NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1318/2013
ze dne 22. října 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství (3) svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba uvedené prováděcí pravomoci sladit s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Za účelem doplnění nebo změny některých jiných než podstatných prvků nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy I s ohledem na oblasti zemědělské účetní datové sítě podle jednotlivých členských států, stanovení pravidel pro určení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků a pravidel pro stanovení plánu výběru vykazujících podniků, stanovení referenčního období pro standardní produkci, stanovení obecných a hlavních typů výrobního zaměření, určení hlavních kategorií účetních údajů, které mají být shromažďovány, a přijetí obecných pravidel o účetních údajích, jež mají být uvedeny v podnikovém výkazu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(3)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 1217/2009 a zabránění diskriminaci mezi zemědělci by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků, stanovení počtu vykazujících podniků na členský stát a oblast zemědělské účetní datové sítě, stanovení a aktualizaci metod a modelů pro oznamování plánu výběru Komisi, stanovení postupů a metod výpočtu použitelných pro klasifikační systém Unie a také podrobných pravidel týkajících se činnosti celostátních výborů pro datovou síť a kontaktních orgánů členských států a stanovení formy a struktury podnikového výkazu a podrobných pravidel týkajících se paušálního poplatku týkajícího se zemědělské účetní datové sítě. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(4)
V zájmu zjednodušení a s ohledem na zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být některá ustanovení uvedeného nařízení upravena nebo zrušena.
(5)
Podle čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se zprávy vypracované na základě údajů zemědělské účetní datové sítě předkládají jednou za rok Evropskému parlamentu a Radě, zejména za účelem ročního stanovení cen zemědělské produkce. V praxi se však již tyto zprávy zmíněným orgánům za účelem stanovení cen zemědělské produkce nepředkládají. K zajištění jednoduchého a snadného přístupu k ročním analytickým zprávám vypracovaným na základě zemědělské účetní datové sítě, aby je mohly využívat jiné orgány a veřejnost, by mělo být stanoveno, že se zprávy týkající se vybraných odvětví zveřejňují na internetových stránkách k tomu určených.
(6)
V čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se stanoví maximální počet vykazujících podniků. Účelem tohoto ustanovení je stanovit rozpočtové omezení pro shromažďování údajů zemědělské účetní datové sítě. Jelikož je zmíněné rozpočtové omezení stanoveno postupem, jímž se sestavuje a přijímá roční rozpočet Unie, omezení stanovené v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 již není nutné.
(7)
Kapitola II nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje pravidla pro stanovení příjmu zemědělských podniků a v kapitole III uvedeného nařízení jsou stanovena pravidla pro analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků. Oba druhy zjišťování podléhají v podstatě stejným pravidlům, a proto je vhodné, s cílem zjednodušit tato pravidla, sloučit tato ustanovení platná pro oba druhy zjišťování do jedné kapitoly.
(8)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje další ustanovení, která již neodrážejí uplatňování uvedeného nařízení v praxi. Komise zejména po členských státech nepožaduje, aby vykazujícím podnikům poskytovaly seznam účetních středisek, z nichž by si mohly vybrat, neboť většina podniků má vlastní účetní nebo účtárnu, jež poskytují zemědělské účetní datové síti údaje, nebo jsou údaje přímo shromažďovány kontaktním úřadem nebo jeho smluvními partnery. Kromě toho Komise již nepožaduje zprávy o provádění plánu výběru vykazujících podniků schválených celostátními výbory.
(9)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1217/2009 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Název kapitoly I se nahrazuje tímto:
„ZALOŽENÍ ZEMĚDĚLSKÉ ÚČETNÍ DATOVÉ SÍTĚ UNIE“.
3)
Článek 1 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. K plnění potřeb společné zemědělské politiky je založena zemědělská účetní datová síť Unie (dále jen „datová síť“).“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Údaje získané podle tohoto nařízení slouží především jako podklad pro zprávy vypracované Komisí o situaci v zemědělství a na zemědělských trzích, jakož i o příjmech zemědělských podniků v Unii. Tyto zprávy se zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách k tomu určených.“
4)
Článek 2 se mění takto:
a)
v písmeni a) se slova „vedoucím zemědělského podniku“ nahrazují slovem „zemědělcem“;
b)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„-b)
„podnikem“ zemědělský podnik v souladu s obecným používáním tohoto pojmu v kontextu zjišťování v zemědělství a zemědělského sčítání Unie;
b)
„třídou podniku“ skupina zemědělských podniků, které patří do stejných tříd, pokud jde o typ výrobního zaměření a ekonomickou velikost, definované v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky;“;
c)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„oblastí zemědělské účetní datové sítě“ (dále jen „oblastí datové sítě“) území členského státu nebo jeho část vymezená s ohledem na výběr vykazujících podniků (seznam těchto oblastí je obsažen v příloze I);“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„f)
„standardní produkcí“ standardní hodnota hrubé produkce.“
5)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
K zajištění toho, aby seznam oblastí datové sítě mohl být na žádost členského státu aktualizován, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se mění příloha I, pokud jde o seznam oblastí datové sítě podle jednotlivých členských států.“
6)
Název kapitoly II se nahrazuje tímto:
„ÚDAJE PRO STANOVENÍ PŘÍJMU A ANALÝZU HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ“.
7)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Tato kapitola se vztahuje na sběr účetních údajů za účelem každoročního stanovení příjmu a analýzy hospodářské činnosti zemědělských podniků.
Tyto údaje jsou shromažďovány prostřednictvím pravidelných a zvláštních zjišťování.“
8)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Oblast zjišťování uvedená v čl. 1 odst. 2 zahrnuje zemědělské podniky, jejichž ekonomická velikost je stejná jako nebo větší než práh vyjádřený v eurech odpovídající dolním prahům tříd ekonomické velikosti, jak jsou definovány v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky stanoveném v článku 5b.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla pro určení prahu podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Komise přijme na základě údajů získaných od členských států prováděcí akty, kterými se stanoví práh podle prvního pododstavce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
musí být spolu s ostatními podniky a na úrovni jednotlivých oblastí datové sítě typický pro danou oblast zjišťování.“;
c)
odstavce 3 a 4 se zrušují.
9)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 5a
1. Každý členský stát vypracuje plán výběru vykazujících podniků, který zajistí reprezentativní účetní výběrový soubor z oblasti zjišťování.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla, podle nichž mají členské státy tyto plány vypracovat. Tato pravidla zajistí, aby tyto plány výběru vykazujících podniků:
-
byly vypracovány na základě nejnovějších statistických údajů,
-
byly předkládány v souladu s klasifikačním systémem Unie pro zemědělské podniky a
-
stanovily zejména členění vykazujících podniků v jednotlivých třídách podniků a podrobná pravidla pro jejich výběr.
2. V souladu s pravidly přijatými podle odstavce 1 a na základě údajů získaných od členských států přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví počet vykazujících podniků na členský stát a oblast datové sítě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
3. Počet vykazujících podniků vybraných na oblast datové sítě může být maximálně o 20 % vyšší nebo nižší než počet stanovený v prováděcích aktech přijatých podle odstavce 2 za předpokladu, že je dodržen celkový počet vykazujících podniků dotčeného členského státu.
4. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví a aktualizují modely a metody týkající se formy a obsahu údajů, které mají členské státy oznamovat Komisi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
Článek 5b
1. Zemědělské podniky jsou klasifikovány jednotně podle klasifikačního systému Unie pro zemědělské podniky (dále jen „klasifikační systém“) v závislosti na typu svého výrobního zaměření, své ekonomické velikosti a významu jiných výdělečných činností, které se jich přímo týkají.
Klasifikační systém se používá zejména při předkládání údajů podle typu výrobního zaměření a třídy ekonomické velikosti, které byly shromážděny prostřednictvím statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii a prostřednictvím datové sítě.
2. Typ výrobního zaměření podniku se určí podle podílu standardní produkce různých produkčních odvětví daného podniku na celkové standardní produkci daného podniku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví referenční období pro standardní produkci.
3. Podniky jsou klasifikovány podle omezeného počtu typů výrobního zaměření. Určí se obecné typy výrobního zaměření. V závislosti na rozsahu požadovaných informací se obecné typy výrobního zaměření rozdělí na hlavní typy výrobního zaměření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví obecné a hlavní typy výrobního zaměření.
Určí se vztah mezi obecnými a hlavními typy výrobního zaměření a konkrétními speciálními typy výrobního zaměření odpovídajícími hlavním typům výrobního zaměření.
4. Ekonomická velikost podniku se určuje na základě celkové standardní produkce podniku.
5. Význam výdělečných činnosti jiných než zemědělských činností podniku, které se jej přímo týkají, se určuje na základě podílu těchto jiných výdělečných činností na produkci podniku.
6. Hodnoty standardní produkce a údaje pro jejich určení se předávají Komisi (Eurostatu) prostřednictvím kontaktního orgánu určeného každým členským státem v souladu s článkem 7 nebo prostřednictvím orgánu, na který byla tato působnost přenesena.
7. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví:
-
metody pro výpočet konkrétních speciálních typů výrobního zaměření podle odstavce 3 a pro přiřazení podniku k hlavnímu typu výrobního zaměření,
-
metoda výpočtu ekonomické velikosti podniku,
-
třídy ekonomické velikosti podniků podle odstavce 1,
-
metody pro výpočet produkce podniku a pro odhad podílu jiných výdělečných činností na této produkci pro účely odstavce 5,
-
metoda výpočtu pro stanovení hodnot standardní produkce v rámci každého produkčního odvětví podle odstavce 2, postupy pro sběr odpovídajících údajů a prostředky a lhůty pro předávání hodnot standardní produkce Komisi v souladu s odstavcem 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
10)
Článek 6 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Celostátní výbor odpovídá za výběr vykazujících podniků. Pro tento účel zahrnují jeho povinnosti zejména schvalování plánu výběru vykazujících podniků.“;
b)
v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„4. Členský stát s více oblastmi datové sítě může zřídit pro každou takovou oblast ve své jurisdikci regionální výbor pro datovou síť (dále jen „regionální výbor“).“;
c)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
11)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
1. Každý členský stát určí kontaktní orgán, jehož úkolem je:
a)
informovat celostátní výbor, regionální výbory a účetní střediska o použitelném předpisovém rámci a zajistit jeho správné provádění;
b)
sestavovat plán výběru vykazujících podniků, předkládat jej celostátnímu výboru ke schválení a poté jej předávat Komisi;
c)
sestavovat:
i)
seznam vykazujících podniků,
ii)
kde je to relevantní, seznam účetních středisek, která jsou ochotna a schopna vyhotovovat podnikové výkazy;
d)
shromažďovat podnikové výkazy zaslané kontaktnímu orgánu účetními středisky;
e)
ověřovat, zda jsou podnikové výkazy řádně vyplněny;
f)
předávat řádně vyplněné podnikové výkazy Komisi v požadovaném formátu a ve stanovené lhůtě;
g)
předávat žádosti o informace uvedené v článku 17 celostátnímu výboru, regionálním výborům a účetním střediskům a zasílat příslušné odpovědi Komisi.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
12)
V článku 8 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Účetní údaje uvedené v řádně vyplněném podnikovém výkazu musí umožňovat:
-
zařadit vykazující podnik podle významných ukazatelů jeho produkčních faktorů,
-
posoudit různé formy příjmů vykazujícího podniku,
-
ověřit správnost uváděných informací pomocí kontroly na místě.
3. Údaje v podnikovém výkazu se musí vztahovat na jeden zemědělský podnik a jedno účetní období o dvanácti po sobě jdoucích měsících a týkat se výhradně daného zemědělského podniku. Tyto údaje se týkají zemědělských činností samotného podniku a jiných výdělečných činností, které se jej přímo týkají. Při vypracování zemědělských podnikových výkazů se neberou v úvahu žádné údaje, které souvisejí s jakýmikoli nezemědělskými činnostmi zemědělce nebo jeho rodiny nebo s jakýmkoli důchodem, dědictvím, soukromými bankovními účty, majetkem jiným než zemědělským podnikem, s osobním zdaněním či soukromým pojištěním.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro sběr údajů.
Aby byla zajištěna porovnatelnost účetních údajů shromažďovaných prostřednictvím podnikových výkazů u všech vykazujících podniků, v nichž probíhá zjišťování, přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví forma a struktura podnikového výkazu a metody a lhůty pro předávání údajů Komisi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
13)
Články 9 až 15 a 18 se zrušují.
14)
Článek 19 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
paušální poplatek splatný členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů ve stanovené lhůtě ve výši, která odpovídá maximálně počtu vykazujících podniků stanovenému v souladu s čl. 5a odst. 2. Pokud je celkový počet řádně vyplněných a odevzdaných podnikových výkazů týkajících se určité oblasti datové sítě nebo členského státu nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro dotčenou oblast nebo členský stát, použije se na každý podnikový výkaz pocházející z dotčené oblasti nebo členského státu poplatek ve výši 80 % paušálního poplatku;“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Náklady na zřízení a činnost celostátních výborů, regionálních výborů a kontaktních orgánů nejsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie.“;
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobné postupy týkající se paušálního poplatku podle odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
15)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 19a
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 20. prosince 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19b
1. Komisi je nápomocen „Výbor pro zemědělskou účetní datovou síť“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
16)
Nadpis přílohy I se nahrazuje tímto:
„Seznam oblastí datové sítě uvedených v čl. 2 písm. d)“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
UREDBA (EU) br. 1318/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 22. listopada 2013.
o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1217/2009 o uspostavi sustava za prikupljanje knjigovodstvenih podataka o prihodima i poslovnim aktivnostima poljoprivrednih gospodarstava u Europskoj zajednici
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnima parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Uredba Vijeća (EZ) br. 1217/2009 od 30. studenoga 2009. o uspostavi sustava za prikupljanje knjigovodstvenih podataka o prihodima i poslovnim aktivnostima poljoprivrednih gospodarstava u Europskoj zajednici (3) dodjeljuje ovlasti Komisiji u cilju provođenja nekih odredbi te Uredbe. Kao posljedica stupanja na snagu Lisabonskog ugovora, te provedbene ovlasti trebaju biti usklađene s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”).
(2)
Kako bi se dopunili ili izmijenili određeni elementi Uredbe (EZ) br. 1217/2009 koji nisu ključni, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu izmjene Priloga I. u pogledu područnih jedinica po državama članicama u sustavu poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka (FADN), propisivanje pravilâ za utvrđivanje praga za ekonomsku veličinu gospodarstava koja podnose izvješća i pravila za donošenje plana odabira gospodarstava koja podnose izvješća, utvrđivanje referentnog razdoblja za standardni obujam proizvodnje, definiranje općih i glavnih vrsta poljoprivredne proizvodnje, određivanje glavnih skupina knjigovodstvenih podataka koji će se prikupljati i donošenje općih pravila o knjigovodstvenim podacima koji će biti uključeni u izvješće o poljoprivrednom gospodarstvu. Od posebne je važnosti da Komisija, u okviru svog rada na pripremama, provodi odgovarajuće konzultacije, uključujući i one na stručnoj razini. Kod pripremanja i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
(3)
Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 1217/2009, te kako bi se izbjegla diskriminacija među poljoprivrednicima, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje praga za ekonomsku veličinu gospodarstava koja podnose izvješća, broja gospodarstava koja podnose izvješća po državi članici i po područnim jedinicama FADN-a, uspostavljanje i ažuriranje metoda i modela za obavještavanje Komisije o odabiru plana, utvrđivanje postupaka i metoda obračuna primjenjivih na tipologiju Unije kao i detaljnih pravila o radu nacionalnih odbora za sustav podataka i agencija za vezu država članica, te propisivanje oblika i izgleda izvješća poljoprivrednog gospodarstva, kao i detaljnih pravila o standardnoj naknadi za sustav poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka u vezi s FADN-om.. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (4).
(4)
Radi pojednostavljenja te u svjetlu iskustava stečenih primjenom Uredbe (EZ) br. 1217/2009, neke od odredbi te Uredbe trebalo bi prilagoditi ili brisati.
(5)
U skladu s člankom 1. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1217/2009, izvješća na temelju podataka FADN-a podnose se Europskom parlamentu i Vijeću jednom godišnje, a osobito za godišnje utvrđivanje cijena poljoprivrednih proizvoda. Međutim, u praksi se takva izvješća više ne podnose tim institucijama u tu svrhu određivanja cijena poljoprivrednih proizvoda. Kako bi se osigurao jednostavan i praktičan pristup godišnjim analitičkim izvješćima temeljenim na FADN-u za korištenje od strane drugih institucija i javnosti, trebalo bi osigurati da izvješća koja pokrivaju odabrane sektore budu objavljena na za to određenoj internetskoj stranici.
(6)
Članak 5. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 1217/2009 utvrđuje maksimalan broj gospodarstava koja podnose izvješća. Svrha te odredbe jest postavljanje proračunskog ograničenja na prikupljanje podataka FADN-a. Kako je sada to proračunsko ograničenje određeno postupkom za pripremu i donošenje godišnjeg proračuna Unije, ograničenje utvrđeno u članku 5. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1217/2009 više nije potrebno.
(7)
Poglavlje II. Uredbe (EZ) br. 1217/2009 sadrži pravila o tome kako se utvrđuju prihodi poljoprivrednih gospodarstava, dok su pravila o analizi poslovanja poljoprivrednih gospodarstava utvrđena u Poglavlju III. iste Uredbe. Obje vrste praćenja podliježu u suštini istim pravilima te je, stoga, radi pojednostavljivanja primjereno spojiti te odredbe u jedinstveno poglavlje koje se odnose na obje vrste praćenja.
(8)
Uredba (EZ) br. 1217/2009 sadrži daljnje odredbe koje više ne odražavaju praksu u okviru te Uredbe. Konkretno, Komisija ne zahtijeva od država članica da dostavljaju gospodarstvima koja podnose izvješća popis knjigovodstvenih ureda koje mogu odabrati, jer većina gospodarstva ima vlastitog knjigovođu ili knjigovodstveni ured koji dostavlja podatke FADN-u ili podatke prikuplja izravno ured za veze odnosno njegovi ugovaratelji. Nadalje, Komisija više ne traži izvješća o provedbi plana za odabir gospodarstava koja podnose izvješća odobrenih od strane nacionalnih odbora.
(9)
Uredbu (EZ) br. 1217/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1217/2009 mijenja se kako slijedi:
1.
naslov Uredbe zamjenjuje se sljedećim:
2.
naslov poglavlja I. zamjenjuje se sljedećim:
„STVARANJE SUSTAVA POLJOPRIVREDNIH KNJIGOVODSTVENIH PODATAKA UNIJE”;
3.
članak 1. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Kako bi se zadovoljile potrebe zajedničke poljoprivredne politike, osniva se sustav poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka Unije (‚FADN’ ili sustav podataka) za prikupljanje poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka.”;
(b)
stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Podaci dobiveni na temelju ove Uredbe služe prvenstveno kao osnova za sastavljanje izvješća Komisije o stanju poljoprivrede i poljoprivrednih tržišta, kao i o prihodima iz poljoprivrede u Uniji. Ta izvješća moraju biti javno dostupna na za to namijenjenoj internetskoj stranici.”;
4.
članak 2. mijenja se kako slijedi:
(a)
u točki (a), riječ „subjekt” zamjenjuje se riječju „poljoprivrednik”;
(b)
točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(-b)
‚poljoprivredno gospodarstvo’ znači subjekt poljoprivrednog poslovanja u skladu s onim kako se obično koristi u kontekstu poljoprivrednih praćenja i popisa Unije;
(b)
‚kategorija poljoprivrednog gospodarstva’ znači skupina poljoprivrednih gospodarstava koja pripadaju istoj kategoriji u pogledu vrste poljoprivredne proizvodnje i ekonomske veličine, kako je određeno u tipologiji Unije za poljoprivredna gospodarstva;”;
(c)
točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
„(d)
‚područna jedinica sustava poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka’ ili ‚područna jedinica FADN-a’ znači državno područje države članice ili bilo koji njegov dio koji je određen granicama s ciljem odabira gospodarstava koja podnose izvješća, (popis takvih područnih jedinica utvrđen je u Prilogu I.);”;
(d)
dodaje se sljedeća točka:
„(f)
‚standardni prinos’ znači standardna vrijednost bruto proizvodnje.”;
5.
članak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 3.
Kako bi se osiguralo da se popis područnih jedinica FADN-a može ažurirati na temelju zahtjeva neke države članice, Komisija je ovlaštena za donošenje akata u skladu s člankom 19.a o izmjeni Priloga I. u pogledu popisa područnih jedinica FADN-a po državi članici.”;
6.
naslov poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:
„PODACI ZA ODREĐIVANJE PRIHODA I ANALIZU POSLOVANJA POLJOPRIVREDNIH GOSPODARSTAVA”;
7.
članak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 4.
Ovo poglavlje primjenjuje se na prikupljanje knjigovodstvenih podataka za potrebe određivanja godišnjih prihoda i analize poslovanja poljoprivrednih gospodarstava.
Ti podaci prikupljaju se putem redovitih i izvanrednih praćenja.”;
8.
članak 5. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Područje praćenja iz članka 1. stavka 2. uključuje poljoprivredna gospodarstva čija je ekonomska veličina jednaka ili veća od praga izraženog u eurima koji odgovara jednom od razreda donje granice ekonomske veličine kako je određeno u tipologiji Unije za poljoprivredna gospodarstva iz članka 5.b.
Komisija donosi delegirane akte, u skladu s člankom 19.a, kojima se utvrđuju pravila za određivanje praga iz prvog podstavka ovog stavka.
Na temelju podataka dobivenih od država članica, Komisija donosi provedbene akte utvrđujući prag naveden u prvom podstavku. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19.b stavka 2.”;
(b)
u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
„(c)
koja su, zajedno s drugim poljoprivrednim gospodarstvima i na razini svake područne jedinice FADN-a, reprezentativna za područje praćenja.”;
(c)
stavci 3. i 4. brišu se;
9.
umeću se sljedeći članci:
„Članak 5.a
1. Svaka država članica izrađuje plan za odabir gospodarstava koja podnose izvješća koji osigurava reprezentativni knjigovodstveni uzorak za praćenje podataka.
Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 19.a kojima se utvrđuju pravila po kojima će države članice izraditi takve planove. Takva pravila osiguravaju da su planovi za odabir gospodarstava koja podnose izvješća:
-
sastavljeni na temelju najnovijih statističkih podataka,
-
prikazani u skladu s tipologijom Unije za poljoprivredna gospodarstva, te da
-
navode, posebice, distribuciju gospodarstava koja podnose izvješća po kategoriji gospodarstva i detaljna pravila za njihov odabir.
2. U skladu s pravilima donesenima u skladu sa stavkom 1., a na temelju podataka dobivenih od država članica, Komisija donosi provedbene akte kojima se određuje broj gospodarstava koja podnose izvješća po državi članici i po područnim jedinicama FADN-a. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19.b stavka 2.
3. Broj gospodarstava koja podnose izvješća koji se odabire po područnoj jedinici FADN-a može se razlikovati od broja utvrđenih u provedbenim aktima koji će biti usvojeni u skladu sa stavkom 2. za najviše 20 % u bilo kojem smjeru, uz uvjet da se poštuje ukupan broj gospodarstava koja podnose izvješća države članice.
4. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju i ažuriraju modeli i metode koji se odnose na oblik i sadržaj podataka o kojima će države članice obavještavati Komisiju. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19.b stavka 2.
Članak 5.b
1. Poljoprivredna gospodarstva razvrstavaju se na jedinstven način prema tipologiji Unije za poljoprivredna gospodarstva (‚tipologija’) ovisno o vrsti poljoprivredne proizvodnje, njihovoj ekonomskoj veličini i važnosti drugih izravno povezanih profitabilnih aktivnosti.
Tipologija se posebno koristi za prikazivanje podataka, prema vrsti poljoprivredne proizvodnje i razredu ekonomske veličine, prikupljenih putem praćenja strukture poljoprivrednih gospodarstava Unije i FADN-a.
2. Vrsta poljoprivredne proizvodnje gospodarstva određuje se relativnim doprinosom standardnog prinosa različitih obilježja tog gospodarstva u odnosu na ukupni standardni prihod gospodarstva.
U skladu s člankom 19.a, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte kojima utvrđuje referentno razdoblje za standardni obujam proizvodnje.
3. Poljoprivredna gospodarstva razvrstavaju se prema ograničenom broju vrsta poljoprivredne proizvodnje. Posebno se navode opće vrste poljoprivredne proizvodnje. Ovisno o količini potrebnih pojedinosti, opće vrste poljoprivredne proizvodnje dijele se na glavne vrste poljoprivredne proizvodnje.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 19.a vezano uz određivanje općih i glavnih vrsta poljoprivredne proizvodnje.
Točno se navodi sukladnost između općih i glavnih vrsta poljoprivredne proizvodnje i posebnih vrsta specijaliziranih poljoprivrednih proizvodnji koje odgovaraju glavnoj vrsti poljoprivredne proizvodnje.
4. Ekonomska veličina gospodarstva utvrđuje se na temelju ukupnog standardnog obujma proizvodnje gospodarstva.
5. Važnost profitabilnih djelatnosti izravno povezanih s gospodarstvom osim poljoprivrednih djelatnosti gospodarstva određuje se na temelju doprinosa tih profitabilnih aktivnosti u obujmu proizvodnje gospodarstva.
6. Standardne prihode i podatke za njihovo određivanje Komisiji (Eurostatu) dostavlja agencija za vezu koju odredi svaka država članica u skladu s člankom 7. ili tijelo kojem je ta funkcija delegirana.
7. Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje:
-
metode za izračun određenih vrsta specijalizirane poljoprivredne proizvodnje iz stavka 3. i za određenje glavne vrste poljoprivredne proizvodnje nekog gospodarstva,
-
metodu za izračun ekonomske veličine gospodarstva,
-
ekonomsku veličinu razreda za gospodarstva iz stavka 1.,
-
metode za izračun prihoda gospodarstva i za procjenu doprinosa drugih profitabilnih djelatnosti tom obujmu proizvodnje za potrebe stavka 5.;
-
metodu za izračun za određivanje standardnih obujma proizvodnje za svako obilježje iz stavka 2., postupke za prikupljanje podataka te sredstva i rokove za slanje standardnih obujmova proizvodnje Komisiji u skladu sa stavkom 6.
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19. stavka 2.”;
10.
članak 6. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Nacionalni odbor odgovoran je za odabir gospodarstava koja podnose izvješća. U tom smislu njegove dužnosti posebno uključuju odobrenje plana za odabir gospodarstava koja podnose izvješća.”;
(b)
u stavku 4. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„4. Države članice koje imaju nekoliko područnih jedinica FADN-a mogu za svaku područnu jedinu u svojoj nadležnosti odrediti regionalni odbor za sustav podataka (dalje u tekstu ‚regionalni odbor’).”;
(c)
stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„5. Komisija donosi provedbene akte koji utvrđuju detaljna pravila za primjenu ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19.b stavka 2.”;
11.
članak 7. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 7.
1. Svaka država članica imenuje agenciju za vezu čiji zadaci su:
(a)
informirati nacionalni odbor, regionalne odbore i knjigovodstvene urede o primjenjivom regulatornom okviru te osigurati njegovu pravilnu primjenu;
(b)
sastaviti plan za odabir gospodarstava koja podnose izvješća. dostaviti ga nacionalnom odboru na odobrenje te ga nakon toga proslijediti Komisiji;
(c)
sastaviti:
i.
popis gospodarstava koja podnose izvješća;
ii.
prema potrebi, popis knjigovodstvenih ureda koji su voljni i sposobni ispunjavati izvješća poljoprivrednih gospodarstava;
(d)
prikupiti izvješća poljoprivrednih gospodarstava koja su mu poslali knjigovodstveni uredi;
(e)
provjeriti jesu li izvješća poljoprivrednih gospodarstava propisno ispunjena;
(f)
proslijediti propisno ispunjena izvješća poljoprivrednih gospodarstava Komisiji u traženom obliku te u zadanom roku;
(g)
prenijeti zahtjeve za informacije iz članka 17. nacionalnom odboru, regionalnim odborima i knjigovodstvenim uredima te proslijediti relevantne odgovore Komisiji.
2. Komisija donosi provedbene akte koji utvrđuju detaljna pravila za primjenu ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19.b stavka 2.”;
12.
u članku 8. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
„2. Knjigovodstveni podaci iz svakog propisno ispunjenog izvješća poljoprivrednog gospodarstva takvi su da se može:
-
definirati gospodarstvo koje podnosi izvješće s obzirom na glavne elemente čimbenika proizvodnje,
-
procijeniti prihod gospodarstva u njegovim različitim oblicima,
-
provjerama na licu mjesta provjeriti istinitost danih informacija.
3. Podaci poljoprivrednog gospodarstva odnose se na pojedinačno poljoprivredno gospodarstvo i jednu obračunsku godinu od 12 uzastopnih mjeseci, a tiču se isključivo tog poljoprivrednog gospodarstva. Ti se podaci odnose na poljoprivredne aktivnosti samog gospodarstva i druge prihodovne aktivnosti izravno povezane s gospodarstvom. Nikakvi podaci koji se odnose na bilo koje nepoljoprivredne aktivnosti poljoprivrednika ili njegove obitelji, ili na bilo kakvu mirovinu, nasljedstvo, privatne bankovne račune, imovinu koja nije imovina poljoprivrednog gospodarstva, osobno oporezivanje ili privatno osiguranje, ne uzima se u obzir u pripremi izvješća poljoprivrednih gospodarstava.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 19.a u vezi s određivanjem glavnih skupina knjigovodstvenih podataka koje treba prikupiti i općih pravila za prikupljanje podataka.
Kako bi se osigurala usporedivost knjigovodstvenih podataka prikupljenih putem izvješća poljoprivrednih gospodarstava, bez obzira na praćena gospodarstva koja podnose izvješća, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju oblik i izgled izvješća poljoprivrednog gospodarstva te metode i rokovi za slanje podataka Komisiji.
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19.b. stavka 2.”;
13.
članci od 9. do 15. te članak 18. brišu se;
14.
članak 19. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
„(a)
standardnu naknadu koja se državama članicama isplaćuje za propisno ispunjena izvješća poljoprivrednih gospodarstava dostavljena u predviđenom roku do najvećeg broja gospodarstava koja podnose izvješća određenih u skladu s člankom 5.a stavkom 2. Ako je ukupan broj propisno ispunjenih i dostavljenih izvješća poljoprivrednih gospodarstava u odnosu na područnu jedinicu FADN-a ili državu članicu manji od 80 % od broja gospodarstava koja podnose izvješća propisanih za tu područnu jedinicu FADN-a ili dotičnu državu članicu, na svako se izvješće poljoprivrednog gospodarstva iz te područne jedinice FADN-a ili dotične države članice primjenjuje naknada koja je jednaka 80 % standardne naknade;”;
(b)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Troškovi u pogledu uspostavljanja i djelovanja nacionalnog odbora, regionalnih odbora i agencija za vezu nisu uključeni u opći proračun Unije.”;
(c)
dodaje se sljedeći stavak:
„3. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju detaljni postupci u vezi sa standardnom naknadom iz stavka 1. točke (a) ovoga članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 19.b stavka 2.”;
15.
dodaju se sljedeći članci:
„Članak 19.a
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3., članka 5. stavka 1., članka 5.a stavka 1., članka 5.b stavaka 2. i 3. i članka 8. stavka 3. prenosi se na Komisiju na razdoblje od pet godina počevši od 20. prosinca 2013. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenu usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3., članka 5. stavka 1., članka 5.a stavka 1., članka 5.b stavaka 2. i 3. i članka 8. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 3., članka 5. stavka 1., članka 5.a stavka 1., članka 5.b stavaka 2. i 3. te članka 8. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od pripoćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 19.b
1. Komisiji pomaže odbor pod nazivom ‚Odbor za sustav poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka’. Taj Odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (5).
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
16.
naslov Priloga I. zamjenjuje se sljedećim:
„Popis područnih jedinica FADN-a naveden u Članku 2. točki (d).”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 22. listopada 2013.