NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1141/2014
ze dne 22. října 2014
o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
v souladu s řádným legislativním postupem (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie.
(2)
V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie.
(3)
Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie.
(4)
Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni.
(5)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem.
(6)
Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 (5), společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (6), svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.
(7)
Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden zvláštní evropský právní status.
(8)
Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů.
(9)
Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá.
(10)
Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(12)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace respektovaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(13)
Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou.
(14)
Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(15)
Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností.
(16)
Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU.
(17)
Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.
(18)
Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států.
(19)
Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením.
(20)
Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je dále třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.
(21)
Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí.
(22)
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti.
(23)
Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů.
(24)
Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
(25)
Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování.
(26)
Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné.
(27)
Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států.
(28)
Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat kampaně k referendům. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.
(29)
Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(30)
K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů.
(31)
Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný a odrazující systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi.
(32)
Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty.
(33)
Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci.
(34)
V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.
(36)
Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8).
(37)
Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9).
(38)
V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů.
(39)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení.
(40)
Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy.
(41)
Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.
(42)
Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce.
(43)
Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení.
(44)
Členské státy by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování.
(45)
Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko (10).
(46)
Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„politickou stranou“ sdružení občanů:
-
které sleduje politické cíle a
-
které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu;
2)
„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami nebo občany;
3)
„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného článkem 6;
4)
„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úřadu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů:
a)
sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní;
b)
vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;
c)
rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;
d)
slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci;
5)
„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění;
6)
„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII části druhé nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) („finanční nařízení“);
7)
„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě;
8)
„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě;
9)
„ročním rozpočtem“ pro účely článku 20 a 27 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
10)
„vnitrostátním kontaktním místem“ jedno z kontaktních míst zřízených pro vyřizování záležitostí spojených s ústřední databází vyloučených zájemců a uchazečů uvedenou v článku 108 finančního nařízení a článku 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (12), nebo jakékoli jiné osoby, které příslušné orgány členských států určí, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení;
11)
„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
12)
„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;
13)
„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.
KAPITOLA II
STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 3
Podmínky registrace
1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek:
a)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
b)
spojenectví nebo jeho členové musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění, nebo
spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a
e)
jeho cílem nesmí být zisk.
2. Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek:
a)
musí být přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení;
b)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
jeho cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen;
e)
členové jeho řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a
f)
jeho cílem nesmí být zisk.
3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví.
Článek 4
Řízení evropských politických stran
1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
politický program, který stanoví její účel a cíle;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a
g)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.
2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:
a)
podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám;
b)
práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva;
c)
pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání;
d)
její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost;
e)
její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a
f)
vnitřní postup pro změny jejích stanov.
3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 5
Řízení evropských politických nadací
1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. f) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů;
g)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek;
h)
vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a
i)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace.
2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 6
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení.
2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením.
Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).
Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu.
3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů.
Ředitel Úřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení.
Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem.
V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce.
Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů.
Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností.
Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (13), svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů.
Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele.
4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory.
5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci jednoho či více orgánů Unie. Při pracovní činnosti vykonávané pro úřad se tito zaměstnanci řídí výhradně pokyny ředitele úřadu.
Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8.
7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu.
8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1 (14).
Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení.
10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu.
11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU.
Článek 7
Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací
1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 32 dostupné na internetu.
2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 8 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 15 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g);
b)
dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 5 a čl. 14 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 37.
Článek 8
Žádost o registraci
1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.
2. K žádosti se přiloží:
a)
doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze;
b)
stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 15 odst. 2.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem:
a)
stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku;
b)
pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení.
4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 32.
Článek 9
Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu
1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 15 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci.
Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost.
3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c).
4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí.
5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 8 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 15 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje.
6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení.
Článek 10
Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci
1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. písm. a) až e) a písm. g).
2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci.
3. Evropský parlament, Rada nebo Komise může úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tom případě a v případě uvedeném v čl. 16 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců.
Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace.
Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období do dvou měsíců před volbami do Evropského parlamentu.
S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno.
Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4.
4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná.
Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky.
Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny.
5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění.
6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku
Článek 11
Výbor nezávislých významných osobností
1. Zřizuje se výbor nezávislých významných osobností (dále jen „výbor“). Výbor se skládá z šesti členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po dvou členech. Členové výboru jsou vybráni na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmějí být členy Evropského parlamentu, Rady ani Komise, vykonávat jakýkoliv volený mandát, být úředníky nebo zaměstnanci Evropské unie ani současnými či bývalými zaměstnanci evropské politické strany nebo evropské politické nadace.
Členové výboru vykonávají své povinnosti nezávisle. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržují se jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
Výbor se obměňuje po každých volbách do Evropského parlamentu, a to do šesti měsíců od jeho prvního zasedání. Mandát členů nelze obnovit.
2. Výbor přijme svůj jednací řád. Členové výboru si v souladu se svým jednacím řádem zvolí ze svého středu předsedu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. Sekretariát výboru se řídí výhradně pokyny výboru.
3. Výbor na žádost úřadu vydává stanovisko ve věci možného zjevného a závažného porušení hodnot, uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), na kterých je Unie založena, ze strany evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Za tímto účelem může výbor požádat úřad, oddělení Evropského parlamentu, dotčenou evropskou politickou stranu či evropskou politickou nadaci, jiné politické strany, politické nadace a další zúčastněné strany o jakýkoli příslušný dokument či doklad a může požádat o vyslechnutí jejich zástupců.
Ve svých stanoviscích výbor plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Stanoviska výboru se neprodleně zveřejní.
KAPITOLA III
PRÁVNÍ STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 12
Právní subjektivita
Evropské politické strany a evropské politické nadace mají evropskou právní subjektivitu.
Článek 13
Právní uznání a způsobilost k právním úkonům
Evropské politické strany a evropské politické nadace jsou právně uznány a mají způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech.
Článek 14
Použitelné právo
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace se řídí tímto nařízením.
2. Pokud jde o záležitosti, jež jsou upraveny tímto nařízením pouze částečně, nebo záležitosti, které tímto nařízením upraveny nejsou, řídí se evropské politické strany a evropské politické nadace v případě aspektů, které v něm nejsou upraveny, příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž mají sídlo.
Činnosti, které vykonávají evropské politické strany a evropské politické nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států.
3. Pokud jde o záležitosti, které nejsou upraveny tímto nařízením nebo příslušnými ustanoveními podle odstavce 2, nebo o záležitosti, které jsou jimi upraveny pouze částečně, řídí se evropská politická strana a evropská politická nadace v případě aspektů, které v nich nejsou upraveny, svými stanovami.
Článek 15
Nabytí evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabývá evropské právní subjektivity ke dni, kdy je rozhodnutí úřadu o její registraci zveřejněno v souladu s článkem 9 v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Pokud tak žádá členský stát, v němž má žadatel o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace sídlo, je k žádosti předložené v souladu s článkem 8 přiloženo prohlášení vydané tímto členským státem osvědčující, že žadatel splňuje veškeré příslušné vnitrostátní požadavky týkající se žádosti a že jeho stanovy jsou v souladu s použitelným právem podle čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce.
3. Pokud má žadatel právní subjektivitu podle právních předpisů členského státu, nabytí evropské právní subjektivity tento členský stát považuje za přeměnu vnitrostátní právní subjektivity na evropskou právní subjektivitu. Evropská právní subjektivita zachovává v plném rozsahu dřívější práva a povinnosti spojené s předchozí vnitrostátní právní subjektivitou, která jako taková zaniká. Dotčený členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto přeměnou žádné omezující podmínky. Žadatel má nadále své sídlo v dotčeném členském státě, dokud není zveřejněno rozhodnutí podle článku 9.
4. Vyžaduje-li to členský stát, v němž má žadatel své sídlo, stanoví úřad den zveřejnění podle odstavce 1 až po konzultaci s tímto členským státem.
Článek 16
Zánik evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá své evropské právní subjektivity dnem, kdy vstupuje v platnost rozhodnutí úřadu o výmazu této strany či nadace z rejstříku, zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění, pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepožádá o kratší lhůtu.
2. O výmaz evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku rozhodne úřad, a to:
a)
přijetím rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 až 5;
b)
nastane-li situace uvedená v čl. 10 odst. 6;
c)
na žádost dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
d)
v případech uvedených v odst. 3 prvním pododstavci písm. b) tohoto článku.
3. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z vnitrostátního práva na základě čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce, může se členský stát, v němž má sídlo, obrátit na úřad s řádně odůvodněnou žádostí o zrušení registrace této strany či nadace, v níž musí být přesným a vyčerpávajícím způsobem uvedeno, o jaké protiprávní jednání se jedná a které konkrétní vnitrostátní požadavky nebyly splněny. V takovém případě úřad:
a)
zahájí postup ověřování v souladu s čl. 10 odst. 3, jedná-li se o záležitosti týkající se výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Unie. Použije se rovněž čl. 10 odst. 4, 5 a 6;
b)
v ostatních záležitostech přijme rozhodnutí o výmazu dotčené evropské politické strany či evropské politické nadace z rejstříku, pokud odůvodněná žádost dotčeného členského státu potvrdí, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky.
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle čl. 14 odst. 2 druhého pododstavce, a pokud se daná záležitost týká výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je Evropská unie založena, může se dotčený členský stát obrátit na Úřad s žádostí v souladu s ustanoveními prvního pododstavce tohoto odstavce. Úřad postupuje v souladu s prvním pododstavcem písm. a) tohoto odstavce.
Úřad postupuje ve všech případech bez zbytečného prodlení. Dotčený členský stát a dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci úřad informuje o dalším postupu ve vztahu k odůvodněné žádosti o zrušení registrace.
4. Úřad stanoví den zveřejnění podle odstavce 1 po konzultaci s členským státem, v němž má evropská politická strana nebo evropská politická nadace své sídlo.
5. Pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, považuje dotčený členský stát nabytí této právní subjektivity za změnu evropské právní subjektivity na vnitrostátní právní subjektivitu, která zachovává práva a povinnosti, jež byly spojeny s předchozí evropskou právní subjektivitou. Dotyčný členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto změnou žádné omezující podmínky.
6. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace nenabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, musí být zrušena v souladu s příslušnými ustanovení práva tohoto členského státu. Dotčený členský stát může požádat, aby ke zrušení došlo až po nabytí vnitrostátní právní subjektivity dotčenou stranou nebo nadací v souladu s odstavcem 5.
7. Ve všech případech uvedených v odstavcích 5 a 6 dotčený členský stát zajistí plné dodržování podmínky neziskovosti stanovené v článku 3. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu mohou s dotčeným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady jakýchkoliv finančních sankcí uložených v souladu s článkem 27.
KAPITOLA IV
FINANCOVÁNÍ
Článek 17
Podmínky financování
1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o příspěvky.
2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1 a zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejnila v rámci výzvy k podávání návrhů.
3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely čl. 19 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 85 % ročních nárokovatelných výdajů uvedených v rozpočtu evropské politické strany a 85 % způsobilých nákladů vzniklých evropské politické nadaci. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu Unie, který jim byl přiznán, na nárokovatelné výdaje během následujícího rozpočtového roku po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí tohoto rozpočtového roku vrací.
5. V rámci omezení stanovených v článcích 21 a 22 se mezi výdaje, které lze proplatit z finančního příspěvku, řadí administrativní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, schůzemi, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a publikacemi, jakož i výdaje spojené s kampaněmi.
Článek 18
Žádost o finanční prostředky
1. Pro získání finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 17 odst. 1 nebo 2, žádost k Evropskému parlamentu po výzvě k podání žádostí o příspěvky nebo návrhů.
2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dodržovat povinnosti uvedené v článku 23 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku nebo akce, k nimž se vztahuje příspěvek nebo grant, musí být zapsaná v rejstříku a nesmí se na ni vztahovat žádné sankce stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu v) a vi).
3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program nebo akční plán.
4. Schvalující osoba Evropského parlamentu přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o příspěvky nebo výzvy k podávání návrhů a povolí odpovídající prostředky a spravuje je v souladu s finančním nařízením.
5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena.
Článek 19
Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení
1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jimž byly přiznány příspěvky nebo granty v souladu s článkem 18, se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče:
-
15 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, rovným dílem,
-
85 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, poměrně podle jejich podílu zvolených členů Evropského parlamentu.
Stejný způsob rozdělování se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně.
2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 vychází z počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí s přihlédnutím k čl. 17 odst. 3.
Po tomto dni nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 17 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem.
Článek 20
Dary a příspěvky
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob nepřesahující svou hodnotou 18 000 EUR za rok od jednoho dárce.
2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou podle článku 23 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením povahy a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členských stran evropských politických stran a členských organizací evropských politických nadací.
U darů pocházejících od fyzických osob, které svou hodnotou přesahují 1 500 EUR a nepřesahují 3 000 EUR, dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace uvede, zda příslušní dárci poskytli předchozí písemný souhlas ke zveřejnění v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. e).
3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu, musí být písemně nahlášeny úřadu v souladu s odstavcem 2 jednou týdně.
4. Jednotlivé dary přesahující svou hodnotou 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, se bezodkladně písemně oznámí úřadu v souladu s odstavcem 2.
5. Evropské politické strany a evropské politické nadace nesmí přijmout:
a)
anonymní dary nebo příspěvky;
b)
dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu;
c)
dary pocházející od jakéhokoliv orgánu veřejné moci členského státu či třetí země, nebo od podniků, v nichž tento orgán může na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů, jimiž se podnik řídí, uplatňovat přímo či nepřímo dominantní postavení; nebo
d)
dary pocházející od jakýchkoli soukromých subjektů sídlících v třetí zemi nebo od jednotlivců z třetí země, kteří nemají právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu.
6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů ode dne, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela:
a)
vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo
b)
není-li možné dar vrátit, nahlášen úřadu a Evropskému parlamentu. Schvalující osoba Evropského parlamentu přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků 78 a 79 finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany.
8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropské politické strany, k níž je přidružena, jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace.
9. Aniž jsou dotčeny odstavce 7 a 8, mohou evropské politické strany a evropské politické nadace přijmout příspěvky od občanů, kteří jsou jejich členy, a to až do výše 18 000 EUR ročně od jednoho člena, jestliže tyto příspěvky dotčený člen poskytuje vlastním jménem.
Strop stanovený v prvním pododstavci se neuplatní v případě, že dotčený člen je rovněž voleným členem Evropského parlamentu, vnitrostátního parlamentu nebo regionálního parlamentu či shromáždění.
10. Příspěvky, které nejsou podle tohoto nařízení povoleny, musí být vráceny v souladu s odstavcem 6.
Článek 21
Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
1. S výhradou druhého pododstavce mohou být prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d).
V souladu s článkem 8 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách (15) se financování a možné omezení volebních nákladů pro všechny politické strany, kandidáty a třetí strany ve volbách do Evropského parlamentu a jejich účast v těchto volbách řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států.
2. Výdaje spojené s kampaněmi uvedenými v odstavci 1 musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran.
Článek 22
Zákaz financování
1. Bez ohledu na čl. 21 odst. 1 nesmí být financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména ne vnitrostátních stran či kandidátů. Tyto vnitrostátní politické strany a kandidáti se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.
2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 bodu 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách v souladu s článkem 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování voleb, politických stran nebo kandidátů či jiných nadací.
3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k referendům.
KAPITOLA V
KONTROLA A SANKCE
Článek 23
Účetnictví a povinnost podávat zprávy a provádět audit
1. Nejpozději do šesti měsíců od konce rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu, v kopii schvalující osobě Evropského parlamentu, a příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu členského státu sídla:
a)
svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právem platným v členském státě jejich sídla, a svou roční účetní závěrku na základě mezinárodních účetních standardů vymezených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (16);
b)
zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká spolehlivosti této účetní závěrky i legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec; a
c)
seznam dárců a přispěvatelů a jejich odpovídajících darů nebo příspěvků nahlášených v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4.
2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se doklad o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1.
3. Nezávislé externí subjekty či znalce uvedené v odst. 1 písm. b) vybírá, pověřuje a platí Evropský parlament. Musí mít řádné oprávnění k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, nebo ve kterém jsou usazeny.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované nezávislými subjekty či znalci pro účely auditu.
5. Nezávislé subjekty či znalci informují úřad a schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv nezákonných činnostech, podvodech nebo korupci, na něž mají podezření a které mohou poškodit finanční zájmy Unie. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu o nich informují dotčená vnitrostátní kontaktní místa.
Článek 24
Obecná pravidla týkající se kontroly
1. Kontrolu dodržování povinností podle tohoto nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi vykonává úřad ve spolupráci se schvalující osobou Evropského parlamentu a příslušnými členskými státy.
2. Úřad kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti podle tohoto nařízení, zejména v souvislosti s článkem 3, čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f), čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g), čl. 9 odst. 5 a 6 a články 20, 21 a 22.
Schvalující osoba Evropského parlamentu kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti v souvislosti s financováním ze strany Unie podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením. Při provádění této kontroly přijme Evropský parlament nezbytná opatření v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie.
3. Kontrola ze strany úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu uvedená v odstavci 2 se nevztahuje na to, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle článku 14.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu, Účetním dvorem, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) nebo členskými státy, které jsou nezbytné pro účely provádění kontrol, za něž nesou podle tohoto nařízení odpovědnost.
Na požádání a za účelem kontroly dodržování článku 20 poskytnou evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu informace ohledně příspěvků poskytnutých jednotlivými členy a ohledně totožnosti těchto členů. V případě potřeby může úřad kromě toho požadovat, aby evropské politické strany poskytly podepsaná potvrzující prohlášení od členů, kteří mají volené mandáty, pro účely kontroly plnění podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. b) prvním pododstavci.
Článek 25
Provádění a kontrola s ohledem na financování ze strany Unie
1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Podmínky pro příspěvky a granty stanoví schvalující osoba Evropského parlamentu ve výzvě k předkládání žádostí o příspěvky a ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejich využívání se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení.
Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 1.
3. Účetní dvůr vykonává své kontrolní pravomoci v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU.
4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svých úkolů, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením.
5. Rozhodnutí o příspěvku nebo grantu nebo grantová dohoda musí výslovně stanovit, že má schvalující osoba Evropského parlamentu a Účetní dvůr provést na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela příspěvek, nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
6. Účetní dvůr a schvalující osoba Evropského parlamentu nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou Evropského parlamentu může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření zákonnosti výdajů a řádného provádění rozhodnutí o příspěvku a rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu nebo akce. Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu.
7. Úřad OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, může schvalující osoba Evropského parlamentu na základě svých zjištění přijmout rozhodnutí o vymáhání.
Článek 26
Technická podpora
Veškerá technická podpora Evropského parlamentu poskytnutá evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úhradu.
Článek 27
Sankce
1. V souladu s článkem 16 úřad rozhodne o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku jakožto sankci v následujících situacích:
a)
pokud byla dotčená strana nebo nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
pokud je v souladu s postupy uvedenými v čl. 10 odst. 2 až 5 zjištěno, že již nesplňuje jednu nebo více podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a), c) a e) a v čl. 3 odst. 2; nebo
c)
pokud žádost členského státu o zrušení registrace z důvodu závažného neplnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů splňuje požadavky stanovené v čl. 16 odst. 3 písm. b).
2. V následujících případech uloží úřad finanční sankce:
a)
nekvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
v případě nedodržení požadavků uvedených v čl. 9 odst. 5 nebo 6,
ii)
v případě nedodržení závazků přijatých a nesouladu informací poskytnutých evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a podle čl. 5 odst. 1 písm. a), b), d) a e),
iii)
v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů podle čl. 20 odst. 2 nebo nenahlášení darů podle čl. 20 odst. 3 a 4,
iv)
v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace porušila povinnosti stanovené v čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 4,
v)
v případě, že byla evropská politická strana nebo evropská politická nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu v čl. 106 odst. 1 finančního nařízení,
vi)
v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoliv záměrně neuvedla některé informace nebo poskytla nesprávné či zavádějící informace, nebo v případě, že subjekty oprávněné tímto nařízením k provádění auditu či kontrol u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesnosti v roční účetní závěrce, které jsou považovány za trvající podstatné opomenutí či chybné uvedení položky v souladu s mezinárodními účetními standardy vymezenými v článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
b)
kvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary a příspěvky, které nejsou povoleny podle čl. 20 odst. 1 nebo 5, nejsou-li splněny požadavky stanovené v čl. 20 odst. 6,
ii)
v případě nedodržení požadavků stanovených v článcích 21 a 22.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu může vyloučit evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci z budoucího financování Unií až na pět let nebo až na deset let v případě opakovaného protiprávního jednání během období pěti let, pokud byla shledána vinou z protiprávního jednání uvedeného v odst. 2 písm. a) bodech v) a vi). Tím nejsou dotčeny pravomoci schvalující osoby Evropského parlamentu stanovené v článku 204n finančního nařízení.
4. Pro účely odstavců 2 a 3 se evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží tyto finanční sankce:
a)
v případě nekvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
5 % nebo
-
7,5 % v případě, že se jedná o souběžná protiprávní jednání, nebo
-
20 % v případě, že je dotyčné protiprávní jednání opakovaným protiprávním jednáním, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad oficiálně zahájil vyšetřování, a to i v případě souběžných protiprávních jednání nebo opakovaného protiprávního jednání, a přijala odpovídající nápravná opatření,
-
50 % ročního rozpočtu za předchozí rok dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace v případě, že je pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
v případě kvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento z nezákonně získaných nebo neoznámených částek v souladu s následující stupnicí, do maximální výše 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
100 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše nepřesáhne 50 000 EUR, nebo
-
150 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 50 000 EUR, ale nepřesáhne 100 000 EUR, nebo
-
200 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 100 000 EUR, ale nepřesáhne 150 000 EUR, nebo
-
250 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 150 000 EUR, ale nepřesáhne 200 000 EUR, nebo
-
300 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 200 000 EUR, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu oficiálně zahájily vyšetřování, a přijala odpovídající nápravná opatření.
Pro účely uplatňování výše uvedených procentních částek jsou jednotlivé dary či příspěvky posuzovány odděleně.
5. V případě, že se evropská politická strana nebo evropská politická nadace dopustí souběžných protiprávních jednání proti tomuto nařízení, uloží se pouze sankce stanovené za nejzávažnější z těchto jednání, není-li v odst. 4 písm. a) stanoveno jinak.
6. Sankce stanovené v tomto nařízení podléhají promlčecí lhůtě pěti let ode dne, kdy došlo k danému protiprávnímu jednání, nebo v případě trvajícího či opakovaného protiprávního jednání ode dne, kdy bylo takové jednání ukončeno.
Článek 28
Spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a členskými státy
1. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst sdílejí informace a pravidelně se vzájemně informují o otázkách souvisejících s financováním, kontrolami a sankcemi.
2. Rovněž se dohodnou na praktických postupech této výměny informací, včetně pravidel pro zveřejňování důvěrných informací nebo dokladů, a spolupráci mezi členskými státy.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu informuje úřad o jakýchkoliv zjištěních, která by mohla vést k uložení sankcí podle čl. 27 odst. 2 až 4, a to tak, aby měl úřad možnost přijmout příslušná opatření.
4. Úřad informuje schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv rozhodnutích, která přijal ohledně sankcí, aby jí tak umožnil vyvodit odpovídající důsledky podle finančního nařízení.
Článek 29
Nápravná opatření a zásady řádné správy
1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích uvedených v článku 27 poskytne úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě, která by obvykle neměla přesáhnout jeden měsíc. Úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu zejména umožní opravu administrativních a početních chyb, v případě potřeby poskytnutí doplňujících dokumentů nebo informací nebo opravu drobných chyb.
2. V případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepřijme nápravná opatření ve lhůtě uvedené v odstavci 1, bude přijato rozhodnutí o odpovídajících sankcích uvedených v článku 27.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) až d) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Článek 30
Zpětné získávání prostředků
1. Schvalující osoba Evropského parlamentu na základě rozhodnutí úřadu o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku zruší jakékoliv stávající rozhodnutí nebo dohodu o financování ze strany Unie, kromě případu uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d). Rovněž získá zpět veškeré finanční prostředky poskytnuté ze strany Unie, včetně nevyužitých finančních prostředků Unie z předchozích let.
2. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce za některé z protiprávních jednání uvedených v čl. 27 odst. 1 a v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodech v) a vi), již nesplňuje podmínky čl. 18 odst. 2. Schvalující osoba Evropského parlamentu proto ukončí dohodu o příspěvku či grantovou dohodu nebo zruší rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let.
V případě takového ukončení nebo zrušení jsou platby ze strany schvalující osoby Evropského parlamentu omezeny na způsobilé výdaje, které evropské politické straně či evropské politické nadaci skutečně vznikly do dne, kdy rozhodnutí o zrušení financování nabylo účinku.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na případy uvedené v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d).
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Poskytování informací občanům
S výhradou článků 21 a 22 a svých stanov a vnitřních postupů mohou evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu přijmout veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.
Článek 32
Transparentnost
1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní schvalující osoba Evropského parlamentu pod dohledem úřadu nebo této schvalující osoby tyto informace:
a)
názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s článkem 8, a to nejpozději čtyři týdny poté, co úřad přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené úřadu podle čl. 9 odst. 5 a 6;
b)
seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci spolu s touto žádostí v souladu s článkem 8 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů po dni, kdy úřad přijal rozhodnutí;
c)
výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly příspěvky nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie;
d)
roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 23 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů nebo akcí;
e)
jména dárců a jejich dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřesahujících svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. Dary od fyzických osob, které svou hodnotou za rok přesahují částku 1 500 EUR, ale nepřesahují částku 3 000 EUR, se nezveřejní bez předchozího písemného souhlasu s jejich zveřejněním od dotčeného dárce. Pokud dárce předchozí souhlas neposkytl, vykáží se tyto dary jako „menší dary“. Rovněž se zveřejní celkový objem menších darů a počet dárců v každém kalendářním roce;
f)
příspěvky uvedené v čl. 20 odst. 7 a 8 a oznámené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 20 odst. 2, včetně totožnosti členských stran či organizací, které zaplatily příspěvky;
g)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí úřadu podle článku 27, včetně, tam, kde je to vhodné, jakýchkoliv stanovisek přijatých výborem nezávislých významných osobností v souladu s články 10 a 11 a s náležitým ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001;
h)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí schvalující osoby Evropského parlamentu podle článku 27;
i)
popis technické podpory poskytnuté evropským politickým stranám; a
j)
hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 38.
2. Evropský parlament zveřejní seznam právnických osob, které jsou členy evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaný v souladu s čl. 9 odst. 6, jakož i celkový počet jednotlivých členů.
3. Osobní údaje se na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 nezveřejňují, pokud tak není činěno v souladu s odst. 1 písm. a), e) nebo g).
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je o skutečnosti, že jejich osobní údaje budou Evropským parlamentem, úřadem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, členskými státy nebo externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly a že jejich osobní údaje budou zveřejněny na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 za podmínek stanovených v tomto článku. Schvalující osoba Evropského parlamentu uvede při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace ve výzvách k podávání žádostí o příspěvky nebo návrhů podle čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 33
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osob zřízený článkem 11 postupovat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) uvedeného nařízení.
2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy při provádění kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s článkem 24 a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle čl. 23 odst. 1 dodržovat směrnici 95/46/ES a vnitrostátní právní předpisy přijaté na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou tyto subjekty považovány za správce údajů podle čl. 2 písm. d) uvedené směrnice.
3. Úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Veškeré osobní údaje shromážděné za tímto účelem vymažou nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 32.
4. Členské státy a nezávislé subjekty nebo odborníci oprávnění k provádění auditu účtů použijí získané osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje vymažou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva po jejich předání podle článku 28.
5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo v příslušných ustanoveních vnitrostátního práva uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se vymažou nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po ukončení veškerých auditů, odvolání, soudních sporů a žalob.
6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jinému protiprávnímu zpracování.
7. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a zajišťuje, aby úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů úřadem, Evropským parlamentem nebo výborem.
8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, aby byly uplatňovány účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů.
Článek 34
Právo být slyšen
Předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu přijmou rozhodnutí, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele uvedeného v článku 8, vyslechnou zástupce dotčené evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele. Úřad nebo Evropský parlament své rozhodnutí řádně odůvodní.
Článek 35
Právo na odvolání
Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Hodnocení
Evropský parlament po konzultaci s úřadem zveřejní do poloviny roku 2018 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování.
Do konce roku 2018 předloží Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení doplněnou v případě potřeby legislativním návrhem na změnu tohoto nařízení.
Článek 39
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení.
Článek 40
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2004/2003 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Použije se však i nadále ve vztahu k aktům a závazkům týkajícím se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni pro rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 písm. a) nejpozději 1. července 2015.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2017. Úřad uvedený v článku 6 se však zřídí do 1. září 2016. Evropské politické strany a evropské politické nadace zaregistrované po 1. lednu 2017 mohou žádat pouze o financování činností zahajovaných v rozpočtovém roce 2018 nebo později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
UREDBA (EU, EURATOM) br. 1141/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 22. listopada 2014.
o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 224.,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda (3),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (4),
budući da:
(1)
U članku 10. stavku 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 12. stavku 2. Povelje o temeljnim pravima Europske unije (Povelja) navodi se da političke stranke na europskoj razini pridonose stvaranju europske političke svijesti i izražavanju političke volje građana Unije.
(2)
U člancima 11. i 12. Povelje navodi se da su pravo na slobodu udruživanja na svim razinama, na primjer u političke ili civilne svrhe, te pravo na slobodu izražavanja, što uključuje slobodu mišljenja te primanja i širenja informacija i ideja bez uplitanja tijela javne vlasti i bez obzira na granice, temeljna prava svih građana Unije.
(3)
Europskim građanima trebalo bi omogućiti korištenje tih prava kako bi u potpunosti sudjelovali u demokratskom životu Unije.
(4)
Istinski nadnacionalne europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade imaju ključnu ulogu u izražavanju glasa građana na europskoj razini premošćivanjem jaza između politike na nacionalnoj razini i na razini Unije.
(5)
Europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade trebalo bi poticati i pomagati im u njihovim nastojanjima da stvore snažnu vezu između europskog civilnog društva i institucija Unije, a osobito Europskog parlamenta.
(6)
Iskustvo koje su europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade stekle primjenom Uredbe (EZ) br. 2004/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5), zajedno s rezolucijom Europskog parlamenta od 6. travnja 2011. o primjeni Uredbe (EZ) br. 2004/2003 (6) ukazuje na potrebu poboljšanja pravnog i financijskog okvira za europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade kako bi postale vidljiviji i učinkovitiji sudionici u višerazinskom političkom sustavu Unije.
(7)
Kao priznavanje zadaće koja je UEU-om dodijeljena europskim političkim strankama, te kako bi se olakšao njihov rad, za europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade trebalo bi utvrditi poseban europski pravni status.
(8)
Trebalo bi osnovati tijelo za europske političke stranke i zaklade („Tijelo”) za potrebe registriranja, kontrole i sankcioniranja europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada. Registracija bi trebala biti nužna radi dobivanja europskog pravnog statusa, koji podrazumijeva niz prava i obveza. Kako bi se izbjegao mogući sukob interesa, Tijelo bi trebalo biti neovisno.
(9)
Trebalo bi utvrditi postupke koje europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade trebaju slijediti kako bi dobile europski pravni status u skladu s ovom Uredbom, kao i postupke i kriterije koje treba poštovati prilikom donošenja odluke o odobravanju takvog europskog pravnog statusa. Također je potrebno utvrditi postupke za slučajeve u kojima se europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi europski pravni status oduzima, kada ga izgubi ili ga se odrekne.
(10)
Kako bi se olakšao nadzor pravnih subjekata na koja će se primjenjivati i pravo Unije i nacionalno pravo, Komisiji bi trebalo delegirati ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s funkcioniranjem registra europskih političkih stranaka i zaklada (Registar), kojeg će voditi Tijelo, osobito u pogledu informacija i prateće dokumentacije iz Registra. Posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(11)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe u pogledu odredbi o sustavu registracijskih brojeva kao i o dostupnosti standardnih izvadaka iz Registra koje Tijelo treba omogućiti trećim stranama na njihov zahtjev, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7).
(12)
Europske političke stranke i njihove pridružene europske zaklade koje žele biti priznate kao takve na razini Unije ostvarenjem europskog pravnog statusa i biti financirane javnim sredstvima iz općeg proračuna Europske unije trebale bi poštovati određena načela i ispuniti određene uvjete. Osobito je potrebno da europske političke stranke i njihove pridružene europske zaklade poštuju vrijednosti na kojima se Unija temelji, kako je izraženo u članku 2. UEU-a.
(13)
Odluke o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra zbog nepoštovanja vrijednosti na kojima se Unija temelji, navedenima u članku 2. UEU-a, trebalo bi donositi samo u slučaju očitog i ozbiljnog kršenja tih vrijednosti. Prilikom donošenja odluke o brisanju iz Registra Tijelo bi trebalo u potpunosti poštovati Povelju.
(14)
Statuti europskih političkih stranaka ili europskih političkih zaklada trebali bi sadržavati niz osnovnih odredbi. Državama članicama trebalo bi biti dopušteno nametnuti dodatne uvjete za statute europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada koje imaju sjedište na njihovim državnim područjima, pod uvjetom da su ti dodatni uvjeti u skladu s ovom Uredbom.
(15)
Tijelo bi trebalo redovito provjeravati ispunjavaju li se uvjeti i zahtjevi u vezi s registracijom europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada. Odluke u vezi s poštovanjem vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedenih u članku 2. UEU-a, trebalo bi donositi u skladu s postupkom utvrđenim posebno u tu svrhu, a nakon savjetovanja s odborom neovisnih uglednih osoba.
(16)
Tijelo je tijelo Unije u smislu članka 263. UFEU-a.
(17)
Trebalo bi zajamčiti neovisnost i transparentnost odbora neovisnih uglednih osoba.
(18)
Europski pravni status dodijeljen europskim političkim stranaka i njihovim pridruženim zakladama trebao bi im dati pravnu osobnost i priznanje u svim državama članicama. Takva pravna osobnost i priznanje ne daju im pravo na imenovanje kandidata na nacionalnim izborima ili izborima za Europski parlament ili na sudjelovanje u kampanjama za referendum. Davanje takvih ili sličnih prava ostaje u nadležnosti država članica.
(19)
Aktivnosti europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada trebale bi biti uređene ovom Uredbom, a pitanja koja nisu uređena ovom Uredbom odgovarajućim odredbama nacionalnog prava u državama članicama. Pravni status europske političke stranke ili europske političke zaklade trebao bi biti uređen ovom Uredbom i mjerodavnim odredbama nacionalnog prava u državi članici u kojoj ima sjedište ("država članica sjedišta"). Država članica sjedišta trebala bi moći unaprijed odrediti mjerodavno pravo ili ostaviti mogućnost odabira europskim političkim strankama i europskim političkim zakladama. Država članica sjedišta također bi trebala moći odrediti drukčije ili dodatne uvjete pored onih utvrđenih ovom Uredbom, uključujući odredbe o registraciji i integraciji europskih političkih stranaka i zaklada kao takvih u nacionalne administrativne sustave i sustave kontrole te o njihovoj organizaciji i statutima, uključujući i o odgovornosti, pod uvjetom da su te odredbe u skladu s ovom Uredbom.
(20)
Kao ključni element europskog pravnog statusa, europske političke stranke i europske političke zaklade trebale bi imati europsku pravnu osobnost. Stjecanje europske pravne osobnosti trebalo bi podlijegati uvjetima i postupcima za zaštitu interesa države članice sjedišta, podnositelja zahtjeva za ostvarenjem europskog pravnog statusa ("podnositelj zahtjeva") i bilo kojih trećih strana koje su u pitanju. Konkretno, svaku prethodno postojeću nacionalnu pravnu osobnost trebalo bi pretvoriti u europsku pravnu osobnost, a sva pojedinačna prava i obveze koje je prethodni nacionalni pravni subjekt imao trebalo bi prenijeti na novi europski pravni subjekt. Osim toga, kako bi se olakšao kontinuitet djelovanja, trebalo bi osigurati zaštitne mehanizme da se izbjegne mogućnost da predmetna država članica odredi mjere zabrane za takav prijenos. Država članica sjedišta trebala bi moći da odrediti vrste nacionalnih pravnih osoba koje se mogu pretvoriti u europsku pravnu osobu i uskratiti svoj pristanak na stjecanje europske pravne osobnosti na temelju ove Uredbe do pružanja odgovarajućih jamstava, osobito u pogledu zakonitosti statuta podnositelja zahtjeva prema propisima te države članice ili zaštite vjerovnika ili nositelja drugih prava vezano za prethodno postojeću nacionalnu pravnu osobnost.
(21)
Prestanak europske pravne osobnosti trebao bi podlijegati uvjetima i postupcima za zaštitu interesa Unije, države članice sjedišta, europske političke stranke ili europske političke zaklade te zainteresiranih trećih strana. Točnije, ako europska politička stranka ili europska politička zaklada stekne pravnu osobnost prema pravu države članice u kojoj joj je sjedište, to bi se trebalo smatrati pretvorbom europske pravne osobnosti pa bi sva pojedinačna prava i obveze koje je imao prethodno postojeći europski pravni subjekt trebalo prenijeti na nacionalni pravni subjekt. Osim toga, kako bi se olakšao kontinuitet djelovanja, trebalo bi osigurati zaštitne mehanizme da se spriječi da predmetna država članica odredi mjere zabrane za takvu pretvorbu. Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada ne stekne pravnu osobnost u državi članici u kojoj joj je sjedište, ona bi trebala prestati u skladu s pravom te države članice i u skladu s uvjetom kojim se od nje zahtjeva da nema namjeru stjecanja dobiti. Tijelo i dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta bi trebali moći s predmetnom državom članicom postići sporazum o modalitetima prestanka europske pravne osobnosti, osobito kako bi se osigurali povrat sredstava primljenih iz općeg proračuna Europske unije i financijske sankcije.
(22)
Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada ozbiljno prekrši relevantno nacionalno pravo i ako se pitanje odnosi na obilježja koja utječu na poštovanje vrijednosti na kojima se Europska unija temelji, a koje su izražene u članku 2. UEU-a, Tijelo bi na zahtjev predmetne države članice trebalo primijeniti postupke iz ove Uredbe. Osim toga, Tijelo bi na zahtjev države članice sjedišta trebalo iz Registra brisati europsku političku stranku ili europsku političku zakladu koja je ozbiljno prekršila relevantno nacionalno pravo u bilo kojem drugom pogledu.
(23)
Prihvatljivost za financiranje iz općeg proračuna Europske unije trebala bi biti ograničena na europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade koje su priznate kao takve i koje su dobile europski pravni status. Iako je ključno osigurati da uvjeti nastanka europske političke stranke nisu pretjerani već da ih se može jednostavno zadovoljiti organiziranim i ozbiljnim nadnacionalnim savezima političkih stranaka ili fizičkih osoba ili oboje, nužno je uspostaviti razmjerne kriterije za dodjelu ograničenih sredstava iz općeg proračuna Europske unije koji kriteriji objektivno odražavaju europsku ambiciju i stvarnu biračku potporu europske političke stranke. Takve kriterije najbolje je temeljiti na ishodu izbora za Europski parlament, u kojima temeljem ove Uredbe europske političke stranke ili njihovi članovi moraju sudjelovati, te koji je precizan pokazatelj izbornog priznanja europske političke stranke. Oni bi trebali odražavati ulogu Europskog parlamenta da izravno predstavlja građane Unije koja mu je dodijeljena u članku 10. stavku 2. UEU-a, kao i cilj europskih političkih stranaka da u potpunosti sudjeluju u demokratskom životu Unije i postanu aktivni sudionici u predstavničkoj demokraciji Europe kako bi učinkovito izražavale poglede, mišljenja i političku volju građana Unije. Prihvatljivost za financiranje iz općeg proračuna Europske unije trebala bi stoga biti ograničena na europske političke stranke koje u Europskom parlamentu zastupa barem jedan njihov član te na europske političke zaklade koje se prijavljuju preko europske političke stranke koju u Europskom parlamentu zastupa barem jedan njezin član.
(24)
Kako bi se povećala transparentnost financiranja europskih političkih stranaka te kako bi se izbjegla potencijalna zlouporaba pravila o financiranju, član Europskog parlamenta trebao bi se, samo u svrhe financiranja, smatrati članom samo jedne europske političke stranke koja bi, kada je to relevantno, trebala biti ona stranka kojoj je pridružena njegova nacionalna ili regionalna politička stranka na datum određen kao rok za podnošenje prijava za financiranje.
(25)
Potrebno je utvrditi postupke koje europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade trebaju poštovati prilikom prijavljivanja za financiranje iz općeg proračuna Europske unije, kao i postupke, kriterije i pravila koje je potrebno poštovati prilikom donošenja odluke o odobravanju takvog financiranja.
(26)
U svrhu jačanja neovisnosti te objektivne i subjektivne odgovornosti europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada, određene vrste donacija i doprinosa iz izvora koji nisu opći proračun Europske unije trebale bi biti zabranjene ili podlijegati ograničenjima. Sva ograničenja slobodnog kretanja kapitala koja bi mogla proizaći iz prethodnih ograničenja opravdana su na temelju javnog poretka i potrebna za ostvarivanje tih ciljeva.
(27)
Europske političke stranke trebale bi biti sposobne financirati kampanje vođene u kontekstu izbora za Europski parlament, dok bi za financiranje i ograničavanje izbornih troškova za sve stranke i kandidate na tim izborima trebala vrijediti pravila mjerodavna u svakoj državi članici.
(28)
Europske političke stranke ne bi smjele ni izravno ni neizravno financirati druge političke stranke, a osobito ne nacionalne stranke ili kandidate. Europske političke zaklade ne bi smjele ni izravno ni neizravno financirati europske ili nacionalne političke stranke ili kandidate. Štoviše, europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade ne bi smjele financirati kampanje za referendume. Ova načela odražavaju Izjavu br. 11 o članku 191. Ugovora o osnivanju Europske zajednice koja je priložena Završnom aktu Ugovora iz Nice.
(29)
Trebalo bi utvrditi posebna pravila i postupke za raspodjelu odobrenih sredstava koja su na raspolaganju svake godine iz općeg proračuna Europske unije, s jedne strane uzimajući u obzir broj korisnika, a s druge strane udio izabranih članova koji svaka europska politička stranka korisnica, a time ujedno i njezina odgovarajuća pridružena europska politička zaklada, ima u Europskom parlamentu. Ta pravila trebala bi predviđati strogu transparentnost, računovodstvo, reviziju i financijsku kontrolu europskih političkih stranaka i njihovih pridruženih europskih političkih zaklada kao i izricanje proporcionalnih sankcija, uključujući i u slučaju da europska politička stranka ili europska politička zaklada prekrši vrijednosti na kojima se Unija temelji, navedene u članku 2. UEU-a.
(30)
Kako bi se osiguralo poštovanje obveza iz ove Uredbe u vezi s financiranjem i rashodima europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada te drugih pitanja nužno je uspostaviti učinkovite mehanizme kontrole. U tu bi svrhu Tijelo, dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta i države članice trebali surađivati i razmjenjivati sve neophodne informacije. Također bi trebalo poticati uzajamnu suradnju među tijelima država članica kako bi se osigurao učinkovita i djelotvorna kontrola obveza koje proizlaze iz mjerodavnog nacionalnog prava.
(31)
Potrebno je predvidjeti jasan, jak i odvraćajući sustav sankcija radi osiguravanja učinkovitog, proporcionalnog i jedinstvenog poštovanja obveza u pogledu aktivnosti europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada. Taj sustav bi također trebao poštovati načelo ne bis in idem prema kojemu se za isto djelo sankcija ne može izreći dva puta. Isto tako, potrebno je definirati uloge Tijela i dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta u pogledu kontrole i provjere postupanja u skladu s ovom Uredbom te mehanizme suradnje između njih i tijela država članica.
(32)
Kako bi se pomoglo podići europsku političku svijest građana i promicati transparentnost europskog izbornog postupka, europske političke stranke mogu tijekom izbora za Europski parlament obavještavati građane o svojim vezama s pridruženim nacionalnim političkim strankama i kandidatima.
(33)
Radi transparentnosti i kako bi se pojačala kontrola i demokratska objektivna odgovornost europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada, trebalo bi objaviti informacije koje se smatraju od važnog javnog interesa, a osobito se tiču njihovih statuta, članstva, financijskih izvještaja, donatora i donacija, doprinosa i bespovratnih sredstava primljenih iz općeg proračuna Europske unije, kao i informacije o odlukama koje su Tijelo i dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta donijeli o registraciji, financiranju i sankcijama. Utvrđivanje regulatornog okvira kako bi se osiguralo da su te informacije javno dostupne najučinkovitiji je način promicanja ravnopravnosti i poštenog natjecanja između političkih snaga i održavanja otvorenih, transparentnih i demokratskih pravnih i izbornih postupaka, čime se jača povjerenje građana i glasača u europsku predstavničku demokraciju, a u širim okvirima sprečava korupcija i zlouporaba ovlasti.
(34)
U skladu s načelom proporcionalnosti, obveza objavljivanja identiteta donatora koji su fizičke osobe ne bi se trebala primjenjivati na donacije jednake ili niže od 1 500 EUR godišnje po donatoru. Nadalje, takva se obveza ne bi trebala primjenjivati na donacije od 1 500 do 3 000 EUR godišnje osim ako donator prije objavljivanja nije dao pisani pristanak na objavu. Navedeni iznosi predstavljaju primjerenu ravnotežu između, s jedne strane, temeljnog prava na zaštitu osobnih podataka, a s druge, legitimnog javnog interesa za transparentnim financiranjem europskih političkih stranaka i zaklada, kako je predviđeno u međunarodnim preporukama za izbjegavanje korupcije pri financiranju političkih stranaka i zaklada. Objavljivanje donacija većih od 3 000 EUR godišnje po donatoru trebalo bi omogućiti djelotvorno javno preispitivanje odnosno kontrolu nad odnosima između donatora i europskih političkih stranaka. Također, u skladu s načelom proporcionalnosti, informacije o donacijama trebalo bi objavljivati na godišnjoj osnovi, osim za vrijeme izbornih kampanja za Europski parlament ili kod donacija koje prelaze 12 000 EUR za koje bi objava trebala biti žurna.
(35)
Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i uvažavaju načela upisana u Povelju, a posebno u članke 7. i 8., u kojima se navodi da svi imaju pravo na poštovanje svog privatnog života i na zaštitu svojih osobnih podataka, te se ona mora provoditi u cijelosti poštujući ova prava i načela.
(36)
Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) mjerodavna je za obradu osobnih podataka koju Tijelo, Europski parlament i odbor neovisnih uglednih osoba provode na temelju ove Uredbe.
(37)
Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) mjerodavna je za obradu osobnih podataka koja se provodi na temelju ove Uredbe.
(38)
Radi pravne sigurnosti primjereno je razjasniti da su Tijelo, Europski parlament, europske političke stranke i europske političke zaklade, nacionalna tijela nadležna za provođenje kontrole nad svim aspektima povezanima s financiranjem europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada te druge odgovarajuće treće strane na koje upućuje ili koje su predviđene ovom Uredbom voditelji obrade u smislu Uredbe (EZ) br. 45/2001 ili Direktive 95/46/EZ. Također je potrebno navesti najdulje razdoblje tijekom kojeg oni mogu zadržati osobne podatke prikupljene u svrhu osiguravanja zakonitosti, pravilnosti i transparentnosti financiranja europskih političkih stranaka, europskih političkih zaklada te članstva europskih političkih stranaka. Tijelo, Europski parlament, europske političke stranke i europske političke zaklade, nadležna nacionalna tijela i odgovarajuće treće strane trebaju u svojem svojstvu voditelja obrade poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi se pridržavali obaveza propisanih Uredbom (EZ) br. 45/2001 i Direktivom 95/46/EZ, a posebno onih koje se odnose na zakonitost obrade, sigurnost aktivnosti obrade, pružanje informacija te prava ispitanika na pristup svojim osobnim podacima, i na mogući ispravak i brisanje njihovih osobnih podataka.
(39)
Poglavlje III. Direktive 95/46/EZ o pravnim lijekovima, odgovornosti i sankcijama primjenjuje se u vezi s obradom podataka koja se provodi na temelju ove Uredbe. Nadležna nacionalna tijela vlasti ili odgovarajuće treće strane trebale bi biti odgovorne u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za bilo kakvu štetu koju prouzroče. Uz to, države članice trebale bi osigurati da nadležna nacionalna tijela ili mjerodavne treće strane podliježu odgovarajućim sankcijama u slučaju kršenja ove Uredbe.
(40)
Kod tehničke podrške koju političkim strankama na europskoj razini pruža Europski parlament trebalo bi voditi računa o načelu jednakog postupanja, ona treba biti ostvarena uz račun i plaćanje te bi trebala podlijegati redovitom javnom izvješću.
(41)
Ključne informacije o provedbi ove Uredbe trebale bi biti dostupne javnosti na za to predviđenoj internetskoj stranici.
(42)
Sudska kontrola Suda Europske Unije pomoći će u osiguranju ispravne primjene ove Uredbe. Trebalo bi isto tako predvidjeti odredbe kojima bi se europskim političkim strankama ili europskim političkim zakladama prije nametanja sankcija omogućilo da budu saslušane i da poduzmu korektivne mjere.
(43)
Države članice trebale bi osigurati nacionalne odredbe pogodne za djelotvornu primjenu ove Uredbe.
(44)
Države članice trebale bi imati dovoljno vremena za donošenje odredbi kako bi osigurale neometanu i učinkovitu primjenu ove Uredbe. Stoga bi trebalo posebnom odredbom predvidjeti prijelazno razdoblje između stupanja na snagu ove Uredbe i njezine primjene.
(45)
Zatraženo je mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka i on je donio mišljenje (10),
(46)
Uzimajući u obzir potrebu za znatnim promjenama i dodatcima u pravilima i postupcima koji se trenutno primjenjuju na političke stranke i političke zaklade na razini Unije, Uredbu (EZ) br. 2004/2003 trebalo bi staviti izvan snage,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti kojima se uređuje statut i financiranje političkih stranaka na europskoj razini („europske političke stranke”) i političkih zaklada na europskoj razini („europske političke zaklade”).
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
(1)
„politička stranka” znači udruženje građana:
-
koje slijedi političke ciljeve, i
-
koje priznaje pravni poredak ili je osnovano u skladu s pravnim poretkom barem jedne države članice;
(2)
„političko savezništvo” znači strukturirana suradnja političkih stranka i/ili građana;
(3)
„europska politička stranka” znači političko savezništvo koje slijedi političke ciljeve i koju je Tijelo za europske političke stranke i zaklade osnovano člankom 6. registriralo u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom,
(4)
„europska politička zaklada” znači subjekt koji je službeno pridružen europskoj političkoj stranci, koji je Tijelo registriralo u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom i koji svojim radom u okviru ciljeva i temeljnih vrijednosti Unije podupire i nadopunjuje ciljeve europske političke stranke obavljajući jednu ili više sljedećih zadaća:
(a)
promatranje, analiza i doprinos raspravi o europskim javnim političkim pitanjima i o procesu europskih integracija;
(b)
razvoj aktivnosti povezanih s europskim javnim političkim pitanjima, poput organiziranja i podržavanja seminara, usavršavanja, konferencija i studija o takvim pitanjima između odgovarajućih zainteresiranih strana, uključujući i organizacije mladeži te druge predstavnike civilnog društva;
(c)
razvoj suradnje u svrhu promicanja demokracije, također i u trećim zemljama;
(d)
pružanje okvira za zajednički rad nacionalnih političkih zaklada, akademske zajednice i ostalih relevantnih sudionika na europskoj razini;
(5)
„regionalni parlament” ili „regionalna skupština” znači tijelo čiji članovi obnašaju mandat dobiven na regionalnim izborima ili su politički odgovorni izabranoj skupštini,
(6)
„financiranje iz općeg proračuna Europske unije” znači bespovratna sredstava dodijeljena u skladu s dijelom prvim glavom VI. ili doprinos dodijeljen u skladu s dijelom drugim glavom VIII. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (11) Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”);
(7)
„donacija” znači svaki novčani iznos, svaka donacija u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući i zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene, i/ili svaka druga transakcija koja predstavlja gospodarsku prednost za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu, uz iznimku doprinosa članova i redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju;
(8)
„doprinos članova” znači svako plaćanje u gotovini, uključujući članarine, ili davanje doprinosa u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući i zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene, i/ili svaka druga transakcija koja predstavlja gospodarsku prednost za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu kada je europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi daje jedan od njezinih članova, uz iznimku redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju;
(9)
„godišnji proračun” za potrebe članka 20. i 27. znači ukupni iznos rashoda u toj godini kako je navedeno u godišnjim financijskim izvještajima predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade;
(10)
„nacionalna kontaktna točka” znači jedna od točaka za vezu određena za pitanja povezana sa središnjom bazom podataka o isključenjima iz članka 108. Financijske uredbe i članka 144. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (12), ili svaka druga osoba koju su nadležna tijela u državama članicama imenovala za potrebe razmjene informacija o provedbi ove Uredbe;
(11)
„sjedište” znači mjesto gdje europska politička stranka ili europska politička zaklada ima središnju upravu;
(12)
„istodobna kršenja” znači dva kršenja, ili više njih, počinjena kao dio iste protuzakonite radnje;
(13)
„ponovljeno kršenje” znači kršenje počinjeno unutar pet godina od izricanja sankcije počinitelju za istu vrstu kršenja.
POGLAVLJE II.
STATUT EUROPSKIH POLITIČKIH STRANAKA I EUROPSKIH POLITIČKIH ZAKLADA
Članak 3.
Uvjeti za registracije
1. Političko savezništvo ovlašteno je podnijeti zahtjev za registraciju kao europska politička stranka pod sljedećim uvjetima:
(a)
mora imati sjedište u državi članici kako je navedeno u njegovom statutu;
(b)
u najmanje jednoj četvrtini država članica političko savezništvo ili njegovi članovi moraju biti članovi ili moraju biti zastupani od članova Europskog parlamenta, nacionalnih parlamenata, regionalnih parlamenata ili regionalnih skupština, ili
politično savezništvo ili njegove stranke članice je u najmanje jednoj četvrtini država članica na posljednjim izborima za Europski parlament moralo dobiti najmanje tri posto glasova u svakoj od tih država članica;
(c)
mora poštovati, posebno u svom programu i kroz svoje aktivnosti, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedenima u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina;
(d)
savezništvo ili njegovi članovi morali su sudjelovati u izborima za Europski parlament ili javno izraziti namjeru da će sudjelovati u idućim izborima za Europski parlament; i
(e)
ne smije slijediti ciljeve ostvarivanja dobiti.
2. Podnositelj zahtjeva ima pravo prijaviti se za registraciju kao europska politička zaklada pod sljedećim uvjetima:
(a)
mora biti pridruženo europskoj političkoj stranci registriranoj u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom;
(b)
mora imati sjedište u državi članici kako je navedeno u njegovom statutu;
(c)
mora poštovati, posebno u svojem programu i kroz svoje aktivnosti, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedenima u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina;
(d)
njegovi ciljevi moraju nadopunjavati ciljeve europske političke stranke kojoj je službeno pridružen;
(e)
njegovo upravljačko tijelo mora biti sastavljeno od članova iz barem jedne četvrtine država članica; i
(f)
ne smije slijediti ciljeve ostvarivanja dobiti.
3. Europska politička stranka može imati samo jednu službeno pridruženu europsku političku zakladu. Sve europske političke stranke i njihove pridružene europske političke zaklade moraju osigurat razdvajanje svojeg svakodnevnog upravljanja, upravljačkih struktura te računa.
Članak 4.
Upravljanje europskim političkim zakladama
1. Statut europske političke stranke mora biti u skladu s mjerodavnim pravom države članice u kojoj joj se nalazi njezino sjedište i mora sadržavati odredbe koje obuhvaćaju najmanje sljedeće:
(a)
njezino ime i logotip koji se moraju jasno razlikovati od imena i logotipa postojećih europskih političkih stranaka ili europskih političkih zaklada;
(b)
adresu njezinog sjedišta;
(c)
politički program u kojem se navode njezina svrha i ciljevi;
(d)
izjavu, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (e), da ne slijedi ciljeve ostvarivanja dobiti;
(e)
prema potrebi, ime svoje pridružene političke zaklade i opis službenog odnosa između njih;
(f)
njezinu administrativnu i financijsku organizaciju i postupke, posebno navodeći tijela i urede koji imaju ovlasti upravnog, financijskog i pravnog zastupanja i pravila o sastavljanju, odobravanju i provjeri godišnjih financijskih izvještaja; i
(g)
unutarnji postupak koji se treba primijeniti u slučaju njezinog dobrovoljnog raspuštanja kao europske političke stranke.
2. Statut europske političke stranke uključuje odredbe o unutarnjoj stranačkoj organizaciji koje obuhvaćaju najmanje sljedeće:
(a)
načine prijema, ostavke i isključenja njezinih članova s popisom njezinih stranaka članica priloženom statutu;
(b)
prava i obveze koje proizlaze iz svih vrsta članstva i odgovarajuća glasačka prava;
(c)
ovlasti, nadležnosti i sastav njezinih upravljačkih tijela pri čemu se za svako od njih detaljno navode kriteriji odabira kandidata i načini njihovog imenovanja i razrješenja;
(d)
njezini unutarnji postupci odlučivanja, posebno postupci glasanja i uvjeti za kvorum;
(e)
njezin pristup transparentnosti, posebno u pogledu knjigovodstva, računa i donacija te privatnosti i zaštiti osobnih podataka; i
(f)
interni postupak za izmjenu njezinog statuta.
3. Država članica sjedišta može odrediti dodatne uvjete za statut pod uvjetom da ti dodatni uvjeti nisu protivni odredbama ove Uredbe.
Članak 5.
Upravljanje europskim političkim zakladama
1. Statut europske političke zaklade mora biti u skladu s mjerodavnim pravom države članice u kojoj joj se nalazi sjedište i mora sadržavati odredbe koje obuhvaćaju najmanje sljedeće:
(a)
njezino ime i logotip koji se moraju jasno razlikovati od imena i logotipa postojećih europskih političkih stranaka ili europskih političkih zaklada;
(b)
adresu njezinog sjedišta;
(c)
opis njezine svrhe i ciljeva koji moraju biti u skladu sa zadaćama navedenim u članku 2. točki 4.;
(d)
izjavu, u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (f), da ne slijedi ciljeve ostvarivanja dobiti;
(e)
ime europske političke stranke kojoj je izravno pridružena i opis službenog odnosa između njih;
(f)
popis njezinih tijela, navodeći za svako njegove ovlasti, nadležnosti i sastav te načine imenovanja i razrješenja članova i rukovoditelja tih tijela;
(g)
njezinu administrativnu i financijsku organizaciju i postupke, posebno navodeći tijela i urede koji imaju ovlasti upravnog, financijskog i pravnog zastupanja i pravila o sastavljanju, odobravanju i provjeri godišnjih financijskih izvještaja;
(h)
unutarnji postupak za izmjenu njezinog statuta; i
(i)
unutarnji postupak koji treba primijeniti u slučaju njezinog dobrovoljnog raspuštanja kao europske političke zaklade.
2. Država članica sjedišta može u statutu odrediti dodatne uvjete, pod uvjetom da ti dodatni uvjeti nisu protivni odredbama ove Uredbe.
Članak 6.
Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade
1. Ovime se osniva Tijelo za europske političke stranke i europske političke zaklade („Tijelo”) za potrebe registriranja, kontrole i izricanja sankcija europskim političkim strankama i europskim političkim zakladama u skladu s ovom Uredbom.
2. Tijelo ima pravnu osobnost. Tijelo je neovisno i svoje dužnosti u potpunosti obavlja u skladu s ovom Uredbom.
Tijelo odlučuje o registraciji i brisanju iz Registra europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada u skladu s postupcima i uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. Osim toga, Tijelo redovito provjerava da se europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje pridržavaju uvjeta registracije utvrđenih u članku 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) i (d) do (f) te člankom 5. stavkom 1. točkama (a) do (e) i (g).
Tijelo u svojim odlukama punu pozornost posvećuje temeljnom pravu na slobodu udruživanja i potrebi osiguravanja pluralizma političkih stranaka u Europi.
Tijelo predstavlja direktor koji donosi sve odluke Tijela u njegovo ime.
3. Direktora Tijela sporazumno imenuju Europski parlament, Vijeće i Komisija (dalje u tekstu zajedno „tijelo za imenovanje”) na mandat od pet godina koji se ne može obnoviti, a na temelju prijedloga koje nakon javnog natječaja iznese odbor za odabir koji čine glavni tajnici navedene tri institucije.
Direktor Tijela bira se na temelju svojih osobnih i profesionalnih kvaliteta. On ne smije biti član Europskog parlamenta, ne smije obnašati izborni mandat i ne smije biti aktualni ili bivši zaposlenik europske političke stranke ili europske političke zaklade. Odabrani direktor ne smije imati sukob interesa između svoje dužnosti direktora i bilo koje druge službene dužnosti, posebno u vezi s provedbom odredbi ove Uredbe.
Radno mjesto upražnjeno zbog ostavke, mirovine, razrješenja ili smrti popunjava se u skladu s istim postupkom.
U slučaju redovne zamjene ili dobrovoljne ostavke direktor nastavlja obavljati svoje dužnosti dok zamjenik ne preuzme svoju dužnost.
Ako direktor Tijela više ne ispunjava uvjete potrebne za obavljanje svojih dužnosti, najmanje dvije od tri institucije iz prvog podstavka mogu ga sporazumno razriješiti a na temelju izvješća odbora za odabir iz prvog podstavka sastavljenog na vlastitu inicijativu ili nakon zahtjeva bilo koje od te tri institucije.
Direktor Tijela neovisan je u obavljaju svojih dužnosti. Kada postupa u ime Tijela, direktor ne smije tražiti ni primati upute od bilo koje institucije ili vlade ili od bilo kojeg drugog tijela, ureda ili agencije. Direktor tijela mora se suzdržavati se od svih radnji koje nisu u skladu s prirodom njegovih dužnosti.
Europski parlament, Vijeće i Komisija, u pogledu direktora, zajedno izvršavaju ovlasti koje su dodijeljene tijelu za imenovanja Pravilnikom o osoblju za dužnosnike (i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije) utvrđenom u Uredbi Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (13). Ne dovodeći u pitanje odluke o imenovanju i razrješenju, tri institucije mogu se sporazumjeti da izvršavanje nekih ili svih preostalih ovlasti dodijeljenih tijelu za imenovanja povjere bilo kojoj od njih.
Tijelo za imenovanja može direktoru dodijeliti obavljanje drugih zadaća pod uvjetom da takve zadaće nisu nespojive s obujmom posla direktora Tijela i da ne mogu dovesti do sukoba interesa ili ugroziti neovisnost direktora.
4. Tijelo je fizički smješteno u Europskom parlamentu, koji Tijelu osigurava potrebne urede i administrativnu potporu.
5. Direktoru Tijela pomaže osoblje jedne ili više institucija Unije. Kada radi za Tijelo, to osoblje djeluje jedino pod nadležnošću direktora Tijela.
Odabir osoblja ne smije dovesti do sukoba interesa između njihovih dužnosti u Tijelu i bilo koje druge službene dužnosti, i oni se suzdržavaju od svih radnji koje nisu u skladu s prirodom njihovih dužnosti.
6. Tijelo sklapa sporazume s Europskim parlamentom, a prema potrebi i s drugim institucijama, o svim administrativnim dogovorima potrebnim za provođenje svojih zadaća, a posebno sporazume o osoblju, uslugama i potpori iz stavaka 4., 5. i 8.
7. Odobrena sredstva za rashode Tijela osiguravaju se pod posebnom glavom u dijelu o Europskom parlamentu u općem proračunu Europske unije. Odobrena sredstva dostatna su da osiguraju puno i neovisno djelovanje Tijela. Nacrt proračunskog plana Tijela je javan i direktor ga podnosi Europskom parlamentu. Europski parlament na direktora Tijela prenosi dužnosti dužnosnika za ovjeravanje u vezi s navedenim odobrenim sredstvima.
8. Na Tijelo se primjenjuje Uredba Vijeća br. 1 (14).
Usluge prevođenja potrebne za rad Tijela i Registra pruža Prevoditeljski centar za tijela Europske unije.
9. Tijelo i dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta razmjenjuju informacije potrebne za izvršavanje svojih dužnosti na temelju ove Uredbe.
10. Direktor podnosi godišnje izvješće o radu Tijela Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.
11. Sud Europske unije ispituje zakonitost odluka Tijela u skladu s člankom 263. UFEU-a i nadležan je u sporovima koji se odnose na naknadu štete koju uzrokuje Tijelo, u skladu s člancima 268. i 340. UFEU-a. Ako Tijelo ne donese odluku kad se to ovom Uredbom od njega zahtijeva, pred Sudom Europske unije može se pokrenuti postupak zbog propusta djelovanja u skladu s člankom 265. UFEU-a.
Članak 7.
Registar europskih političkih stranaka i zaklada
1. Tijelo uspostavlja i vodi Registar europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada. Informacije iz Registra dostupne su u skladu s člankom 32.
2. Kako bi se osiguralo valjano funkcioniranje Registra, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 36. i u okviru područja primjene relevantnih odredbi ove Uredbe u vezi s:
(a)
informacijama i popratnom dokumentacijom koje čuva Tijelo, a za koje je Registar nadležni čuvar, što uključuju statute europskih političkih stranaka ili europskih političkih zaklada, sve ostale dokumente podnesene kao dio zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 8. stavkom 2., sve dokumente država članica sjedišta iz članka 15. stavka 2. te informacije o identitetu osoba koje su članovi tijela ili obnašaju dužnosti s ovlastima administrativnog, financijskog ili pravnog zastupanja na koje se upućuje u članku 4. stavku 1. točki (f) i članku 5. prvom stavku točki (g);
(b)
dokumentacijom iz Registra iz točke (a) ovog stavka za koju Registar treba biti nadležan za potvrđivanje zakonitosti kako je utvrdi Tijelo u skladu sa svojim ovlastima na temelju ove Uredbe; Tijelo nije nadležno za provjeru poštuje li europska politička stranka ili europska politička zaklada eventualne obveze ili uvjete koje je država članica sjedišta odredila toj stranci ili zakladi na temelju članaka 4. i 5. odnosno članka 14. stavka 2., a povrh obveza i uvjeta na temelju ove Uredbe.
3. Komisija provedbenim aktima detaljno razrađuje sustav registracijskih brojeva koji Registar treba primjenjivati i standardne izvadak iz Registra koje Registar treba davati trećim stranama na zahtjev, uključujući sadržaj pisama i dokumenata. Ti izvatci ne smiju uključivati druge osobne podatke osim identiteta osoba koje su članovi tijela ili obnašaju dužnosti s ovlastima administrativnog, financijskog ili pravnog zastupanja iz članka 4. stavka 1. točke (f) i članka 5. prvog stavka točke (g). Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 37.
Članak 8.
Zahtjev za registraciju
1. Zahtjev za registraciju podnosi se Tijelu. Zahtjev za registraciju europske političke zaklade podnosi se samo putem europske političke stranke kojoj je podnositelj zahtjeva formalno pridružen.
2. Uz zahtjev se prilaže:
(a)
dokumente koji dokazuju da podnositelj ispunjava uvjete propisane člankom 3., uključujući tipiziranu službenu izjavu u obliku utvrđenom u Prilogu;
(b)
statut stranke ili zaklade koji sadrži odredbe iz članaka 4. i 5., uključujući relevantne priloge, a prema potrebi i izjavu države članice sjedišta iz članka 15. stavka 2.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 36. i u okviru područja primjene relevantnih odredbi ove Uredbe:
(a)
za utvrđivanje eventualnih dodatnih informacija ili popratnih dokumenata u vezi sa stavkom 2. potrebnih kako bi se Tijelu omogućilo puno provođenje dužnosti u skladu s ovom Uredbom, a u vezi s djelovanjem Registra;
(b)
za izmjenu tipizirane službene izjave iz Priloga u pogledu podataka koje podnositelj zahtjeva, prema potrebi, treba popuniti kako bi se osigurala dovoljna količina informacija o potpisniku, njegovoj dužnosti u europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi koju je ovlašten zastupati za potrebe izjave.
4. Dokumentacija podnesena Tijelu kao dio zahtjeva odmah se objavljuje na internetskoj stranici iz članka 32.
Članak 9.
Razmatranje zahtjeva i odluka Tijela
1. Tijelo razmatra zahtjev kako bi utvrdilo ispunjava li podnositelj zahtjeva uvjete za registraciju iz članka 3. i sadrži li statut odredbe iz članaka 4. i 5.
2. Tijelo donosi odluku o registraciji podnositelja zahtjeva, osim ako utvrdi da podnositelj zahtjeva ne ispunjava uvjete iz članka 3. ili da statut ne sadrži odredbe iz članaka 4. i 5.
Tijelo svoju odluku o registraciji podnositelja zahtjeva objavljuje u roku od mjesec dana od primitka zahtjeva za registraciju ili, ako se primjenjuju postupci utvrđeni člankom 15. stavkom 4., u roku od četiri mjeseca od primitka zahtjeva za registraciju.
Ako je zahtjev nepotpun, Tijelo traži od podnositelja zahtjeva da bez odgode podnese sve tražene dodatne informacije. Rokovi utvrđeni u drugom podstavku počinju teći tek nakon što Tijelo primi potpun zahtjev za registraciju.
3. Tipizirana službena izjava iz članka 8. stavka 2. točke (a) smatra se dovoljnom da Tijelo potvrdi da podnositelj zahtjeva ispunjava uvjete navedene u članku 3. stavku 1. točki (c) odnosno članku 3. stavku 2. točki (c), koji god se primjenjuje.
4. Odluka Tijela o registraciji podnositelja zahtjeva objavljuje se u Službenom listu Europske unije zajedno sa statutom stranke ili zaklade. Odluka Tijela o odbijanju registracije podnositelja zahtjeva objavljuje se u Službenom listu Europske unije zajedno s detaljnim razlozima za odbijanje.
5. Tijelo se obavještava o svakoj izmjeni dokumenata ili statuta podnesenih kao dio zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 8. stavkom 2,. te ono zatim ažurira registraciju u skladu s postupcima utvrđenim u članku 15. stavcima 2. i 4., mutatis mutandis.
6. Ažurirani popis stranaka članica europske političke stranke, priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2., šalje se Tijelu svake godine. Sve izmjene uslijed kojih europska politička stranka možda više ne zadovoljava uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkom (b) dostavljaju se Tijelu u roku od četiri tjedna od navedenih izmjena.
Članak 10.
Provjera usklađenosti s uvjetima i zahtjevima registracije
1. Ne dovodeći u pitanje postupak utvrđen stavkom 3., Tijelo redovito provjerava da se registrirane europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje pridržavaju uvjeta za registraciju iz članka 3. i uvjeta upravljanja utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b) i (d) do (f) te članku 5. prvom stavku točkama (a) do (e) i (g).
2. Ako Tijelo ustanovi da više nisu ispunjeni uvjeti registracije ili uvjeti upravljanja iz stavka 1., uz iznimku uvjeta iz članka 3. stavka 1. točke (c) i članka 3. stavka 2. točke (c), o tome obavještava predmetnu europsku političku stranku ili zakladu.
3. Europski parlament, Vijeće ili Komisija mogu Tijelu podnijeti zahtjev da se provjeri ispunjava li pojedina europska politička stranka ili europska politička zaklada uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkom (c) i člankom 3. stavkom 2. točkom (c). U tim slučajevima i u slučajevima iz članka 16. stavka 3. točke (a), Tijelo od odbora neovisnih uglednih osoba osnovanog člankom 11. traži mišljenje o tom pitanju. Odbor daje svoje mišljenje u roku od dva mjeseca.
Kada se Tijelo upozna s činjenicama koje bi mogle izazvati sumnju u pogledu usklađenosti pojedine europske političke stranke ili europske političke zaklade s uvjetima utvrđenim člankom 3. stavkom 1. točkom (c) i člankom 3. stavkom 2. točkom (c), ono obavještava Europski parlament, Vijeće i Komisiju kako bi se bilo kojoj od tih institucija omogućilo podnošenje zahtjeva za provjeru iz prvog podstavka. Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, Europski parlament, Vijeće i Komisija objavljuju svoju namjeru u roku od dva mjeseca od primitka predmetne obavijesti.
Postupci utvrđeni u prvom i drugom podstavku ne započinju unutar razdoblja od dva mjeseca prije izbora za Europski parlament.
Uzimajući u obzir mišljenje odbora, Tijelo odlučuje hoće li predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu brisati iz Registra. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena.
Odluka Tijela o brisanju iz Registra na temelju nepoštovanja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkom (c) ili člankom 3. stavkom 2. točkom (c) može se donijeti isključivo u slučaju očitog i ozbiljnog kršenja tih uvjeta. Ona podliježe postupcima iz stavka 4.
4. Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili zaklade iz Registra zbog očitog i ozbiljnog kršenja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkom (c) ili člankom 3. stavkom 2. točkom (c) dostavlja se Europskom parlamentu i Vijeću. Odluka stupa na snagu samo ako Europski parlament i Vijeće u roku od tri mjeseca nakon što im je ta odluka dostavljena na nju ne iznesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Tijelo da neće iznijeti prigovor. U slučaju prigovora Europskog parlamenta i Vijeća europska politička stranka ili zaklada ostaje registrirana.
Europski parlament i Vijeće mogu iznijeti prigovor na odluku samo zbog razloga povezanih s ocjenom usklađenosti s uvjetima za registraciju iz članka 3. stavka 1. točke (c) i članka 3. stavka 2. točke (c).
Predmetna europska politička stranka ili europska politička stranka obavještava se o tome da su na odluku Tijela o brisanju iz Registra uloženi prigovori.
Europski parlament i Vijeće usvajaju stajalište u skladu s vlastitim pravilima o donošenju odluka utvrđenim u skladu s Ugovorima. Svi prigovori moraju biti valjano obrazloženi te se objavljuju.
5. Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra na koju nije uložen prigovor u okviru postupka iz stavka 4. objavljuje se u Službenom listu Europske unije zajedno s detaljnim razlozima za brisanje iz Registra, a stupa na snagu tri mjeseca nakon te objave.
6. Europska politička zaklada automatski gubi svoj status kao takav u slučaju brisanja europske političke stranke kojoj je pridružena iz Registra.
Članak 11.
Odbor neovisnih uglednih osoba
1. Ovime se osniva odbor neovisnih uglednih osoba. Sastoji se od šest članova, od kojih po dvoje imenuju Europski parlament, Vijeće i Komisija. Članovi odbora odabiru se na temelju njihovih osobnih i profesionalnih kvaliteta. Ne smiju biti članovi Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije, ne smiju imati bilo kakav izborni mandat, ni biti dužnosnici ili drugi službenici Europske unije ili aktualni ili bivši zaposlenici europske političke stranke ili europske političke zaklade.
Članovi odbora neovisni su u obavljanju svojih dužnosti. Oni ne smiju tražiti ni primati upute od bilo koje institucije ili vlade ili bilo kojeg drugog tijela, ureda ili agencije te se moraju suzdržavati od bilo kakvog djelovanja koje nije u skladu s prirodom njihovih dužnosti.
Članovi odbora mijenjaju se unutar šest mjeseci nakon kraja prve sjednice Europskog parlamenta nakon svakih izbora za Europski parlament. Mandat članova ne može se obnoviti.
2. Odbor donosi svoj poslovnik. Predsjednik odbora bira se među njegovim članovima u skladu s tim poslovnikom. Europski parlament osigurava tajništvo i financiranje odbora. Tajništvo odbora djeluje pod isključivim nadzorom odbora.
3. Kad Tijelo to zatraži, odbor daje mišljenje o svim mogućim očitim i ozbiljnim kršenjima vrijednosti na kojima je Europska unija utemeljena, od strane europske političke stranke ili europske političke zaklade, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (c) i člankom 3. stavkom 2. točkom (c). U tu svrhu, odbor može zatražiti bilo koji odgovarajući dokument ili dokaz od Tijela, Europskog parlamenta, predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade, drugih političkih stranaka, političkih zaklada ili ostalih dionika te može zatražiti saslušanje njihovih predstavnika.
U svojim mišljenjima odbor punu pozornost obraća na temeljno pravo na slobodu udruživanja i potrebu osiguravanja političko višestranačje u Europi.
Mišljenja odbora objavljuju se bez odgode.
POGLAVLJE III.
PRAVNI STATUS EUROPSKIH POLITIČKIH STRANAKA I EUROPSKIH POLITIČKIH ZAKLADA
Članak 12.
Pravna osobnost
Europske političke stranke i europske političke zaklade imaju europsku pravnu osobnost.
Članak 13.
Pravno priznavanje i sposobnost
Europske političke stranke i europske političke zaklade pravno su priznate i imaju pravnu sposobnost u svim državama članicama.
Članak 14.
Mjerodavno pravo
1. Europske političke stranke i europske političke zaklade uređene su ovom Uredbom.
2. Za pitanja koja nisu uređena ovom Uredbom ili koja su samo djelomično njome uređena te za one aspekte koje ona ne pokriva, europske političke stranke i europske političke zaklade uređene su mjerodavnim odredbama nacionalnog prava države članice u kojoj imaju sjedište.
Aktivnosti koje europska politička stranka i europska politička zaklada provode u drugim državama članicama uređene su odgovarajućim nacionalnim pravima tih država članica.
3. Za pitanja koja nisu uređena ovom Uredbom ili mjerodavnim odredbama u skladu sa stavkom 2. ili kada su pitanja samo djelomično uređena njima, za one aspekte koje oni ne pokrivaju, europske političke stranke i europske političke zaklade uređene su odredbama svojih statuta.
Članak 15.
Stjecanje europske pravne osobnosti
1. Europska politička stranka i europska politička zaklada stječu europsku pravnu osobnost na dan objave u Službenom listu Europske unije odluke Tijela o registraciji, u skladu s člankom 9.
2. Ako to zahtijeva država članica u kojoj podnositelj zahtjeva za registraciju kao europske političke stranke ili europske političke zaklade ima svoje sjedište, podnesen će zahtjev sukladno članku 8. biti popraćen izjavom države članice kojom se potvrđuje da je podnositelj zahtjeva zadovoljio sve odgovarajuće nacionalne zahtjeve za prijavu te da su njegovi statuti u skladu s mjerodavnim pravom iz članka 14. stavka 2 prvog podstavka.
3. Ako podnositelj zahtjeva ima pravnu osobnost u okviru prava države članice, stjecanje europske pravne osobnosti u toj se državi članici smatra pretvorbom nacionalne pravne osobnosti u onu koja joj slijedi, europsku pravnu osobnost. Potonja će u potpunosti zadržati sva već postojeća prava i obveze prethodno postojećeg nacionalnog pravnog subjekta koje, kao takvo, prestaje postojati. Predmetna država članica ne smije primijeniti otežavajuće uvjete u kontekstu takve pretvorbe. Podnositelj zahtjeva zadržava svoje sjedište u predmetnoj državi članici sve dok se odluka u skladu s člankom 9. ne objavi.
4. Ako tako zahtijeva država članica u kojoj se nalazi sjedište podnositelja zahtjeva, Tijelo određuje datum objave iz stavka 1. tek nakon savjetovanja s tom državom članicom.
Članak 16.
Prestanak europske pravne osobnosti
1. Europska politička stranka ili europska politička zaklada gube svoju europsku pravnu osobnost stupanjem na snagu odluke Tijela o brisanju iz Registra kako je objavljena u Službenom listu Europske unije. Odluka stupa na snagu tri mjeseca nakon takve objave osim ako predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada zahtijeva kraće razdoblje.
2. Europska politička stranka ili europska politička zaklada briše se iz Registra odlukom Tijela:
(a)
kao posljedica odluke usvojene u skladu s člankom 10. stavcima 2. do 5.;
(b)
pod okolnostima predviđenim u članku 10. stavku 6.;
(c)
na zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade; ili
(d)
u slučajevima iz ovog članka stavka 3. prvog podstavka točke (b).
3. Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada u znatnoj mjeri ne ispune odgovarajuće obveze u okviru nacionalnog prava koje je mjerodavno prema članku 14. stavku 2. prvom podstavku, država članica u kojoj se nalazi sjedište Tijelu može uputiti obrazloženi zahtjev za brisanjem iz Registra u kojem su točno i iscrpno navedena nezakonite radnje i odgovarajući nacionalni zahtjevi koji se nisu poštovali. U takvim slučajevima, Tijelo:
(a)
za pitanja koja se isključivo ili u većoj mjeri odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Europska unija, prema članku 2. UEU-a, pokreće postupak provjere u skladu s člankom 10. stavkom 3. Također se primjenjuje članak 10., stavci 4., 5. i 6.;
(b)
za sva ostala pitanja i kada je obrazloženim zahtjevom predmetne države članice potvrđeno da su sva nacionalna prava sredstva iscrpljena, odlučuje izbrisati predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu iz Registra.
Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada u znatnoj mjeri ne ispune odgovarajuće obveze u okviru nacionalnog zakona mjerodavnog prema članku 14. stavku 2. drugom podstavku i ako se pitanja isključivo ili u većoj mjeri odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Europska unija, prema članku 2. UEU-a, predmetna država članica može uputiti zahtjev Tijelu u skladu s odredbama prvog podstavka ovog stavka. Tijelo postupa u skladu s ovim stavkom prvim podstavkom točkom (a).
U svim slučajevima, Tijelo djeluje bez nepotrebnog odlaganja. Tijelo obavještava predmetnu državu članicu i predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu o praćenju obrazloženog zahtjeva za brisanjem iz Registra.
4. Tijelo određuje datum objave iz stavka 1. nakon savjetovanja s državom članicom u kojoj se nalazi sjedište europske političke stranke ili europske političke zaklade.
5. Ako predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada stekne pravnu osobnost u okviru prava države članice u kojoj ima svoje sjedište, takvo se stjecanje u toj državi članici smatra pretvorbom europske pravne osobnosti u nacionalnu pravnu osobnost kojom se u potpunosti zadržavaju već postojeća prava i obveze prethodno postojećeg europskog pravnog subjekta. Predmetna država članica ne primjenjuje uvjete zabrane u kontekstu takvog prijenosa.
6. Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada ne stekne pravnu osobnost prema pravu države članice u kojoj ima svoje sjedište, ona se likvidira u skladu s mjerodavnim pravom države članice. Predmetna država članica može zatražiti da prije likvidacije predmetna stranka ili zaklada stekne nacionalnu pravnu osobnost u skladu sa stavkom 5.
7. U svim situacijama iz stavaka 5. i 6., predmetna država članica osigurava da se uvjet neostvarivanja dobiti iz članka 3. u potpunosti poštuje. Tijelo i dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta može s tom državom članicom postići sporazum o načinima prestanka europske pravne osobnosti, posebno kako bi osigurao povrat svih sredstava primljenih iz općeg proračuna Europske unije i naplatu financijskih sankcija izrečenih u skladu s člankom 27.
POGLAVLJE IV.
ODREDBE O FINANCIRANJU
Članak 17.
Uvjeti financiranja
1. Europska politička stranka koja je registrirana u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom, koju u Europskom parlamentu zastupa najmanje jedan od njezinih članova i koja nije u jednoj od situacija za isključenje iz članka 106. stavka 1. Financijske uredbe, može se prijaviti za financiranje iz općeg proračuna Europske unije u skladu s odredbama i uvjetima koje je u pozivu na dodjelu doprinosa objavio dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta.
2. Europska politička zaklada pridružena europskoj političkoj stranci koja u skladu sa stavkom 1. ispunjava uvjete za prijavu za financiranje, registrirana u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom i koja nije u jednoj od situacija za isključenje iz članka 106. stavka 1. Financijske uredbe, može se prijaviti za financiranje iz općeg proračuna Europske unije u skladu s odredbama i uvjetima koje je u pozivu na podnošenje prijedloga objavio dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta.
3. U svrhu utvrđivanja prihvatljivosti za financiranje iz općeg proračuna Europske unije u skladu sa stavkom 1. ovog članka i člankom 3. stavkom 1. točkom (b) te radi primjene članka 19. stavka 1., član Europskog parlamenta smatra se članom samo jedne europske političke stranke koja je, kada je to relevantno, ona stranka kojoj je pridružena njezina nacionalna ili regionalna politička stranka na krajnji datum podnošenja prijava za financiranje.
4. Financijski doprinosi ili bespovratna sredstva iz općeg proračuna Europske unije ne smiju premašiti 85 % godišnjih nadoknadivih rashoda navedenih u proračunu europske političke stranke ni 85 % prihvatljivih troškova europske političke zaklade. Europske političke stranke mogu upotrijebiti bilo koji neiskorišteni dio doprinosa Unije dodijeljenih za podmirivanje nadoknadivih rashoda u financijskoj godini nakon njihove dodjele. U skladu s Financijskom uredbom osigurava se povrat iznosa koji još nisu iskorišteni nakon te financijske godine.
5. U okviru ograničenja iz članaka 21. i 22., rashodi nadoknadivi financijskim doprinosima uključuju administrativne rashode i rashode povezane s tehničkom pomoći, sastancima, istraživanjem, prekograničnim događanjima, studijama, informacijama i publikacijama, kao i rashode povezane s kampanjama.
Članak 18.
Prijava za financiranje
1. Kako bi primila financiranje iz općeg proračuna Europske unije, europska politička stranka ili europska politička zaklada, koja ispunjava uvjete iz članka 17. stavka 1. ili 2., podnosi prijavu Europskom parlamentu nakon njegova poziva za dodjelu doprinosa ili podnošenje prijedloga.
2. Europska politička stranka i europska politička zaklada moraju se, u vrijeme prijave, pridržavati obveza navedenih u članku 23., biti registrirane u Registru od datuma prijave do kraja financijske godine ili do kraja aktivnosti za koju su dodijeljeni doprinosi ili bespovratna sredstva te ne podlijegati bilo kojim sankcijama predviđenima člankom 27. stavkom 1. i člankom 27. stavkom 2. točkom (a), podtočkama v. i vi.
3. Europska politička zaklada mora u svoju prijavu uključiti svoj godišnji program rada ili akcijski plan.
4. Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta donosi odluku u roku od tri mjeseca nakon zaključenja poziva na dodjelu doprinosa ili poziva na podnošenje prijedloga te u skladu s Financijskom uredbom odobrava odgovarajuća odobrena sredstva i njima upravlja.
5. Europska politička zaklada može se prijaviti za financiranje iz općeg proračuna Europske unije samo putem europske političke stranke kojoj je pridružena.
Članak 19.
Kriteriji za dodjeljivanje i raspodjelu financiranja
1. Odgovarajuća odobrena sredstva koja su na raspolaganju europskim političkim strankama i europskim političkim zakladama kojima su u skladu s člankom 18. dodijeljeni doprinosi ili bespovratna sredstva dijele se na godišnjoj osnovi prema sljedećem ključu raspodjele:
-
15 % sredstava dijeli se u jednakim dijelovima između europskih političkih stranaka korisnica,
-
85 % dijeli se između europskih političkih stranaka korisnica razmjerno udjelu njihovih članova izabranih u Europski parlament.
Isti se ključ raspodjele primjenjuje na dodjelu financiranja europskim političkim zakladama na temelju njihove pridruženosti nekoj europskoj političkoj stranci.
2. Raspodjela iz stavka 1. temelji se na broju izabranih članova Europskog parlamenta, koji su ujedno članovi europske političke stranke koja se prijavljuje za dodjelu sredstava na krajnji datum za podnošenje prijava za financiranje, uzimajući u obzir članak 17. stavak 3.
Nakon tog datuma, sve promjene vezane za taj broj ne utječu na udio u financiranju koji europske političke stranke ili europske političke zaklade imaju. To ne dovodi u pitanje zahtjev iz članka 17. stavka 1. prema kojemu europsku političku stranku u Parlamentu mora predstavljati najmanje jedan njezin član.
Članak 20.
Donacije i doprinosi
1. Europske političke stranke i europske političke zaklade mogu primati donacije fizičkih ili pravnih osoba u visini do 18 000 EUR godišnje i po donatoru.
2. Europske političke stranke i europske političke zaklade dužne su u skladu s člankom 23. pri podnošenju svojih godišnjih financijskih izvještaja također podnijeti popis svih donatora s njihovim donacijama, pri čemu trebaju navesti prirodu i visinu pojedinih donacija. Ovaj se stavak također odnosi na doprinose stranaka članica europskih političkih stranaka i organizacija članica europskih političkih zaklada.
Za donacije fizičkih osoba koje premašuju iznos od 1 500 EUR i donacije koje iznose 3 000 EUR ili manje, predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada navodi jesu li odgovarajući donatori dali prethodni pisani pristanak za objavu u skladu s člankom 32. stavkom 1. točkom (e).
3. U skladu sa stavkom 2. Tijelo se svaki tjedan u pisanom obliku obavještava o donacijama koje su europske političke stranke i europske političke zaklade primile u razdoblju od šest mjeseci prije izbora za Europski parlament.
4. U skladu sa stavkom 2. Tijelo mora odmah u pisanom obliku biti obaviješteno o pojedinačnim donacijama koje su europske političke stranke i europske političke zaklade prihvatile, a čiji je iznos veći od 12 000 EUR.
5. Europske političke stranke i europske političke zaklade ne smiju primati:
(a)
anonimne donacije ili doprinose;
(b)
donacije iz proračuna klubova zastupnika u Europskom parlamentu;
(c)
donacije bilo kojeg tijela javne vlasti iz države članice ili treće zemlje, ili bilo kojeg poduzeća nad kojim takvo tijelo javne vlasti može izravno ili neizravno izvršavati prevladavajući utjecaj na temelju vlasništva, financijskog sudjelovanja u njemu ili pravila koja ga uređuju;
(d)
donacije svakog privatnog subjekta čije se sjedište nalazi u trećoj zemlji ili pojedinaca iz treće zemlje koji nemaju pravo glasovanja na izborima za Europski parlament.
6. Sve donacije koje prema ovoj Uredbi nisu dopuštene moraju se u roku od 30 dana od dana na koji je europska politička stranka ili europska politička zaklada primila donaciju:
(a)
vratiti donatoru ili svakoj osobi koja u njegovo ime djeluje; ili
(b)
kada vraćanje donacije nije moguće, o njoj treba obavijestiti Tijelo i Europski parlament. Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta utvrđuje iznos dugovanja i odobrava osiguravanje povrata u skladu s odredbama predviđenima člancima 78. i 79. Financijske uredbe. Sredstva se unose kao opći prihod u dio općeg proračuna Europske unije koji se odnosi na Europski parlament.
7. Dopušteni su doprinosi koje europskim političkim strankama daruju njihovi članovi. Vrijednost takvih doprinosa ne smije premašivati 40 % godišnjeg proračuna te europske političke stranke.
8. Dopušteni su doprinosi koje europskoj političkoj zakladi daruju njezini članovi i europska politička stranka kojoj je ona pridružena. Vrijednost takvih doprinosa ne smije premašivati 40 % godišnjeg proračuna te europske političke zaklade i ne smiju potjecati iz sredstava koja je u skladu s ovom Uredbom neka od europskih političkih stranaka primila iz općeg proračuna Europske unije.
Teret dokazivanja leži na europskoj političkoj stranci o kojoj je riječ, a koja je dužna u svojim računima jasno prikazati porijeklo sredstava upotrijebljenih za financiranje njezine pridružene europske političke zaklade.
9. Ne dovodeći u pitanje stavke 7. i 8., europske političke stranke i europske političke zaklade mogu prihvatiti doprinose građana koji su njihovi članovi do iznosa u visini od 18 000 EUR godišnje i po članu kada ti doprinosi dolaze od dotičnog člana u njegovo ime.
Granična vrijednost iz prvog podstavka ne primjenjuje se ako je dotični član ujedno i izabrani zastupnik u Europskom parlamentu, nacionalnom parlamentu ili regionalnom parlamentu ili regionalnoj skupštini.
10. Svaki doprinos koji nije dopušten na temelju ove Uredbe vraća se u skladu sa stavkom 6.
Članak 21.
Financiranje kampanja u kontekstu izbora za Europski parlament
1. Podložno drugom podstavku, financiranje koje europske političke stranke prime iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora mogu se koristiti za financiranje kampanja koje europske političke stranke vode u kontekstu izbora za Europski parlament na kojima one ili njihovi članovi sudjeluju kao što je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (d).
U skladu s člankom 8. Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima (15), financiranje i moguće ograničavanje izbornih troškova za sve političke stranke, kandidate i treće strane, uz njihovo sudjelovanje, na izborima za Europski parlament u svakoj je državi članici uređeno nacionalnim odredbama.
2. Europske političke stranke u svojim godišnjim financijskim izvještajima jasno moraju naznačiti rashode vezane za kampanje iz stavka 1.
Članak 22.
Zabrana financiranja
1. Neovisno o članku 21. stavku 1., financiranje koje europske političke stranke prime iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smiju se koristiti za izravno ili neizravno financiranje ostalih političkih stranaka, osobito nacionalnih stranaka ili kandidata. Te nacionalne političke stranke i kandidati i dalje se uređuju nacionalnim pravilima.
2. Financiranje koje europske političke zaklade prime iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smiju se koristiti u bilo koje druge svrhe osim za financiranje njihovih zadaća navedenih u članku 2. točki 4. i podmirivanje rashoda izravno vezanih za ciljeve određene njihovim statutima u skladu s člankom 5. Osobito se ne smiju koristiti za izravno ili neizravno financiranje izbora, političkih stranaka ili kandidata ili drugih zaklada.
3. Financiranje koje europske političke stranke i europske političke zaklade prime iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smiju se koristiti za financiranje kampanja za referendume.
POGLAVLJE V.
KONTROLA I SANKCIJE
Članak 23.
Računi i obveze izvješćivanja i revizije
1. Najkasnije šest mjeseci nakon zaključenja financijske godine europske političke stranke i europske političke zaklade obvezne su podnijeti Tijelu, s primjerkom za dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta i nadležnu nacionalnu kontakt točku u državi članici u kojoj se nalazi njihovo sjedište:
(a)
svoje godišnje financijske izvještaje i pripadajuće napomene kojima navode sve prihode i rashode te imovinu i obveze na početku i na kraju financijske godine, u skladu s mjerodavnim pravom u državi članici u kojoj imaju sjedište i njihovim godišnjim izjavama na temelju međunarodnih računovodstvenih standarda kako je određeno u članku 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (16);
(b)
izvješće vanjske revizije o godišnjim financijskim izvještajima, koje potvrđuje pouzdanost tih financijskih izvještaja te zakonitost i pravilnost njihovih prihoda i rashoda, a koje je izradilo neovisno tijelo ili stručnjak; i
(c)
popis donatora i uplatitelja te njihovih donacija ili doprinosa prijavljenih u skladu s člankom 20. stavcima 2., 3. i 4.
2. Kad su rashode izvršile europske političke stranke zajedno s nacionalnim političkim strankama ili europske političke zaklade zajedno s nacionalnim političkim zakladama ili ostalim organizacijama, u godišnje financijske izvještaje iz stavka 1. uključuje se dokaz o rashodima koje su europske političke stranke ili europske političke zaklade napravile izravno ili putem tih trećih strana.
3. Neovisna vanjska tijela ili stručnjake na koje upućuje stavak 1. točka (b) odabire, ovlašćuje i plaća Europski parlament. Oni su ovlašteni za reviziju računa u okviru prava mjerodavnog u državi članici u kojoj se nalazi njihovo sjedište ili poslovni nastan.
4. Europske političke stranke ili europske političke zaklade pružaju sve informacije koje zatraže neovisna tijela ili stručnjaci u svrhu provođenja revizije.
5. Neovisna tijela ili stručnjaci obavješćuju Tijelo i nadležnog službenika Europskog parlamenta o bilo kakvoj sumnji na nezakonite radnje, prijevaru ili korupciju koje bi mogle ugroziti financijske interese Unije. Tijelo i dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta o tome obavješćuju predmetne nacionalne kontaktne točke.
Članak 24.
Opća pravila o kontroli
1. Kontrolu nad europskim političkim strankama ili europskim političkim zakladama u vezi s ispunjavanjem zahtjeva u okviru ove Uredbe izvršava se u suradnji s Tijelom, dužnosnikom za ovjeravanje Europskog parlamenta i nadležnim državama članicama.
2. Tijelo izvršava kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada koje proizlaze iz ove Uredbe, posebno u vezi s člankom 3., člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) te (d) do (f), člankom 5. stavkom 1. točkama (a) do (e) i (g), člankom 9. stavcima 5. i 6. te člancima 20., 21. i 22.
Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta izvršava kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada u vezi s financiranjem Unije na temelju ove Uredbi u skladu s Financijskom uredbom. U izvršavanju takvih kontrola, Europski parlament poduzima potrebne mjere u području sprečavanja i borbe protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije.
3. Kontrolu koju izvršava Tijelo i dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta iz stavka 2. ne obuhvaća obveze koje za europske političke stranke i europske političke zaklade proizlaze iz mjerodavnog nacionalnog prava iz članka 14.
4. Europske političke stranke i europske političke zaklade pružaju informacije koje zatraže Tijelo, dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta, Revizorski sud, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ili države članice i koje su potrebne za provedbu kontrole za koju su oni, u okviru ove Uredbe, zaduženi.
Na zahtjev i za potrebe kontrole usklađenosti s člankom 20., europske političke stranke i europske političke zaklade Tijelu pružaju informacije u vezi s doprinosima pojedinačnih članova i njihovim identitetom. Štoviše, prema potrebi, Tijelo od europskih političkih stranaka može zatražiti potpisane izjave o potvrdi od članova koji obnašaju izabrane mandate u svrhu kontrole usklađenosti s uvjetima članka 31. stavka 1. točke (b) prvog podstavka.
Članak 25.
Izvršenje i kontrola u vezi sa financiranjem Unije
1. Odobrena sredstva za financiranje europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada utvrđuju se u okviru godišnjeg postupka donošenja proračuna i provode u skladu s ovom Uredbom i Financijskom uredbom.
Uvjete za doprinose i bespovratna sredstva utvrđuje dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta u svom pozivu na dodjelu doprinosa i pozivu za podnošenje prijedloga.
2. Kontrola financiranja primljenog iz općeg proračuna Europske unije i njihovim korištenjem provodi se u skladu s Financijskom uredbom.
Kontrola se također provodi na temelju godišnjeg ovjeravanja vanjskog neovisnog revizora u skladu s člankom 23. stavkom 1.
3. Revizorski sud izvršava svoje revizorske ovlasti u skladu s člankom 287. UFEU-a.
4. Sve dokumente ili informacije koje su Revizorskom sudu potrebne radi izvršavanja njegove zadaće na zahtjev mu dostavljaju europske političke stranke i europske političke zaklade koje primaju financiranje u skladu s ovom Uredbom.
5. Odlukom ili sporazumom o doprinosima i bespovratnim sredstvima izrijekom se predviđa revizija europske političke stranke koja je primila doprinos ili europske političke zaklade koja je primila bespovratna sredstva iz općeg proračuna Europske unije. Reviziju, na temelju evidencije ili na licu mjesta, provode Europski parlament i Revizorski sud.
6. Revizorski sud i dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta ili bilo koje drugo vanjsko tijelo koje je dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta za to ovlastio, mogu na licu mjesta provesti potrebne kontrole i provjere kako bi potvrdili zakonitost rashoda i pravilnu provedbu odredaba odluke ili sporazuma o doprinosima i bespovratnim sredstvima, a u slučaju europskih političkih zaklada pravilnu provedbu programa rada ili djelovanja. Europska politička stranka ili europska politička zaklada koja je u pitanju dužne su dostaviti sve dokumente ili informacije potrebne za provedbu ove zadaće.
7. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) smije provoditi istrage, uključujući kontrole i istrage na licu mjesta, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17) te Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (18), s ciljem utvrđivanja je li u skladu s ovom Uredbom došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite radnje koja je naštetila financijskim interesima Unije vezanima za doprinose ili bespovratna sredstva. Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta može, ako je to potrebno, na temelju rezultata istrage donijeti odluku o povratu sredstava.
Članak 26.
Tehnička podrška
Cjelokupna tehnička podrška koju europskim političkim strankama pruža Europski parlament temelji se na načelu jednakog postupanja. Tehnička se podrška pruža pod uvjetima ne manje povoljnima od uvjeta pod kojima se drugim vanjskim organizacijama i udrugama mogu dodijeliti slične pogodnosti, a ostvaruje se uz račun i plaćanje.
Članak 27.
Sankcije
1. U skladu s člankom 16., Tijelo odlučuje iz Registra brisati europsku političku stranku ili europsku političku zakladu u sljedećim situacijama:
(a)
ako je protiv stranke ili zaklade koja je u pitanju bila izrečena pravomoćna presuda (res judicata) zbog nezakonitih radnji štetnih za financijske interese Unije kao što je utvrđeno člankom 106. stavkom 1. Financijske uredbe;
(b)
ako se uspostavilo da sukladno postupcima iz članka 10. stavcima 2. do 5. više ne zadovoljava jedan uvjet ili više njih iz članka 3. stavka 1. točaka (a), (c) i (e) te članka 3. stavka 2.; ili
(c)
ako zahtjev države članice za brisanjem iz Registra zbog ozbiljnog neispunjavanja obveza iz nacionalnog prava ispunjava zahtjeve iz članka 16. stavka 3. točke (b).
2. Tijelo izriče financijske sankcije u sljedećim situacijama:
(a)
nemjerljiva kršenja:
i.
u slučaju nepoštovanja zahtjeva iz članka 9. stavaka 5. ili 6.;
ii.
u slučaju neispunjavanja preuzetih obveza i nepridržavanja informacija koje je pružila europska politička stranka ili europska politička zaklada u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) te (d) do (f) i člankom 5. stavkom 1. točkama (a), (b), (d) i (e);
iii.
u slučaju da se ne dostavi popis donatora i njihovih donacija u skladu s člankom 20. stavkom 2. ili se ne prijave donacije u skladu s člankom 20. stavcima 3. i 4.;
iv.
ako europska politička stranka ili europska politička zaklada prekrši obveze navedene u članku 23. stavku 1. i članku 24. stavku 4.;
v.
ako je protiv europske političke stranke ili europske političke zaklade bila izrečena pravomoćna presuda (res judicata) zbog nezakonitih radnji štetnih za financijske interese Unije kao što je utvrđeno člankom 106. stavkom 1. Financijske uredbe;
vi.
kada je europska politička stranka ili europska politička zaklada koja je u pitanju u bilo kojem trenutku s namjerom propustila dostaviti informaciju ili je s namjerom dostavila neispravnu ili krivu informaciju ili kada tijela ovlaštena ovom Uredbom za provođenje revizije ili kontrole primatelja financijskih sredstava iz općeg proračuna Europske unije utvrde nepravilnosti u godišnjim financijskim izvještajima koje se smatraju značajnim izostavljanjem ili pogrešnim prikazivanjem stavki u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima definiranim u članku 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002;
(b)
mjerljiva kršenja:
i.
ako je europska politička stranka ili europska politička zaklada prihvatila donacije i doprinose koji nisu dopušteni na temelju članka 20. stavka 1. ili 5., osim ako su ispunjeni uvjeti iz članka 20. stavka 6.;
ii.
u slučaju nepoštovanja zahtjeva iz članaka 21. i 22.
3. Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta može europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi onemogućiti buduće financiranje Unije u razdoblju do pet godina ili do 10 godina u slučajevima ponovljenog kršenja u petogodišnjem razdoblju, kada je proglašena krivom za kršenja navedena u stavku 2. točki (a) podtočkama v. i vi. Time se ne dovode u pitanje ovlasti dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta navedene u članku 204.n Financijske uredbe.
4. Za potrebe stavaka 2. i 3., na europsku političku stranku ili europsku političku zakladu primjenjuju se sljedeće financijske sankcije:
(a)
Kada je riječ o nemjerljivim kršenjima, fiksni postotak godišnjeg proračuna predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade:
-
5 %, ili
-
7,5 % u slučaju istodobnih kršenja, ili
-
20 % u slučaju kada je predmetno kršenje ponovljeno kršenje, ili
-
trećina navedenih postotaka ako je europska politička stranka ili europsko političko tijelo dobrovoljno prijavilo prekršaj Tijelu i ako je službeno pokrenuta istraga, čak i u slučaju istodobnog kršenja ili ponovljenog kršenja, a stranka ili zaklada koja je u pitanju je poduzela primjerene korektivne mjere,
-
50 % godišnjeg proračuna predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade iz prethodne godine ako je protiv nje bila izrečena pravomoćna presuda (res judicata) zbog nezakonitih radnji štetnih za financijske interese Unije kao što je utvrđeno člankom 106. stavkom 1. Financijske uredbe;
(b)
U slučajevima mjerljivih kršenja, fiksni postotak nepropisno primljenih ili neprijavljenih iznosa u skladu sa sljedećom ljestvicom, uz maksimalnih 10 % godišnjeg proračuna predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade:
-
100 % nepropisno primljenih ili neprijavljenih iznosa ako je riječ o iznosima koji ne premašuju 50 000 EUR, ili
-
150 % nepropisno primljenih ili neprijavljenih iznosa ako je riječ o iznosima iznad 50 000 EUR ali nižima od 100 000 EUR, ili
-
200 % nepropisno primljenih ili neprijavljenih iznosa ako je riječ o iznosima iznad 100 000 EUR ali nižima od 150 000 EUR, ili
-
250 % nepropisno primljenih ili neprijavljenih iznosa ako je riječ o iznosima iznad 150 000 EUR ali nižima od 200 000 EUR, ili
-
300 % nepropisno primljenih ili neprijavljenih iznosa ako je riječ o iznosima iznad 200 000 EUR, ili
-
trećina iznad navedenih postotaka ako je europska politička stranka ili europska politička zaklada dobrovoljno prijavila kršenje Tijelu i/ili ako je dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta službeno pokrenuo istragu a stranka ili zaklada koja je u pitanju je poduzela prikladne korektivne mjere.
Za primjenu iznad navedenih postotaka, svaka se donacija ili svaki doprinos razmatraju pojedinačno.
5. Svaki puta kada europska politička stranka ili europska politička zaklada počini istodobna kršenja ove Uredbe, primjenjuju se samo sankcije predviđene za najozbiljnija kršenja, osim ako je drukčije predviđeno stavkom 4. točkom (a).
6. Sankcije utvrđene ovom Uredbom podliježu zastari nakon isteka pet godina od datuma kada je izvršeno predmetno kršenje ili, u slučaju trajnih ili ponovljenih kršenja, od datuma prestanka zadnjeg kršenja.
Članak 28.
Suradnja između Tijela, dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta i država članica
1. Tijelo, dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta i države članice dijele informacije putem nacionalnih kontaktnih točaka i redovito se međusobno obavješćuju o pitanjima vezanima za odredbe o financiranju, kontrolama i sankcijama.
2. Također se dogovaraju oko praktičnih pitanja u vezi s tom razmjenom informacija, uključujući objavu povjerljivih informacija ili dokaza i suradnju među državama članicama.
3. Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta obavješćuje Tijelo o svim nalazima koji bi mogli dati povoda izricanju sankcija u okviru članka 27. stavaka od 2. do 4. kako bi se Tijelu omogućilo poduzimanje odgovarajućih mjera.
4. Tijelo obavješćuje dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta o svakoj odluci koju je donijelo u vezi sa sankcijama kako bi mu omogućilo poduzimanje prikladnih koraka u okviru Financijske uredbe.
Članak 29.
Korektivne mjere i načela dobrog upravljanja
1. Prije donošenja konačne odluke u vezi sa sankcijama iz članka 27., Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta dužni su omogućiti predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi da uvede mjere potrebne za popravljanje situacije u razumnom roku, koji ne bi trebao biti duži od mjesec dana. Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta posebno omogućuju ispravljanje službeničkih i aritmetičkih pogrešaka, dostavljanje dodatnih dokumenata ili pružanje dodatnih informacija, po potrebi, ili ispravljanje manjih pogrešaka.
2. Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada nije poduzela korektivne mjere unutar roka iz stavka 1., donosi se odluka o odgovarajućim sankcijama iz članka 27.
3. Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na uvjete navedene u članku 3. stavku 1. točkama od (b) do (d) i u članku 3. stavku 2. točki (c).
Članak 30.
Povrat
1. Na temelju odluke Tijela o brisanju iz Registra europske političke stranke ili europske političke zaklade, dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta povlači ili ukida svaku odluku ili svaki sporazum koji su u tijeku o financiranju Unije, osim u slučajevima predviđenima člankom 16. stavkom 2. točkom (c) i člankom 3. stavkom 1. točkama (b) i (d). Također osigurava povrat svih financijskih sredstava Unije, uključujući sva nepotrošena sredstva Unije od prethodnih godina.
2. Europska politička stranka ili europska politička zaklada kojoj je izrečena sankcija zbog kršenja navedenih u članku 27. stavku 1. i članku 27. stavku 2. točki (a) podtočkama v. i vi. više iz toga razloga ne ispunjava zahtjeve iz članka 18. stavka 2. Kao posljedica toga, dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta dužan je ukinuti sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava ili odluku o financiranju Unije na temelju ove Uredbe te osigurati povrat prekomjerno isplaćene iznose na temelju sporazuma ili odluke o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava, uključujući sva neiskorištena sredstva Unije iz prethodnih godina.
U slučaju takvog ukinuća, uplate dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta ograničavaju se na stvarne prihvatljive rashode europske političke stranke ili europske političke zaklade do datuma stupanja na snagu odluke o prestanku.
Ovaj se stavak primjenjuje na slučajeve iz članka 16. stavka 2. točke (c) i članka 3. stavka 1. točaka (b) i (d).
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 31.
Informiranje građana
Podložno člancima 21. i 22. i njihovim vlastitim statutima i unutarnjim postupcima, europske političke stranke u kontekstu izbora za Europski parlament mogu poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi obavijestile građane Unije o udruživanjima nacionalnih političkih stranaka, kandidata i predmetnih europskih političkih stranaka.
Članak 32.
Transparentnost
1. Na internetskoj stranici uspostavljanoj u tu svrhu Europski parlament, pod ovlasti njegovog dužnosnika za ovjeravanje, objavljuje sljedeće podatke:
(a)
nazive i statute svih registriranih europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada, zajedno s dokumentima podnesenima u sklopu njihovih zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 8. najkasnije četiri tjedna nakon što je Tijelo donijelo svoju odluku i nakon toga sve izmjene o kojima je u skladu s člankom 9. stavcima 5. i 6. Tijelo obaviješteno;
(b)
popis zahtjeva koji nisu odobreni, zajedno s dokumentima podnesenima u sklopu zahtjeva za registraciju prema članku 8. te razloge odbijanja najkasnije četiri tjedna nakon što je Tijelo donijelo svoju odluku;
(c)
godišnje izvješće s tablicom iznosa plaćenih svakoj europskoj političkoj stranci i europskoj političkoj zakladi za svaku financijsku godinu za koju su primljeni doprinosi ili plaćena bespovratna sredstva iz općeg proračuna Europske unije;
(d)
godišnje financijske izvještaje i izvješća vanjske revizije iz članka 23. stavka 1. te završna izvješća o provedbi programa rada ili djelovanjima europskih političkih zaklada;
(e)
imena donatora i njihovih donacija koje su europske političke stranke i europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 20. stavcima 2., 3. i 4., uz iznimku donacija fizičkih osoba čija vrijednost ne premašuje iznos od 1 500 EUR na godinu po donatoru i koje se prijavljuje kao „manje donacije”, Donacije fizičkih osoba čija je godišnja vrijednost između 1 500 EUR i 3 000 EUR ne objavljuju se bez prethodno danog pisanog pristanka odgovarajućeg donatora. Ako nije dano prethodno odobrenje, takve se donacije smatraju „manjim donacijama”. Ukupni iznos manjih donacija i broj donatora po kalendarskoj godini također se objavljuju;
(f)
doprinose iz članka 20. stavaka 7. i 8. koje su europske političke stranke i europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 20. stavkom 2., uključujući identitet stranaka ili organizacija članica koji su te doprinose dali;
(g)
detalje i razloge svih konačnih odluka koje je Tijelo donijelo u skladu s člankom 27., uključujući, gdje je to relevantno, mišljenja koja je donio odbor neovisnih uglednih osoba u skladu s člancima 10. i 11., uz uvažavanje Uredbe (EZ) br. 45/2001;
(h)
detalje razloga za sve konačne odluke koje je dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta donio u skladu s člankom 27.;
(i)
opis tehničke podrške pružene europskim političkim strankama; i
(j)
izvješće Europskog parlamenta o procjeni primjene ove Uredbe i o financiranim aktivnostima iz članka 38.
2. Europski parlament objavljuje popis pravnih osoba koje su članovi jedne od europskih političkih stranaka i koji je u skladu s člankom 4. stavkom 2. priložen statutu stranke i ažuriran u skladu s člankom 9. stavkom 6., kao i ukupni broj pojedinačnih članova.
3. Osobni podaci ne objavljuju se na internetskoj stranici kako je navedeno u stavku 1. osim u slučajevima koji su u skladu sa stavkom 1. točkama (a), (e) ili (g).
4. Europske političke stranke i europske političke zaklade dužne su u javno dostupnoj izjavi o privatnosti osobnih podataka pružiti potencijalnim članovima i donatorima informacije koje se zahtijevaju u skladu s člankom 10. Direktive 95/46/EZ i obavijestiti ih da će Europski parlament, Tijelo, OLAF, Revizorski sud, države članice ili vanjska tijela ili stručnjaci koje su ta tijela ovlastila njihove osobne podatke obrađivati u svrhe revizije i provođenja kontrole te o uvjetima pod kojima se njihovi osobni podaci objavljuju na internetskoj stranici iz stavka 1. prema uvjetima iz ovog članka. U primjeni članka 11. Uredbe (EZ) 45/2001 dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta dužan je uključiti iste informacije u pozive na dodjelu doprinosa ili podnošenje prijedloga iz članka 18. stavka 1. ove Uredbe.
Članak 33.
Zaštita osobnih podataka
1. Pri obradi osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom, Tijelo, Europski parlament i odbor neovisnih uglednih osoba iz članka 11. dužni su pridržavati se Uredbe (EZ) br. 45/2001. Za potrebe obrade osobnih podataka smatra ih se voditeljima obrade u skladu s člankom 2. stavkom (d) te Uredbe.
2. Pri obrađivanju osobnih podatka u skladu s ovom Uredbom europske političke stranke i europske političke zaklade, države članice pri provođenju kontrole nad aspektima vezanima uz financiranje europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada u skladu s člankom 24. te neovisna tijela ili stručnjaci ovlašteni za reviziju računa prema članku 23. stavku 1. imaju obvezu pridržavati se Direktive 95/46/EZ i nacionalnih odredaba donesenih na temelju nje. U svrhe obrade osobnih podataka smatra ih se voditeljima obrade u skladu s člankom 2. stavkom (d) te Direktive.
3. Tijelo, Europski parlament i odbor neovisnih uglednih osoba iz članka 11. osiguravaju da se u skladu s ovom Uredbom osobni podaci koje su prikupili ne koriste u bilo koju drugu svrhu osim radi osiguravanja zakonitosti, pravilnosti i transparentnosti financiranja europskih političkih stanaka i europskih političkih zaklada te članstva europskih političkih stranaka. Dužni su u skladu s člankom 32. sve osobne podatke prikupljene u ovu svrhu izbrisati najkasnije 24 mjeseca nakon objave njihovih relevantnih dijelova.
4. Države članice i neovisna tijela ili stručnjaci ovlašteni za reviziju računa obvezni su koristiti se osobnim podacima koje prime samo radi provođenja kontrole financiranja europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada. U skladu s člankom 28., nakon prijenosa osobnih podataka dužni su ih izbrisati u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom.
5. Osobne se podatke može čuvati i nakon vremenskih rokova utvrđenih stavkom 3. ili predviđenih mjerodavnim nacionalnim pravom iz stavka 4. ako je takvo čuvanje potrebno za pravne ili upravne postupke vezane za financiranje europske političke stranke ili europske političke zaklade ili za članstvo europske političke stranke. Svi takvi osobni podaci brišu se najkasnije sedam dana nakon datuma zaključenja navedenih postupaka konačnom odlukom ili nakon svih revizija, žalbi, sporova ili zahtjeva.
6. Voditelji obrade iz stavaka 1. i 2. dužni su provoditi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi osobne podatke zaštitilo od slučajnog ili nezakonitog uništenja, slučajnog gubitka, izmjene ili neovlaštenog objavljivanja ili pristupa, osobito kada obrada takvih podataka uključuje njihov prijenos preko mreže, te od svih ostalih nezakonitih oblika obrade.
7. Europski nadzornik za zaštitu podataka odgovoran je za praćenje osiguravanje poštovanja i zaštite temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba od strane Tijela, Europskog parlamenta i odbora neovisnih uglednih osoba iz članka 11. tijekom obrade osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom. Ne dovodeći u pitanje nijedno pravno sredstvo, svaki ispitanik smije podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka ako smatra da su Tijelo, Europski parlament ili odbor u postupku obrade njegovih podataka prekršili njegovo pravo na zaštitu osobnih podataka.
8. Europske političke stranke i europske političke zaklade, države članice i neovisna tijela ili stručnjaci ovlašteni za reviziju računa prema ovoj Uredbi smatraju se odgovornima u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za svaku štetu koju prema ovoj Uredbi prouzroče tijekom obrade osobnih podataka. Države članice osiguravaju primjenu učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija za kršenje ove Uredbe, Direktive 95/46/EZ i nacionalnih odredaba koje su na temelju nje usvojene, a osobito za zlouporabu osobnih podataka.
Članak 34.
Pravo na saslušanje
Prije donošenja odluke koja može negativno utjecati na prava europske političke stranke, europske političke zaklade ili podnositelja kako je navedeno u članku 8., Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta saslušavaju predstavnike europske političke stranke, europske političke zaklade ili podnositelja koji su u pitanju. Tijelo ili Europski parlament navode razloge za donošenje svoje odluke.
Članak 35.
Pravo žalbe
Odluke donesene na temelju ove Uredbe mogu biti predmet sudskog postupka pred Sudom Europske Unije u skladu s odgovarajućim odredbama UFEU-a.
Članak 36.
Delegiranje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima ovim člankom.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7. stavka 2. i članka 8. stavka 3.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od 24. studenoga 2014. Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. stavka 2. i članka 8. stavka 3. Odlukom o poništenju prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ono ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno priopćava Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 8. stavkom 3. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca po obavještavanju Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produžuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 37.
Postupak u odboru
1. Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 38.
Ocjenjivanje
Nakon savjetovanja s Tijelom, Europski parlament do sredine 2018. godine objavljuje izvješće o primjeni ove Uredbe i o financiranim aktivnostima. Izvješće, prema potrebi, navodi moguće izmjene koje treba uvesti u statut i sustave financiranja.
Prije kraja 2018. godine, Komisija predstavlja izvješće o primjeni ove Uredbe i, prema potrebi, zakonodavni prijedlog izmjene Uredbe.
Članak 39.
Učinkovita primjena
Države članice donose odgovarajuće odredbe radi osiguranja učinkovite primjene ove Uredbe.
Članak 40.
Stavljanje izvan snage
Uredbu (EZ) br. 2004/2003 stavlja se izvan snage s učinkom od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Ona se, međutim, nastavlja primjenjivati u vezi s aktima i obvezama vezanima uz financiranje političkih stranaka ili političkih zaklada na europskoj razini za proračunske godine 2014., 2015., 2016. i 2017.
Članak 41.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Komisija usvaja delegirane akte iz članka 7. stavka 2. i iz članka 8. stavka 3. točke (a) najkasnije do 1. srpnja 2015.
Ova se Uredba primjenjuje od 1. siječnja 2017. Tijelo iz članka 6. uspostavlja se, međutim, do 1. rujna 2016. Europske političke stranke i europske političke zaklade registrirane nakon 1. siječnja 2017. mogu se prijaviti za financiranje na temelju ove Uredbe za one aktivnosti koje započinju u proračunskoj godini 2018. ili nakon nje.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 22. listopada 2014.