog dana računovodstvene godine do referentnog datuma.
4. Nacionalna nadležna tijela dostavljaju ESB-u nadzorne financijske podatke o manje značajnim nadziranim subjektima navedenim u člancima 13. i 14. do kraja poslovanja na sljedeće datume dostave:
(a)
za manje značajne nadzirane subjekte koji nisu dio nadzirane grupe, pedeset i petog radnog dana nakon referentnog datuma na koje se podaci odnose;
(b)
za manje značajne nadzirane subjekte koji su dio manje značajne nadzirane grupe, šezdeset i petog radnog dana nakon referentnog datuma na koje se podaci odnose.
5. Nacionalna nadležna tijela odlučuju kada nadzirani subjekti trebaju dostaviti nadzorne financijske podatke kako bi udovoljili ovim rokovima.
GLAVA IV.
KVALITETA PODATAKA I IT JEZIK
Članak 16.
Provjere kvalitete podataka
Nacionalna nadležna tijela prate i osiguravaju kvalitetu i pouzdanost podataka dostavljenih ESB-u. U tu svrhu, nacionalna nadležna tijela slijede specifikacije iz članka 4. i članka 5. Odluke ESB/2014/29.
Članak 17.
IT jezik za prijenos podataka od nacionalnih nadležnih tijela ESB-u
Nacionalna nadležna tijela prenose podatke navedene u ovoj Uredbi u skladu s taksonomijom eXtensible Business Reporting Language kako bi osigurale jedinstvene tehničke oblike za razmjenu podataka utvrđene Provedbenom uredbom (EU) br. 680/2014. U tu svrhu, nacionalna nadležna tijela slijede specifikacije iz članka 6. Odluke ESB/2014/29.
GLAVA V.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 18.
Prvi referentni datumi izvješćivanja
1. 31. prosinca 2015. je prvi referentni datum za izvješćivanje, u skladu s ovom Uredbom, o nadzornim financijskim podacima koji se odnose na:
(a)
značajne nadzirane grupe;
(b)
značajne nadzirane subjekte koji nisu dio nadzirane grupe.
2. 30. lipnja 2016. je prvi referentni datum za izvješćivanje, u skladu s ovom Uredbom, o nadzornim financijskim podacima koji se odnose na:
(a)
značajne nadzirane subjekte koji su dio nadzirane grupe;
(b)
društva kćeri značajnih nadziranih grupa osnovanih u državi članici nesudionici ili u trećoj zemlji.
3. 30. lipnja 2017. je prvi referentni datum za izvješćivanje, u skladu s ovom Uredbom, o nadzornim financijskim podacima koji se odnose na:
(a)
manje značajne nadzirane grupe;
(b)
manje značajne nadzirane subjekte.
Članak 19.
Prijelazne odredbe
Odluke koje su donijela nacionalna nadležna tijela u vezi s izvješćivanjem od strane značajnih nadziranih grupa i subjekata o nadzornim financijskim podacima obuhvaćenim predmetom ove Uredbe ostaju nepromijenjene za sve referentne datume prije prvog referentnog datuma izvješćivanja navedenog u članku 18.
Članak 20.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Uredba je u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 17. ožujka 2015.