NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 876/2013
ze dne 28. května 2013,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 18 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V zájmu zajištění jednotného a soudržného fungování kolegií v celé Unii je nezbytné stanovit opatření pro účast ústředních protistran v kolegiích s cílem usnadnit provádění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012.
(2)
Vyloučením centrální banky emitující příslušnou měnu Unie, na niž znějí finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nejsou dotčena práva takové emisní centrální banky žádat a přijímat informace v souladu s čl. 18 odst. 3 a článkem 84 nařízení (EU) č. 648/2012.
(3)
Činnost ústřední protistrany může být relevantní i pro konkrétní emisní centrální banku s ohledem na objemy, u nichž ústřední protistrana provádí clearing v měně emitované touto centrální bankou. Význam měny pro účast emisní centrální banky v kolegiu ústředních protistran by však měl být určen podílem, který tato měna představuje v rámci průměrných otevřených pozic, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, aby byla zachována přiměřená velikost kolegia.
(4)
Aby bylo zajištěno, že na zasedáních kolegia bude dosaženo efektivního výsledku, měl by příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci se členy kolegia jasně určit cíle každého zasedání nebo činnosti kolegia. Tyto cíle by měly být účastníkům k dispozici v dostatečném předstihu spolu s dokumenty vypracovanými příslušným orgánem ústřední protistrany nebo dalšími členy kolegia tak, aby došlo k efektivní diskuzi.
(5)
Funkcí kolegií je usnadnit plnění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012; úkoly svěřené členům kolegia, jakož i složení, ustavení a řízení kolegií byly zákonodárcem v nařízení vyjádřeny jako právní povinnosti, a proto jsou závazné a přímo použitelné ve všech členských státech. Z důvodu praktického fungování kolegia by mezi jeho členy měla být uzavřena písemná dohoda. Aby se zajistilo používání standardních písemných dohod napříč kolegii ústředních protistran, které by obsahovaly osvědčenou praxi z práce kolegií, a jednotný přístup příslušných orgánů a usnadnilo rychlé ustavení kolegií ústředních protistran ve lhůtě stanovené v čl. 18 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 648/2012, měl by Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydat obecné pokyny a doporučení v souladu s postupem stanoveným v článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 (2).
(6)
Žádným z ustanovení tohoto nařízení by neměla být dotčena pravomoc Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie, jakož i možnost podání žalob uvedených v článcích 265 a 271 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.
(7)
Pro zajištění včasné a aktuální výměny informací mezi členy kolegia by se kolegium mělo scházet pravidelně a mělo by umožnit svým členům, aby projednali přezkum příslušného orgánu týkající se dohod, strategií, postupů a mechanismů, které ústřední protistrana používá, aby dodržela nařízení (EU) č. 648/2012, a předložili k němu připomínky i to, aby projednali hodnocení rizik, kterým ústřední protistrana je nebo může být vystavena a která by mohla zapříčinit, ze strany příslušného orgánu.
(8)
S cílem zajistit, aby byla všechna stanoviska členů kolegia plně zohledněna, by příslušný orgán měl učinit maximum pro to, aby bylo zabezpečeno, že se jakékoli neshody mezi orgány, které se mají stát členy kolegia, vyřeší před konečným zpracováním písemné dohody pro vznik a fungování kolegia. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl případně usnadnit završení této dohody díky své zprostředkovatelské roli.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
(10)
Před vlastním předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v případech, kde to bylo vhodné, konzultace s Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), Evropským výborem pro systémová rizika a členy Evropského systému centrálních bank (ESCB). V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2012 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Určení nejrelevantnějších měn
1. Nejrelevantnější měny Unie se určí na základě relativního podílu každé měny v průměrných otevřených pozicích ústřední protistrany ke konci dne ve všech finančních nástrojích, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, počítáno po dobu jednoho roku.
2. Nejrelevantnější měny Unie jsou tři měny s nejvyšším relativním podílem vypočítaným podle odstavce 1 za předpokladu, že každý jednotlivý podíl přesahuje 10 %.
3. Výpočet relativního podílu měn se provádí za období jednoho roku.
Článek 2
Funkční organizace kolegií
1. Příslušný orgán ústřední protistrany poté, co posoudí, zda je žádost v souladu s čl. 17 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 úplná, předloží k diskuzi členům kolegia určeným podle čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení návrh písemné dohody podle čl. 18 odst. 5 téhož nařízení. Uvedená písemná dohoda obsahuje postup každoročního přezkumu. Zahrnuje také pozměňovací postup, v jehož rámci může změny kdykoli navrhnout příslušný orgán ústřední protistrany nebo jiní členové kolegia, a to se souhlasem kolegia, v souladu s postupem stanoveným v tomto článku.
2. Pokud členové kolegia uvedení v odstavci 1 nesdělí své připomínky do deseti kalendářních dnů, přistoupí příslušný orgán ústřední protistrany k přijetí písemné dohody kolegiem a ke zřízení kolegia v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Pokud členové kolegia vyjádří připomínky k návrhu písemné dohody předloženému podle odstavce 1, předloží tyto připomínky spolu s důkladným vysvětlením příslušnému orgánu ústřední protistrany ve lhůtě deseti kalendářních dnů. Je-li to nutné, připraví příslušný orgán ústřední protistrany revidovaný návrh a svolá zasedání za účelem projednání konečné písemné dohody, přičemž zohlední lhůtu uvedenou v čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Kolegium se považuje za zřízené přijetím písemné dohody.
5. Všichni členové kolegia budou písemnou dohodou přijatou v souladu s odstavci 1 až 3 tohoto článku vázáni.
Článek 3
Účast v kolegiích
1. Pokud příslušný orgán členského státu, který není členem kolegia v souladu s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, požádá kolegium o informace, příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci s kolegiem rozhodne o nejvhodnějším způsobu, jak poskytnout informace orgánům, které nejsou členy kolegia, a jak si informace od nich vyžádat.
2. Každý člen kolegia jmenuje jednoho zástupce, který se bude účastnit zasedání kolegia, a může jmenovat jednoho náhradníka, s výjimkou příslušného orgánu ústřední protistrany, který si může vyžádat další účastníky bez hlasovacích práv.
3. Pokud centrální bance emitující jednu z nejrelevantnějších měn Unie odpovídá více než jedna centrální banka, příslušné centrální banky určí jednoho zástupce, který se bude účastnit kolegia.
4. Pokud má orgán právo účastnit se kolegia podle více než jednoho z písmen c) až h) čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, může navrhnout další účastníky bez hlasovacích práv.
5. Pokud podle tohoto článku vysílá člen kolegia více účastníků než jednoho nebo z téhož členského státu pochází více členů kolegia, než je počet hlasů, které mohou být těmito členy kolegia uplatněny podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, potom tento člen nebo členové kolegia informují kolegium o tom, kteří účastníci mají hlasovací práva.
Článek 4
Řízení kolegií
1. Příslušný orgán ústřední protistrany zajistí, aby práce kolegia usnadňovala plnění úkolů, které se provádějí podle nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Kolegium informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o veškerých úkolech, plní v souladu s odstavcem 1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy má při monitorování úkolů plněných kolegiem koordinační úlohu a zajistí, aby jeho cíle byly v souladu s cíli ostatních kolegií, jak jen to je možné.
3. Příslušný orgán ústřední protistrany zajistí přinejmenším, aby:
a)
cíle všech zasedání nebo činností kolegia byly jasně stanoveny;
b)
zasedání kolegia nebo jeho činnost byla efektivní a dále zajistí, aby všichni členové kolegia byli plně informováni o činnosti kolegia, která je pro ně relevantní;
c)
časový harmonogram zasedání nebo činnosti kolegia byl vymezen tak, aby jejich výstup napomohl dohledu nad ústřední protistranou;
d)
ústřední protistrana a další klíčové zainteresované strany jasně porozuměly úloze a fungování kolegia;
e)
činnost kolegia byla pravidelně přezkoumávána a byla přijata nápravná opatření, jestliže kolegium nepracuje efektivně;
f)
byl pro členy kolegia ve spolupráci s ústřední protistranou, je-li to nezbytné, stanoven program jednání ročního zasedání týkajícího se plánování krizového řízení.
4. S cílem zajistit účinné a účelné fungování kolegia vystupuje příslušný orgán ústřední protistrany jako ústřední kontaktní místo pro všechny záležitosti spojené s praktickou organizací kolegia. Příslušný orgán ústřední protistrany plní přinejmenším následující úkoly:
a)
vypracování, aktualizaci a rozesílání seznamu s kontaktními údaji členů kolegia;
b)
rozesílání programu jednání i dokumentů pro zasedání nebo činnost kolegia;
c)
zápisy z jednání a formalizaci bodů opatření;
d)
správu internetových stránek kolegia nebo jiného mechanismu pro elektronické sdílení informací, pokud existuje;
e)
pokud je to možné, případné poskytnutí informačních a specializovaných týmů s cílem pomoci kolegiu v jeho úkolech;
f)
adekvátní sdílení informací mezi členy kolegia.
5. Četnost zasedání kolegia určí příslušný orgán ústřední protistrany s ohledem na velikost, povahu, rozsah a komplexnost ústřední protistrany, systémové důsledky ústřední protistrany v jednotlivých jurisdikcích a měnách, potenciální dopady činnosti ústřední protistrany, vnější okolnosti a potenciální žádosti členů kolegia. Zasedání kolegia se koná nejméně jednou ročně, a pokud to příslušný orgán ústřední protistrany považuje za nutné, zasedání se koná pokaždé, kdy je třeba přijmout rozhodnutí podle nařízení (EU) č. 648/2012. Příslušný orgán ústřední protistrany pravidelně organizuje zasedání členů kolegia a vrcholného vedení ústřední protistrany.
6. V písemné dohodě uvedené v článku 2 se upřesní, že kolegium je schopno se usnášet za přítomnosti alespoň dvou třetin členů.
7. Příslušný orgán ústřední protistrany usiluje o to, aby každé zasedání kolegia bylo usnášeníschopné, a mohlo tak přijímat rozhodnutí. V případě, že usnášeníschopné není, zajistí předsedající, aby veškerá rozhodnutí, která je třeba přijmout, byla odložena, až usnášeníschopnost nastane, přičemž zohlední příslušné lhůty stanovené nařízením (EU) č. 648/2012.
Článek 5
Výměna informací mezi orgány
1. Každý člen kolegia včas poskytne příslušnému orgánu ústřední protistrany veškeré informace, které jsou nezbytné pro operační fungování kolegia a pro plnění hlavních činností, na kterých se člen podílí. Příslušný orgán ústřední protistrany včas poskytne členům kolegia obdobné informace.
2. Příslušný orgán ústřední protistrany poskytne kolegiu přinejmenším tyto informace:
a)
významné změny struktury a vlastnictví skupiny ústřední protistrany;
b)
významné změny výše kapitálu ústřední protistrany;
c)
změny v organizaci, vrcholném vedení, postupech nebo dohodách v případech, kdy mají tyto změny významný dopad na řízení nebo řízení rizik;
d)
seznam členů clearingového systému ústřední protistrany;
e)
podrobnosti o orgánech, které se účastní dohledu nad ústřední protistranou, včetně všech změn v jejich odpovědnosti;
f)
informace o jakémkoli podstatném ohrožení schopnosti ústřední protistrany dodržovat nařízení (EU) č. 648/2012 a příslušná nařízení v přenesené pravomoci a prováděcí nařízení;
g)
potíže, které jsou spojeny s potenciálně významnými efekty přelévání;
h)
faktory, které naznačují, že existuje potenciálně vysoké riziko nákazy;
i)
významný vývoj finanční pozice ústřední protistrany;
j)
včasné varování před možnými problémy s likviditou nebo závažnými podvody;
k)
případy selhání členů a veškerá návazná opatření;
l)
sankce a výjimečná opatření dohledu;
m)
zprávy o problémech týkající se výkonnosti nebo o mimořádných událostech, k nimž došlo, a o přijatých nápravných opatřeních;
n)
pravidelné údaje o činnosti ústřední protistrany, jejich rozsah a četnost se schválí v rámci písemné dohody popsané v článku 2;
o)
přehled hlavních obchodních návrhů, včetně nových produktů nebo služeb, které budou nabízeny;
p)
změny týkající se modelu rizik ústřední protistrany, zátěžového a zpětného testování;
q)
případné změny dohod o interoperabilitě ústřední protistrany.
3. Výměna informací mezi členy kolegia odráží jejich povinnosti a informační potřeby. Aby se předešlo zbytečným informačním tokům, je výměna informací přiměřená a zaměřená na riziko.
4. Členové kolegia zváží nejúčinnější způsoby sdělování informací, aby byla zajištěna nepřetržitá, včasná a přiměřená výměna informací.
5. Zpráva o posouzení rizik, kterou připraví příslušný orgán ústřední protistrany v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012, bude předložena kolegiu v lhůtě přiměřené k tomu, aby členové kolegia byli schopni tuto zprávu přezkoumat a přispět k ní, pokud je to nezbytné.
Článek 6
Dobrovolné sdílení a delegování úkolů
1. Členové kolegia se dohodnou na podrobných podmínkách veškerých konkrétních dohod o delegování a dohod o dobrovolném svěření úkolů jiným členům, zejména v případě delegování, jehož výsledkem bude delegování hlavních úkolů dohledu člena.
2. Strany konkrétních dohod o delegování a dohod o dobrovolném svěření úkolů se dohodnou na podrobných podmínkách, které se vztahují přinejmenším na tyto oblasti:
a)
konkrétní činnosti v jasně vymezených oblastech, které budou svěřeny nebo delegovány;
b)
postupy a procesy, které se použijí;
c)
úloha a povinnosti každé ze stran;
d)
druh informací, které se mezi stranami vyměňují.
3. Sdílení a delegování úkolů nesmí budit dojem změny rozdělení rozhodovacích pravomocí příslušného orgánu ústřední protistrany.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. května 2013.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 876/2013
оd 28. svibnja 2013.
o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na regulatorne tehničke standarde o kolegijima za središnje druge ugovorne strane
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 18. stavak 6.,
budući da:
(1)
Radi osiguravanja dosljednog i jasnog sustava funkcioniranja kolegija u čitavoj Uniji, potrebno je utvrditi uvjete sudjelovanja središnjih drugih ugovornih strana u kolegijima kako bi se olakšalo obavljanje zadaća utvrđenih u Uredbi (EU) br. 648/2012.
(2)
Isključenje središnje banke izdavatelja određene valute Unije financijskih instrumenata čije se poravnanje obavlja u središnjoj drugoj ugovornoj strani ne utječe na prava te središnje banke izdavatelja da zatraži i dobije informacije u skladu s člankom 18. stavkom 3. i člankom 84. Uredbe (EU) br. 648/2012.
(3)
Djelovanje središnje druge ugovorne strane može biti važno za određenu središnju banku izdavatelja s obzirom na količinu financijskih instrumenata za koje je obavljeno poravnanje u valuti koju izdaje ta središnja banka. Međutim, važnost valute za sudjelovanje središnje banke izdavatelja u kolegiju središnje druge ugovorne strane mora se odrediti na temelju udjela te valute u prosjeku otvorenih poravnanih pozicija središnje druge ugovorne strane radi održavanja razmjerne veličine kolegija.
(4)
Radi postizanja djelotvornih ishoda sastanaka kolegija, nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane, uz savjetovanje s članovima kolegija, treba jasno utvrditi ciljeve svakog sastanka ili djelatnosti kolegija. Ti ciljevi trebaju se pravodobno unaprijed dostaviti sudionicima, zajedno s dokumentacijom koju je sastavilo nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ili drugi članovi kolegija, kako bi se otvorila djelotvorna rasprava.
(5)
Funkcija kolegijâ je olakšavanje obavljanja zadaća utvrđenih u Uredbi (EU) br. 648/2012, a zakonodavac je zadaće dodijeljene članovima kolegijâ, sastav i osnivanje kolegijâ te upravljanje njima Uredbom utvrdio kao zakonske obveze, što znači da su obvezujući i izravno primjenjivi u svim državama članicama. O praktičnom funkcioniranju određenog kolegija članovi tog kolegija trebaju donijeti pisani sporazum. Radi osiguravanja primjene standardnih pisanih sporazuma u svim kolegijima središnjih drugih ugovornih strana, uvođenja najbolje prakse djelovanja kolegija i dosljednog pristupa nadležnih tijela te radi omogućivanja brzog osnivanja kolegija središnjih drugih ugovornih strana, ESMA treba u roku utvrđenom u članku 18. stavku 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 izdati smjernice i preporuke u skladu s postupkom utvrđenim u članku 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (2).
(6)
Nijedna odredba ovog akta ne treba dovesti u pitanje ovlast Komisije za pokretanje postupka zbog povrede obveze u skladu s člankom 258. UFEU-a te radnje predviđene člankom 265. i člankom 271. stavkom (d) UFEU-a.
(7)
Radi osiguravanja pravovremene i ažurirane razmjene informacija među članovima kolegija, kolegij se treba redovito sastajati i pružiti mogućnost članovima kolegija da rasprave i pruže informacije za preispitivanje koje nadležno tijelo provodi u odnosu na aranžmane, strategije, procese i mehanizme koje primjenjuje središnja druga ugovorna strana radi usklađivanja s Uredbom (EU) br. 648/2012 te da rasprave o procjeni nadležnog tijela koja se odnosi na rizike kojima je središnja druga ugovorna strana izložena ili bi mogla biti izložena i koje bi ona mogla prouzročiti.
(8)
Kako bi se osiguralo da sva mišljenja članova kolegija budu uzeta u obzir, nadležno tijelo treba poduzeti sve napore kako bi osiguralo da sva neslaganja među tijelima koja će postati članovi kolegija budu razriješena prije finalizacije pisanog sporazuma o osnivanju i funkcioniranju kolegija. Prema potrebi, ESMA treba omogućiti finalizaciju sporazuma kroz svoju ulogu posrednika.
(9)
Ova Uredba temelji se na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) dostavilo Komisiji.
(10)
Prema potrebi, ESMA se prije dostavljanja nacrta tehničkih standarda na kojima se dotična Uredba temelji savjetovala s Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo (EBA), Europskim odborom za sistemske rizike i članovima Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). U skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010, ESMA je provela otvorena javna savjetovanja o tom nacrtu regulatornih tehničkih standarda, analizirala moguće povezane troškove i koristi i zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1095/2010.,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Određivanje najvažnijih valuta
1. Najvažnije valute Unije određuju se na temelju relativnog udjela svake valute u prosjeku otvorenih pozicija središnje druge ugovorne strane na kraju dana u odnosu na sve financijske instrumente čije poravnanje obavlja ta središnja druga ugovorna strana, izračunatog tijekom razdoblja od jedne godine.
2. Najvažnije valute Unije su tri valute s najvećim relativnim udjelom izračunatim u skladu sa stavkom 1., uz uvjet da svaki pojedinačni udio premašuje 10 %.
3. Relativni udio valuta izračunava se godišnje.
Članak 2.
Operativna organizacija kolegija
1. Nakon što se ocijeni da je zahtjev potpun kako je navedeno u članku 17. stavku 3. Uredbe (EU) br. 648/2012, nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane dostavlja prijedlog pisanog sporazuma na temelju članka 18. stavka 5. Uredbe (EU) br. 648/2012 članovima kolegija određenima u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012. Taj pisani sporazum uključuje postupak godišnjeg preispitivanja. Uključuje i postupak izmjene kojim nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane ili drugi članovi kolegija mogu u bilo koje doba pokrenuti izmjene koje kolegij mora odobriti u skladu s postupkom utvrđenim u ovom članku.
2. Ako članovi kolegija iz stavka 1. ne izraze primjedbe u roku od 10 kalendarskih dana, nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane donosi pisani sporazum s kolegijem i osniva kolegij u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 648/2012.
3. Ako članovi kolegija izraze primjedbe o prijedlogu pisanog sporazuma dostavljenom na temelju stavka 1., oni te primjedbe moraju, zajedno s iscrpnim obrazloženjem, dostaviti nadležnom tijelu središnje druge ugovorne strane u roku od 10 kalendarskih dana. Prema potrebi, nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane izrađuje revidirani prijedlog i saziva sastanak radi usuglašivanja o konačnom pisanom sporazumu uzimajući u obzir rok iz članka 18. stavka 1. Uredbe (EU) br. 648/2012.
4. Smatra se da je kolegij osnovan nakon donošenja pisanog sporazuma.
5. Sve članove kolegija obvezuje pisani sporazum donesen u skladu sa stavcima od 1. do 3. ovog članka.
Članak 3.
Sudjelovanje u kolegiju
1. Ako zahtjev za informacije kolegiju podnese nadležno tijelo države članice koje nije član kolegija u skladu s člankom 18. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012, nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane nakon savjetovanja s kolegijem odlučuje o najprikladnijem načinu pružanja informacija tijelima koja nisu članovi kolegija i zahtijevanja informacija od tih tijela.
2. Svaki član kolegija imenuje jednog sudionika za prisustvovanje sastancima kolegija i može imenovati jednog zamjenika, uz iznimku nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane koje može zahtijevati i dodatne sudionike koji nemaju pravo glasa.
3. Ako središnja banka izdavatelj jedne od najvažnijih valuta Unije obuhvaća više od jedne središnje banke, najvažnije središnje banke određuju zajedničkog zastupnika koji će sudjelovati u kolegiju.
4. Ako neko tijelo ima pravo na sudjelovanje u kolegiju na temelju više od jedne točke među točkama od (c) do (h) članka 18. stavka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, ono može imenovati i dodatne sudionike koji nemaju pravo glasa.
5. Ako u skladu s ovim člankom neki član kolegija ima više od jednog sudionika, ili ako članova kolegija iz iste države članice ima više od broja glasova na koji ti članovi kolegija imaju pravo u skladu s člankom 19. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012, taj član kolegija ili ti članovi kolegija obavještavaju kolegij o sudionicima koji će koristiti pravo glasa.
Članak 4.
Upravljanje kolegijima
1. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane osigurava da se radom kolegija olakšava obavljanje zadaća koje se obavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012.
2. Kolegij obavještava ESMA-u o svim zadaćama koje kolegij obavlja u skladu sa stavkom 1. ESMA ima ulogu koordinatora u nadziranju zadaća koje obavlja kolegij i osigurava da su njegovi ciljevi što je moguće više usklađeni s ciljevima drugih kolegija.
3. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane dužno je osigurati barem sljedeće:
(a)
ciljevi svakog sastanka ili aktivnosti kolegija jasno su utvrđeni;
(b)
sastanci ili aktivnosti kolegija djelotvorni su, uz osiguravanje potpune informiranosti svih članova kolegija o aktivnostima kolegija koje su za njih važne;
(c)
raspored sastanaka ili aktivnosti kolegija utvrđuje se tako da se njihovim ishodima omogućuje pružanje pomoći u nadzoru nad središnjom drugom ugovornom stranom;
(d)
središnja druga ugovorna strana i drugi ključni dionici jasno razumiju ulogu i funkcioniranje kolegija;
(e)
aktivnosti kolegija redovito se preispituju, a ako kolegij ne posluje djelotvorno poduzimaju se korektivne mjere;
(f)
prema potrebi, utvrđuje se dnevni red godišnjeg sastanka o upravljanju u kriznim situacijama među članovima kolegija u suradnji sa središnjom drugom ugovornom stranom.
4. Radi osiguravanja učinkovitosti i djelotvornosti kolegija, nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane djeluje kao središnja točka za kontakt u pogledu svih pitanja povezanih s praktičnom organizacijom kolegija. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane dužno je obavljati barem sljedeće:
(a)
sastavljati, ažurirati i dostavljati popis kontakata članova kolegija;
(b)
dostavljati dnevni red i dokumentaciju za sastanke ili aktivnosti kolegija;
(c)
voditi zapisnike sa sastanaka i izrađivati mjere;
(d)
upravljati internetskom stranicom kolegija ili drugim elektroničkim mehanizmom razmjene podataka ako postoji;
(e)
ako je moguće, pružati informacije i prema potrebi osigurati specijalizirane timove radi pomaganja kolegiju u obavljanju njegovih zadaća;
(f)
na odgovarajući način pružati informacije članovima kolegija.
5. Učestalost sastanaka kolegija određuje nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane uzimajući u obzir veličinu, prirodu, razmjer i složenost središnje druge ugovorne strane, sistemske posljedice središnje druge ugovorne strane na sve jurisdikcije i valute, moguće učinke aktivnosti središnje druge ugovorne strane, vanjske okolnosti i moguće zahtjeve članova kolegija. Kolegij se sastaje barem jednom godišnje, a ako nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane to smatra potrebnim, sastaje se svaki put kada treba donijeti odluku na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane periodično organizira sastanke između članova kolegija i višeg rukovodstva središnje druge ugovorne strane.
6. Pisanim sporazumom iz članka 2. utvrđuje se dvotrećinski kvorum za sastanke kolegija.
7. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne stranke nastoji osigurati da na svakom sastanku kolegija ima valjani kvorum za donošenje odluka. U slučaju da nije postignut kvorum, osoba koja predsjeda sastankom osigurava da se donošenje potrebnih odluka odgodi dok se ne postigne kvorum, uzimajući u obzir odgovarajuće rokove utvrđene Uredbom (EU) br. 648/2012.
Članak 5.
Razmjena informacija među tijelima
1. Svaki član kolegija dužan je nadležnom tijelu središnje druge ugovorne strane pravodobno dostaviti sve informacije potrebne za operativno funkcioniranje kolegija i za obavljanje ključnih aktivnosti u kojima član sudjeluje. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane dužno je članovima kolegija pravodobno dostaviti slične informacije.
2. Nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane dužno je dostaviti barem sljedeće informacije:
(a)
znatne promjene u strukturi i vlasništvu grupe središnje druge ugovorne strane;
(b)
znatne promjene u razini kapitala središnje druge ugovorne strane;
(c)
promjene u organizaciji, višem rukovodstvu, procesima ili aranžmanima ako te promjene imaju znatan učinak na upravljanje ili upravljanje rizikom;
(d)
popis članova sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane;
(e)
pojedinosti o tijelima uključenima u nadzor središnje druge ugovorne strane, uključujući sve promjene u njihovim nadležnostima;
(f)
informacije o eventualnom bitnom ugrožavanju sposobnosti središnje druge ugovorne strane da se pridržava Uredbe (EU) br. 648/2012 i odgovarajućih delegiranih i provedbenih uredaba;
(g)
teškoće koje mogu uzrokovati znatan učinak prelijevanja;
(h)
čimbenike koji ukazuju na mogućnost visokog rizika zaraze;
(i)
bitna kretanja u financijskoj poziciji središnje druge ugovorne strane;
(j)
rana upozorenja na moguće poteškoće s likvidnošću ili ozbiljnu prijevaru;
(k)
slučajeve neispunjavanja obveza članova i daljnje radnje;
(l)
sankcije i izvanredne mjere nadzora;
(m)
izvješća o problemima u obavljanju aktivnosti ili incidentima koji su nastupili te poduzetim korektivnim mjerama;
(n)
redovite podatke o aktivnosti središnje druge ugovorne strane, čiji se opseg i učestalost utvrđuju u okviru pisanog sporazuma opisanog u članku 2.;
(o)
pregled većih komercijalnih prijedloga, uključujući nove proizvode ili usluge koji se nude;
(p)
promjene u modelu rizika, ispitivanju otpornosti na stres i retroaktivnom ispitivanju središnje druge ugovorne strane;
(q)
prema potrebi, promjene u ugovorima o međudjelovanju središnje druge ugovorne strane.
3. U razmjeni informacija među članovima kolegija odražavaju se njihove nadležnosti i potrebe za informacijama. Radi izbjegavanja bespotrebnog tijeka informacija, razmjena informacija mora biti razmjerna i usmjerena na rizik.
4. Članovi kolegija razmatraju najdjelotvornije načine komuniciranja informacija radi osiguravanja stalne, pravodobne i razmjerne razmjene informacija.
5. Izvješće o procjeni rizika koje sastavlja nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane u skladu s člankom 19. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 podnosi se kolegiju u odgovarajućem roku radi osiguravanja da ga članovi kolegija mogu pregledati i pridonijeti mu ako je potrebno.
Članak 6.
Dobrovoljna podjela i delegiranje zadaća
1. Članovi kolegija usuglašavaju se o detaljnim uvjetima svakog posebnog dogovora o delegiranju i o dogovorima o dobrovoljnom povjeravanju zadaća drugim članovima, posebno u slučaju delegiranja koje ima za posljedicu delegiranje glavnih nadzornih zadaća određenog člana.
2. Ugovorne stranke određenih dogovora o delegiranju i dogovora o dobrovoljnom ustupanju zadaća usuglašavaju se o detaljnim uvjetima kojima se obuhvaćaju barem sljedeće teme:
(a)
posebne aktivnosti u jasno određenim područjima koje se povjeravaju ili delegiraju;
(b)
postupci i procesi koji se primjenjuju;
(c)
uloga i nadležnosti svake stranke;
(d)
vrsta informacija koje stranke međusobno razmjenjuju.
3. Cilj podjele i delegiranja zadaća nije promjena u dodjeli ovlasti za donošenje odluka nadležnog tijela središnje druge ugovorne strane.
Članak 7.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. svibnja 2013.