PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
32013R0214
L 073/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 214/2013
od 11. ožujka 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. i članak 14. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1.1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Europska komisija („Komisija”) je Uredbom (EU) br. 845/2012 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu („privremene mjere”) na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika („OCS”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 7. studenoga 2011. podnio Eurofer („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 70 %, ukupne proizvodnje OCS-a u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu OCS-a i o materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim opravdanjem za pokretanje postupka.
2. NAKNADNI POSTUPAK
(3)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se odlučilo uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih strana podnijelo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Stranama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(4)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Naknadni posjeti radi provjere provedeni su u prostorima sljedećeg trgovačkog društva:
-
Macrometal, Hamburg.
(5)
Nakon toga su sve strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih putem privremene pristojbe („konačna objava”). Svim stranama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu.
(6)
Komentari zainteresiranih strana razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
2.1. Razdoblje ispitnog postupka
(7)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 12. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
3.1. Zahtjevi za isključivanje proizvoda
(8)
U uvodnim izjavama 19. i 20. Privremene uredbe navedeno je da je Komisija primila nekoliko zahtjeva za isključivanje proizvoda i da nije bilo zaključaka do trenutka objave Privremene uredbe.
(9)
Nakon objave privremenih nalaza primljeno je još zahtjeva koji su analizirani kako slijedi:
3.1.1. OCS s metalnim premazom od kroma ili kositra
(10)
Korisnik OCS-a predao je zahtjev za isključivanje OCS-a s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra iz opsega proizvoda. Ispitnim postupkom utvrđeno je da metalni premaz od kroma ili kositra čini tu vrstu proizvoda fizički i kemijski drukčijom od OCS-a u ispitnom postupku. OCS s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra gotovo se isključivo koristi u pakiranju hrane i industriji kabela. Industrija Unije također je objasnila da joj namjera nije bila uvrstiti taj proizvod u opseg proizvoda. Zato je OCS s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra isključen iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka.
(11)
Kinesko udruženje za željezo i čelik (China Iron and Steel Association - „CISA”), dva uvoznika i jedan korisnik predložili su isključivanje četiri ostale vrste proizvoda. Ti su zahtjevi analizirani i odbačeni kako je dolje navedeno.
3.1.2. Toplo valjane ploče sa zaštitnom temeljnom bojom, bez obzira na to je li organska ili anorganska
(12)
Taj je zahtjev odbačen jer ti proizvodi nisu obuhvaćeni oznakama KN u ispitnom postupku. Bojenje ili premazivanje samo je za zaštitu od hrđe i ti su proizvodi stoga obuhvaćeni tarifnim brojem KN 7208, a ne tarifnim brojem KN 7210. Toplo valjane ploče sa zaštitnom temeljnom bojom, bez obzira na to je li organska ili anorganska, nisu uključene u opseg proizvoda te se stoga ne mogu izdvojiti iz njega.
3.1.3. OCS s podlogom debljine između 0,6 i 2,0 mm
(13)
CISA i dva uvoznika zatražila su isključivanje OCS-a s podlogom debljine između 0,6 i 2,0 mm, koji predstavlja 5 - 10 % uvoza iz Kine, navodeći da izravna konkurencija između kineskog uvoza i proizvodnje industrije Unije postoji samo za OCS s podlogom debljine između 0,25 i 0,6 mm.
(14)
Taj je zahtjev odbačen s obzirom na to da kineski izvoznici i industrija Unije proizvode i prodaju OCS s podlogom debljine između 0,6 i 2,0 mm te da stoga ti proizvodi očito međusobno konkuriraju. Nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da OCS s podlogom debljine preko 0,6 mm ne konkurira OCS-u s podlogom debljine manje od 0,6 mm i da stoga predstavlja drukčiju vrstu proizvoda. OCS s podlogom debljine manje i veće od 0,6 mm ima jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i jednaku krajnju svrhu te stoga predstavlja isti proizvod.
3.1.4. OCS s podlogom prevučenom slitinom aluminija i cinka
(15)
Dva su uvoznika tvrdila da samo četiri proizvođača iz Unije imaju licencu za proizvodnju te vrste proizvoda te da ga je samo jedno trgovačko društvo de facto proizvodilo. Također su tvrdili da se taj proizvod razlikuje od OCS-a obloženog cinkom u pogledu svojstava proizvoda.
(16)
Ovaj zahtjev je odbačen jer su te dvije vrste proizvoda međusobno zamjenljive i koriste se u jednake svrhe. Osim toga, najmanje su dva proizvođača iz Unije koja surađuju proizvodila ovu vrstu proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. Trebalo bi napomenuti da je samo jedan kineski proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio tu vrstu proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.
3.1.5. OCS s podlogom prevučenom slitinom cinka
(17)
Zahtjev je odbačen jer je, unatoč tvrdnji jednog korisnika, taj proizvod u značajnim količinama proizvodilo i prodavalo nekoliko proizvođača iz Unije te ima ista bitna fizička i tehnička svojstva i krajnje namjene kao i ostale vrste OCS-a.
3.2. Zahtjev za uključivanje proizvoda
(18)
Nakon objave privremenih nalaza, jedno udruženje zatražilo je da se OCS s metalnim premazom od kroma ili kositra, razvrstan prema oznakama TARIC 7210122010 i 7210500010, uključi u opseg proizvoda. Zahtjev je odbačen jer te oznake nisu uključene u početnu pritužbu i proizvodi obuhvaćeni tim oznakama imaju različita fizička i tehnička svojstva od proizvoda obuhvaćenih pritužbom.
3.3. Dotični proizvod
(19)
S obzirom na isključivanje OCS-a s metalnim premazom od kroma ili kositra, privremeni nalazi u pogledu dotičnog proizvoda, navedeni u uvodnim izjavama 13. i 14. Privremene uredbe izmijenjeni su tim isključivanjem.
(20)
Dotični proizvod stoga su organski prevučeni proizvodi od čelika („OCS”), tj. plosnati valjani proizvodi od nelegiranog i legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, bez takozvanih „panel-ploča” vrste koja se koristi u građevini i koji se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više), te isključujući proizvode s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra, trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotični proizvod”).
3.4. Istovjetni proizvod
(21)
Budući da nisu zaprimljeni nikakvi komentari u vezi zaključaka navedenih u uvodnim izjavama od 15. do 18. Privremene uredbe, potvrđuju se privremeni nalazi u vezi s istovjetnim proizvodom.
4. DAMPING
(22)
Nekoliko kineskih proizvođača izvoznika predalo je komentare o dampingu nakon uvođenja privremenih mjera i objave Komisijinih privremenih nalaza kineskim proizvođačima izvoznicima.
4.1. Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)
(23)
U nedostatku komentara u vezi primjene MET-a, potvrđuju se uvodne izjave od 21. do 38. Privremene uredbe. Ni jedna od dvije grupacije izvoznika koji surađuju u NRK-u te su zatražili primjenu MET-a nije uspjela pokazati da udovoljavaju kriterijima za odobravanje MET-a.
4.2. Individualni tretman („IT”)
(24)
Dva proizvođača izvoznika u NRK-u udovoljavala su kriterijima za odobravanje primjene IT-a (uvodna izjava 40. Privremene uredbe). Druga je strana ponovila svoje zahtjeve za odobravanje primjene IT-a i individualnog ispitivanja. Štoviše, ta je strana povukla svoj zahtjev za primjenu MET-a, ali zadržala zahtjev za odobravanje IT-a i individualnog ispitivanja. Taj se zahtjev smatrao zahtjevom za individualno ispitivanje stoga je uključen u zahtjev spomenut u uvodnoj izjavi 41. Privremene uredbe. U skladu s člankom 9. stavkom 5. i člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe, na uvoz koji ostvare svi izvoznici ili proizvođači kojima se odobri individualno ispitivanje primjenjuju se pojedinačne pristojbe, kako je predviđeno člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Kako je detaljnije opisano u donjim uvodnim izjavama od 26. do 31., zahtjev za individualnu pristojbu ove strane je odbačen.
(25)
U izostanku drugih komentara u vezi IT-a, potvrđuju se uvodne izjave od 39. do 40. Privremene uredbe.
4.3. Individualni ispitivanje („II”)
(26)
Zahtjeve za individualno ispitivanje predalo je osam proizvođača izvoznika prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 41. i 42. Privremene uredbe, koja se ovim potvrđuje, jedan proizvođač izvoznik, Union Steel China, koji je zatražio primjenu MET-a, ispitan je u okviru ispitivanja zahtjeva za primjenu MET-a.
(27)
U pogledu svih ostalih zahtjeva za individualno ispitivanje, zaključeno je da bi individualna ispitivanja bila bespotrebno teška te bi spriječila pravovremeno dovršavanje ispitnog postupka. U skladu s tim, ti zahtjevi nisu prihvaćeni.
(28)
Jedna je strana tvrdila da se njezin zahtjev ne može smatrati administrativno teškim, jer službe Komisije nakon privremene faze još imaju šest mjeseci prije konačnog utvrđivanja. Također, u nedavnom postupku službe Komisije su odobrile individualno ispitivanje nakon privremene faze.
(29)
Druga strana, već navedena u gornjoj uvodnoj izjavi 24., tvrdila je da bi joj trebalo odobriti individualno ispitivanje jer je predala potrebne podatke unutar zadanih vremenskih okvira te zato što je individualno ispitivanje već odobreno drugom proizvođaču izvozniku, Union Steel China.
(30)
Odluke hoće li se individualna ispitivanja prihvatiti ili ne donose se na osnovi pojedinačnog slučaja pri čemu se uzima u obzir broj poslanih zahtjeva i dostupno vrijeme za ocjenu tih zahtjeva. U ovom slučaju, u pogledu broja poslanih zahtjeva, ograničenog dostupnog vremena nakon ispitivanja proizvođača izvoznika u uzorku i zahtjeva za MET proizvođača izvoznika koji nije uključen u uzorak te postupovnih rokova koje je trebalo poštovati, odlučeno je da se ti zahtjevi ne mogu prihvatiti, kako je određeno gornjom uvodnom izjavom 27.
(31)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 41. Privremene uredbe, u pogledu društva Union Steel China okolnosti su se razlikovale jer je to trgovačko društvo već pregledano u okviru ispitivanja njegova zahtjeva za primjenu MET-a.
4.4. Uobičajena vrijednost
4.4.1. Analogna zemlja
(32)
Nisu primljeni nikakvi daljnji komentari u pogledu izbora Kanade kao analogne zemlje. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 43. do 49. Privremene uredbe.
4.4.2. Određivanje uobičajene vrijednosti
(33)
Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju podataka koje je dostavio jedini proizvođač koji surađuje u analognoj zemlji (odnosno Kanadi). Dakle, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijena domaće prodaje i izračunane uobičajene vrijednosti jednog proizvođača istovjetnog proizvoda kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 50. do 55. Privremene uredbe.
(34)
Nakon privremene objave dva kineska proizvođača izvoznika tvrdila su da Komisija nije pružila potrebne informacije u vezi s uobičajenom vrijednošću u analognoj zemlji, a posebno u pogledu različitih vrsta proizvoda, usporedivosti proizvoda, reprezentativnosti i prilagodba.
(35)
Te su tvrdnje djelomično prihvaćene. Komisija je dostavila kineskim proizvođačima izvoznicima sve odgovarajuće podatke o korištenim podacima prilikom izračuna uobičajene vrijednosti koji se mogu objaviti bez kršenja odredaba članka 19. Osnovne uredbe, odnosno istodobno osiguravajući da se svi povjerljivi podaci koje je predočio jedini kanadski proizvođač tretiraju kao takvi te da se ne otkrivaju drugim stranama. Podaci predočeni proizvođačima izvoznicima omogućili su im razumijevanje metodologije koja se primjenjuje u skladu s odredbama članka 2. Osnovne uredbe. No, utvrđeno je da je bilo moguće pružiti detaljnije podatke po vrsti proizvoda korištenjem raspona kako bi se poštovala povjerljivost podataka. Ti su podaci pruženi u konačnoj objavi. Osim toga pruženi su detaljniji podaci o tome zašto je utvrđeno da neke vrste proizvoda nisu reprezentativne te o razini prilagodbe uobičajene vrijednosti.
(36)
Nakon konačne objave jedna je strana priznala da su doista pruženi detaljniji podaci, ali je tvrdila da neki podaci i dalje nedostaju, posebno u pogledu razine troška proizvodnje korištene u izračunu uobičajene vrijednosti za te vrste proizvoda koje se nisu prodavale na domaćem tržištu.
(37)
Za te vrste proizvoda koje nisu prodavane na domaćem tržištu trošak proizvodnje najsličnijih vrsta proizvoda korišten je kao osnova te je prilagođen prema potrebi. Iako ti proizvodi nisu bili istovjetni onima koje su izvozili kineski proizvođači izvoznici, bili su jako slični vrstama koje prodaju kineski proizvođači izvoznici s obzirom na to da su se općenito razlikovali samo u debljini i organskom premazu. U skladu s tim je utvrđeno da su razlike u trošku proizvodnje manje.
(38)
Kako je ta strana priznala u svom podnesku, u konačnoj objavi Komisija je pružila detaljnije podatke predstavljene u rasponima, uključujući podatke o trošku proizvodnje, trošku POA i dobiti analogne zemlje korištene za izračun uobičajene vrijednosti, podatke vezane uz ukupnu razinu prilagodba uobičajene vrijednosti, podatke vezane uz konačnu uobičajenu vrijednost po skupini vrsta proizvoda, podatke vezane uz reprezentativnost i učinke prilagodba uobičajene vrijednosti.
(39)
Kako slijedi iz gore navedenog, konačna objava, obavljena u skladu sa zahtjevima članka 20. Osnovne uredbe, omogućila je zainteresiranim stranama da detaljno shvate korištenu metodologiju u skladu s odredbama iz članka 2. Osnovne uredbe i sve su strane dobile priliku komentirati konačnu objavu. Dakle, zaključuje se da je objava bila potpuna i da su prava na obranu zainteresiranih strana u potpunosti poštovana.
(40)
Jedna je strana tvrdila da je izvor prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti u slučajevima u kojima je izračunana uobičajena cijena ostao neobjašnjen. No, u uvodnoj izjavi 55. Privremene uredbe je objašnjeno da su u slučajevima kada je trebalo izračunati uobičajenu vrijednost, korišteni prodajni, opći i administrativni troškovi kanadskog proizvođača i profitna marža kanadskog proizvođača za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da su profitabilne. U skladu s člankom 2. stavkom 3. i člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit temeljeni su na provjerenim troškovima i provjerenoj domaćoj prodaji u uobičajenom tijeku trgovine proizvođača iz analogne zemlje.
(41)
U svjetlu gore navedenog, potvrđuju se uvodne izjave od 50. do 55. Privremene uredbe.
4.5. Izvozna cijena
(42)
U nedostatku bilo kakvih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 56. Privremene uredbe.
4.6. Usporedba
(43)
Dvije su strane tvrdile da Komisija nije pružila dovoljno podataka u pogledu usporedivosti vrste proizvoda i njihove reprezentativnosti na razini vrste proizvoda.
(44)
Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 35., Komisija je kineskim proizvođačima izvoznicima pružila sve odgovarajuće podatke koje je mogla pružiti, uzimajući u obzir odredbe o povjerljivosti u Osnovnoj uredbi. Detaljniji podaci po vrsti proizvoda uistinu su pruženi na temelju te tvrdnje nakon privremene objave, uključujući razloge zašto za neke vrste proizvoda nije utvrđeno da su reprezentativni i, u skladu s time, zašto je trebalo izračunati uobičajenu vrijednost.
(45)
Nakon posjeta radi provjere proizvođaču iz analogne zemlje Kanade, uobičajene vrijednosti za neke vrste proizvoda prilagođene su prema dolje zbog razlika u fizičkim svojstvima u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) Osnovne uredbe, uglavnom jer je utvrđeno da je organski premaz koji je koristio kanadski proizvođač u pogledu nekih vrsta proizvoda bio različite kvalitete od onog koji su koristili kineski proizvođači izvoznici. Te su prilagodbe kao posljedicu imale nižu uobičajenu vrijednost za dotične vrste proizvoda.
(46)
Jedna je strana zatražila iznose svih prilagodbi uobičajene vrijednosti. Kako bi se poštovala povjerljivost podataka koje je pružio kanadski proizvođač, nije bilo moguće pružiti te podatke. No, ukupni postotak prilagodba otkriven je u konačnoj objavi te je pokazao da je utjecaj prilagodba bio neznatan.
(47)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 37., u slušaju utvrđenih razlika, vrste proizvoda prodavane na domaćem tržištu ipak su vrlo nalikovale vrstama koje su prodavali kineski proizvođači izvoznici. Utvrđeno je da su te vrste proizvoda slične u pogledu kvalitete korištenog čelika, širine podloge i debljine podloge te vrste i mase korištenog metalnog premaza.
(48)
Kada je to bilo primjereno, izvršena je prilagodba cijene u slučaju razlika u fizičkim svojstvima, kako je određeno gornjom uvodnom izjavom 45., zbog razlike u kvaliteti organskog premaza korištenog u pogledu nekih vrsta proizvoda. Kako bi se ocijenila tržišna vrijednost razlike, uzeta je u obzir prosječna razlika u trošku u usporedbi s najsličnijom vrstom proizvoda kao i međunarodne tržišne cijene.
(49)
Ista je strana postavila pitanje jesu li troškovi prijevoza i troškovi osiguranja uključeni u trošak POA. Treba navesti da s obzirom na to da je usporedba obavljena na temelju cijene franko tvornica, ti troškovi nisu uključeni.
(50)
Jedna je strana tvrdila da je njihov zahtjev za prilagodbu cijena u odnosu na vrijednost tri računa trebalo uzeti u obzir, a isto vrijedi i za jedan određeni posao prodaje koji je zanemaren. Ta se tvrdnja odnosila na kompenzaciju plaćenu kupcu u pogledu prodaje obavljene prije razdoblja ispitnog postupka, ali s kojom se postupalo kao popustom na vrijednost ta tri računa izdana u razdoblju ispitnog postupka što je za posljedicu imalo umjetno sniženje vrijednosti tih računa. Zahtjev trgovačkog društva je prihvaćen. Izvršena je tražena prilagodba cijena i posao prodaje, koji je greškom ispušten, uključen je u izračun izvozne cijene.
(51)
U izostanku drugih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 57. Privremene uredbe.
4.7. Dampinška marža
(52)
U nedostatku bilo kakvih komentara u tom pogledu, potvrđuje se metodologija određena u uvodnoj izjavi 58. i uvodnoj izjavi 59. Privremene uredbe.
(53)
Nakon privremene objave Komisija je obaviještena da su neka trgovačka društva, koja ne proizvode dotični proizvod, spomenuta u izvršnom dijelu ove Uredbe. Ta trgovačka društva uklonjena su iz izvršnog dijela i sada su spomenuti samo proizvođači izvoznici.
(54)
Uzimajući u obzir prilagodbu uobičajene vrijednosti i vrlo malu prilagodbu izvozne cijene, kako je određeno gornjim uvodnim izjavama 45. i 50. i u izostanku bilo kakvih dodatnih komentara, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Naziv trgovačkog društva
Dampinška marža (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Ostala trgovačka društva koja surađuju
55,0
Trgovačka društva koja ne surađuju
68,1
(55)
Na temelju činjenica navedenih u uvodnoj izjavi 60. Privremene uredbe, konačna dampinška marža na području cijele zemlje za NRK utvrđena je korištenjem najveće dampinške marže utvrđene za reprezentativne vrste proizvoda proizvođača izvoznika. Uzimajući u obzir prilagodbu uobičajene vrijednosti kako je određeno gornjom uvodnom izjavom 45., kompenzacijske pristojbe koje su posljedica izvoznih subvencija uvedenih za istovjetni proizvod u paralelnom postupku protiv subvencioniranog uvoza i u nedostatku ostalih komentara, razina dampinga na području zemlje utvrđena je na 68,1 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
5. ŠTETA
5.1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(56)
U izostanku daljnjih komentara o proizvodnji Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 63. do 64. Privremene uredbe.
5.2. Tržište Unije
(57)
U izostanku daljnjih komentara o tržištu Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 65. do 69. Privremene uredbe.
5.3. Potrošnja Unije
(58)
Nakon objave privremene Uredbe neke su zainteresirane strane istaknule određene nedosljednosti u objavljenim podacima o šteti. Komisija je ponovno ispitala podatke i, gdje bilo potrebno, revidirala podatke o industriji Unije i tržištu Unije. Iako su te revizije uzrokovale promjenu nekih podataka u određenim godinama, kretanja te stoga i zaključci o tim podacima općenito su ostali nepromijenjeni.
(59)
Nakon gore objašnjene revizije, ukupna potrošnja u Uniji razvijala se na sljedeći način:
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja (u tonama)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeks (2008.= 100)
100
75
88
93
(60)
Ukupna potrošnja na tržištu Unije smanjila se za 7 % u razmatranom razdoblju. Između 2008. i 2009. došlo je do smanjenja od oko 25 % uglavnom kao rezultat globalno negativnih učinaka gospodarske krize, posebno u građevinskoj industriji. Nakon toga je započeo oporavak potrošnje te se povećala ukupno za 18 postotnih bodova od 2009. do RIP-a, ali i dalje je ostala ispod početne razine iz 2008.
(61)
U izostanku komentara u vezi potrošnje Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 70. do 72. Privremene uredbe.
5.4. Uvoz u Uniju i tržišni udio
(62)
Uvoz iz NRK-a u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način. Postoci tržišnog udjela promijenili su se kao rezultat promjena u podacima o potrošnji:
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008.=100)
100
32
98
149
Tržišni udio (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeks (2008.=100)
100
43
112
160
Izvor:
Eurostat.
(63)
Promjena u gornjim podacima o potrošnji promijenila je postotak tržišnog udjela uvoza iz NRK u usporedbi s podacima objavljenim u Privremenoj uredbi. Kretanje je pak ostalo isto. Tržišni udio uvoza iz NRK-a značajno se povećao s 9,1 % na početku razmatranog razdoblja do 14,6 % na njegovu kraju. Nakon smanjenja u 2009. koje je odražavalo snažan pad u potrošnji zbog gospodarske krize, uvoz se izuzetno brzo oporavio te se tržišni udio oporavio u jednoj godini do razine iz 2008., dakle na razine prije gospodarske krize te ih je značajno premašio do kraja RIP-a.
5.4.1. Cijene uvoza i sniženje cijena
(64)
Nakon objave je jedan proizvođač izvoznik zatražio dodatne podatke o izračunu sniženja cijene kada nije bilo točnog podudaranja između vrste proizvoda izvezene iz NRK-a i vrste proizvoda koju industrija Unije prodaje na tržištu Unije. Također su zatražili podatke o tome je li za fizičke razlike, kada nije bilo točnog podudaranja, izvršena prilagodba cijene.
(65)
Kada nije bilo točnog podudaranja između vrste izvoznog proizvoda i vrste proizvoda koji prodaje industrija Unije, Komisija je usporedila vrstu izvoznog proizvoda s najsličnijom vrstom proizvoda koju prodaje industrija Unije. U tim je slučajevima usporedba izvršena prema vrsti proizvoda koja je vrlo slična i kod koje je jedina razlika bila debljina podloge.
(66)
Kada je postojalo više od jedne vrlo slične vrste proizvoda, Komisija je usporedila vrstu izvoznog proizvoda s jeftinijom vrstom proizvoda prodavanom na tržištu Unije bez obzira na to je li ta jeftinija vrsta proizvoda imala deblju ili tanju podlogu. Dakle, nije se smatralo da je prilagodba cijene zbog fizičkih razlika potrebna.
(67)
U izostanku drugih komentara na cijene uvoza i sniženja cijena, potvrđuju se uvodne izjave od 78. do 81. Privremene uredbe.
6. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
6.1. Uvodne napomene
(68)
U izostanku komentara u vezi s uvodnim napomenama o gospodarskom stanju industrije Unije zaključci u uvodnim izjavama od 82. do 85. ostaju nepromijenjeni.
6.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjelinu (makroekonomski pokazatelji)
(69)
Nakon objave privremenih nalaza u uvodnim izjavama od 86. do 92., Komisija je ažurirala izvore podataka na kojima su temeljeni ti nalazi. To ažuriranje nije značajno promijenilo pokazatelje objavljene u Privremenoj uredbi niti je promijenilo kretanja na kojima se temeljila Komisijina analiza štete. Ažurirani podaci objavljeni su ispod kako slijedi:
6.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeks (2008.= 100)
100
79
90
90
Proizvodni kapacitet (u tonama)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeks (2008.= 100)
100
102
102
99
Iskorištenost kapaciteta (%)
74
57
65
68
Indeks (2008.= 100)
100
77
88
92
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(70)
Iako su se podaci malo promijenili, kretanja i zaključci određeni uvodnim izjavama 87. i 88. Privremene uredbe ostaju nepromijenjeni te se potvrđuju. Proizvodnja se jako smanjila u 2009., djelomično oporavila u 2010. i ostala stabilna u RIP-u, ali i dalje ispod razina iz 2008. Kapacitet proizvodnje ostao je nepromijenjen tijekom razmatranog razdoblja dok se iskorištenost kapaciteta smanjila, slijedeći kretanje proizvodnje.
6.2.2. Obujam prodaje, tržišni udio i rast
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeks (2008.= 100)
100
77
90
88
Tržišni udio (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeks (2008.= 100)
100
104
102
95
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(71)
Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima 2009. jako se smanjio za 23 %. Obujam prodaje u 2010. povećao se za trinaest postotnih bodova, ali zatim je pao za dva postotna boda u RIP-u. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodnih izjava 90. i 91. Privremene uredbe.
6.2.3. Zaposlenost i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Trošak zapošljavanja (u EPRV-u)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeks (2008.=100)
100
91
86
85
Produktivnost (u tonama/EPRV)
627
543
655
665
Indeks (2008.=100)
100
87
104
106
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik, Eurofer.
(72)
Iako su se podaci malo promijenili, potvrđuju se zaključci o zaposlenosti kako je određeno uvodnom izjavom 92. Privremene uredbe.
6.3. Podaci koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzroku (mikroekonomski pokazatelji)
(73)
Nakon objave privremenih nalaza u uvodnim izjavama od 93. do 108. Komisija je ažurirala izvore podataka na kojima su temeljeni ti nalazi. To ažuriranje nije značajno promijenilo pokazatelje objavljene u privremenoj Uredbi niti je promijenilo kretanja na kojima se temeljila Komisijina analiza štete. Ažurirani podaci objavljeni su dolje kako slijedi:
6.3.1. Prosječne jedinične cijene reprezentativnih proizvođača iz Unije
(74)
Nakon pada jedinične cijene od 21 % prema nepovezanim kupcima u 2009. i gubitka koji je proizašao iz toga, jedinična cijena počela se oporavljati. U 2010. i tijekom RIP-a industrija Unije zabilježila je povećanje troškova i mogla je tek umjereno povećati cijene da bi ih pokrila, toliko da omogući održavanje profitabilnosti na istoj niskoj razini kao i u 2010. i RIP-u. No, to je dovelo do dodatnoga gubitka tržišnog udjela s obzirom na to da su cijene kineskog uvoza stalno snižavale cijene industrije Unije.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u prema nepovezanim kupcima (EUR/tona)
1 023
805
911
994
Indeks (2008.=100)
100
79
89
97
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
925
884
893
978
Indeks (2008.=100)
100
95
97
106
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
6.3.2. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja
(75)
Ova je tablica radi lakšeg snalaženja s obzirom na to da se podaci te stoga ni zaključci izvedeni iz njih nisu promijenili.
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indeks (2008.=100)
100
- 138
41
39
Novčani tok (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008.=100)
100
64
46
62
Ulaganja (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008.=100)
100
8
22
27
Povrat ulaganja (%)
13,8
- 13,9
5,9
6
Indeks (2008.=100)
100
- 101
43
44
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
6.3.3. Zalihe
(76)
Ova je tablica ponovljena radi lakšeg snalaženja s obzirom na to da se podaci te stoga ni zaključci izvedeni iz njih nisu promijenili.
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008.=100)
100
83
107
112
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
6.3.4. Zaposlenost, plaće i produktivnost
(77)
Ova je tablica ponovljena radi lakšeg snalaženja s obzirom na to da se podaci te stoga ni zaključci izvedeni iz njih nisu promijenili.
Prosječan trošak rada po zaposleniku (EUR, proizvođači iz EU-a u uzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008.=100)
100
95
96
102
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
6.3.5. Vlastito korištenje i vlastita prodaja
2008.
2009.
2010.
RIP
Vlastito korištenje i vlastita prodaja (tone)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeks (2008.=100)
100
80
87
85
Tržišni udio (%)
22
24
22
20
Indeks (2008.=100)
100
108
99
92
Izvor:
pritužba i provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
2008.
2009.
2010.
RIP
Vlastito korištenje i vlastita prodaja (EUR/tona)
962
802
901
965
Indeks (2008.=100)
100
83
94
100
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(78)
Unatoč ispravcima podataka objavljenih u Privremenoj uredbi, nalazi o vlastitom korištenju i prodaji ostaju nepromijenjeni. Prosječna vrijednost po toni vlastite prodaje ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja i bila je 3 % niža od prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u RIP-u.
6.4. Zaključak o šteti
(79)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se nalazi određeni uvodnim izjavama od 110. do 113. Privremene uredbe.
(80)
Nakon objave Privremene uredbe dvije su strane istupile i tvrdile da su noviji podaci relevantniji za određivanje štete i da Komisija nije trebala kao početnu točku za analizu štete uzeti 2008. već 2009. Tvrdili su da je sudska praksa WTO-a utvrdila da su noviji podaci relevantniji za utvrđivanje štete od povijesnih podataka i da rezultat usporedbe od završne točke do završne točke uvelike ovisi o tome koje se godine koriste jer pomak od jedne godine može dati različite rezultate. Zato usporedba od 2009. do kraja RIP-a pokazuje različito kretanje nego usporedba od početka razmatranog razdoblja do kraja RIP-a.
(81)
Tvrdnja nije prihvaćena. Razmatrano razdoblje definirano je u skladu s uobičajenim praksama i preporukama WTO-a kao objektivno razdoblje od tri do četiri godine koje završava na kraju razdoblja ispitnog postupka, koje je samo po sebi razdoblje od 12 mjeseci koje završava što je moguće bliže datumu pokretanja postupka.
(82)
Čak i da je razmatrano razdoblje počelo 2009., nalaz materijalne štete ostao bi valjan. Industrija Unije nije dosegla ciljnu dobit s povećanim uvozom tijekom razdoblja unatoč povećanom obujmu proizvodnje kao i obujmu prodaje te povećanoj proizvodnji. Kako potrošnja raste nakon 2009., to se povećanje pokrivalo uvozom iz Kine, a nije ga pokrivala industrija Unije koja je izgubila tržišni udio od 2009. do kraja RIP-a.
7. UZROČNOST
7.1. Učinak dampinškog uvoza
(83)
U izostanku komentara, potvrđuju se privremeni nalazi određeni uvodnim izjavama od 115. do 119. Privremene uredbe.
7.2. Učinak ostalih čimbenika
7.2.1. Uvoz iz trećih zemalja
Zemlja
2008.
2009.
2010.
RIP
Južna Koreja
Obujam (u tonama)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008.=100)
100
99
76
104
Tržišni udio (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeks (2008.=100)
100
133
87
112
Pros. cijena
901
727
846
903
Indeks (2008.=100)
100
81
94
100
Indija
Obujam (u tonama)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008.=100)
100
93
97
88
Tržišni udio (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeks (2008.=100)
100
125
111
95
Pros. cijena
932
667
773
824
Indeks (2008.=100)
100
72
83
88
Ostale zemlje
Obujam (u tonama)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008.=100)
100
64
50
67
Tržišni udio (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeks (2008.=100)
100
85
57
72
Pros. cijena
951
809
924
955
Indeks (2008.=100)
100
85
97
100
Ukupno za sve treće zemlje osim NRK-a
Obujam (u tonama)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008.=100)
100
84
71
86
Tržišni udio
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeks (2008.=100)
100
112
81
92
Pros. cijena
929
735
842
898
Indeks (2008.=100)
100
79
91
97
Izvor:
Eurostat.
(84)
S obzirom na male promjene u podacima iz industrije Unije, to je također imalo mali utjecaj na podatke u pogledu tržišnog udjela uvoza iz trećih zemalja.
(85)
Neke zainteresirane strane osporavale su Komisijinu odluku da otvori ispitni postupak samo protiv Kine, a ne i protiv Indije i Južne Koreje iako su obujam uvoza i kretanja cijena odgovarali onima u NRK-u.
(86)
Kako je određeno uvodnim izjavama od 120 do 122. Privremene uredbe, obujam uvoza iz Indije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja, a uvoz iz Južne Koreje povećao se samo za 4 %. Indijske su se cijene smanjile za 12 %, a južnokorejske su ostale stabilne, iako u svakom trenutku više od onih iz Kine. Argument je stoga odbačen jer Komisija nije primila dokaze ili navode o dampingu i nastaloj šteti od tih zemalja.
(87)
Stoga se potvrđuju nalazi iz Privremene uredbe određeni uvodnim izjavama od 120. do 122.
7.2.2. Realizacija izvoza industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvoz, Eurostat (u tonama)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008.=100)
100
91
87
90
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008.=100)
100
88
93
102
Izvoz proizvođača iz Unije u uzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008.=100)
100
87
90
86
Prosječna prodajna cijena (EUR/tona)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008.=100)
100
76
91
104
Izvor:
Eurostat i provjereni odgovori na upitnik.
(88)
U izostanku komentara o realizaciji izvoza industrije Unije potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava od 123. do 124.
7.2.3. Uvoz iz NRK-a industrije Unije
(89)
Neke su strane nastavile tvrditi da je unatoč navedenom u uvodnoj izjavi 125. Privremene uredbe obujam uvoza industrije Unije iz NRK-a činio do 40 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Nisu pruženi dokazi za tu tvrdnju te se ona nije mogla potvrditi. Navod je stoga odbačen.
(90)
Nakon konačne objave jedan uvoznik je tvrdio da je industrija Unije uvozila velike količine dotičnog proizvoda iz NRK-a i to je pokazao pomoću podataka o preprodaji.
(91)
Činjenica da je industrija Unije uvozila količine dotičnog proizvoda iz NRK-a nije osporavana. No, čak i kada se koriste uvoznikovi vlastiti podaci, taj obujam je manji od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a te je stoga zanemariv. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 125. Privremene uredbe, uvoz iz NRK-a industrije Unije iznosio je 2-3 % ukupnog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(92)
Stoga se potvrđuju nalazi iz uvodne izjave 125. Privremene uredbe.
7.2.4. Vlastito korištenje i vlastita prodaja
(93)
Nakon konačne objave CISA je ponovno tvrdila da industrija Unije stavljala OCS na raspolaganje svojim povezanim društvima u daljnjem poslovanju po „subvencioniranoj” cijeni čime je snižavala cijene svojih konkurenata u daljnjem segmentu. No, nisu pruženi dokazi koji bi promijenili zaključak Komisije u uvodnoj izjavi 127. Privremene uredbe, odnosno da je razlika u cijeni između povezane i nepovezane prodaje bila mala (2 %) te da se nije radio o samonanesenoj šteti.
(94)
CISA je također osporavala podatke o trošku proizvodnje OCS-a te nastavno na to cijenu OCS-a za povezane strane. S obzirom na prodajnu cijenu toplinski pocinčanih galvaniziranih navoja, sirovine za proizvodnju OCS-a, tvrdilo se da trošak proizvodnje OCS-a u razdoblju ispitnog postupka nije mogao prelaziti 900 EUR/tona.
(95)
Iako Komisija ne osporava podatke koje je pružila CISA u pogledu troškova proizvodnje toplinski pocinčanih galvaniziranih navoja, trošak proizvodnje OCS-ova provjeren je kod svih proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija se uvjerila da je ukupni trošak proizvodnje (sirovine, obrada, premaz, troškovi POA, financijski troškovi itd.) istovjetan onom određenom gornjom uvodnom izjavom 74.
(96)
CISA je zatim tvrdila da se OCS povezanim stranama prodavao uz gubitak te da je to uzrok štete industriji Unije. To se temeljilo na usporedbi ukupnog troška proizvodnje (978 EUR po toni) i prosječne cijeni povezane prodaje (965 EUR po toni).
(97)
Dok je točno da jednostavna matematička usporedba ukazuje da je povezana prodaja izvršena uz gubitak, to pretpostavlja da je industrija Unije imala jednaku razinu troškova POA i drugih režijskih troškova prodaje za vlastitu prodaju, kao i za nepovezanu prodaju. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 105. Privremene uredbe, prodaja povezanim stranama izvršena je temelju „dodatka na trošak” te je tako industrija Unije tom prodajom pokrila svoje troškove.
(98)
U nedostatku ostalih komentara u pogledu tog pitanja, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava od 126. do 127. Privremene uredbe.
7.2.5. Gospodarska kriza
(99)
Nakon isteka roka za komentare na konačnu objavu zainteresirana strana je upozorila na najavljeno zatvaranje pogona u Belgiji te da je viša sila prouzročila poteškoće u normalnoj proizvodnji i isporuci iz ostalih objekata u Belgiji. Zainteresirana strana je tvrdila da to pokazuje nedovoljnu sigurnost u opskrbi OCS-om u Uniji i da je to razlog da se uvoznicima i korisnicima dozvoli slobodno nabavljanje OCS-a iz EU-a i Kine.
(100)
Navedeni su argumenti odbačeni. Budući da je iskorištenost kapaciteta u Uniji na niskoj razini, opskrba nije problem jer industrija Unije ima raspoložive primjerene kapacitete. U svakom slučaju, postrojenja zatvorena u Belgiji nisu proizvodila OCS. Sigurnost opskrbe je naravno bitna, no predložena davanja u ovom slučaju nisu osmišljena da prekinu opskrbu OCS-a iz Kine, nego da spriječi damping opskrbe na tržištu Unije.
(101)
U nedostatku ostalih komentara u pogledu tog pitanja, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava od 128. do 129. Privremene uredbe.
7.2.6. Prekomjerni strukturni kapacitet
(102)
Neke su strane dodatno tvrdile da su proizvođači iz Unije imali prekomjerne strukturne kapacitete koji prelaze ukupnu potrošnju Unije. Tvrdnja je predana u ranijoj fazi i razmotrena je u uvodnim izjavama od 130. do 132. Privremene uredbe. U nedostatku dodatnih dokaza u pogledu tog pitanja, potvrđuje se zaključak iz tih uvodnih izjava.
7.2.7. Povećanje troška proizvodnje
(103)
Neke su strane dodatno tvrdile da je izvor štete proizvođačima iz Unije u povećanju troška proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja. Gornji podaci pokazuju da se trošak proizvodnje povećao samo za 6 %. U odsutnosti dampinškog uvoza iz NRK-a industrija Unije mogla bi prenijeti povećanje na svoje kupce, ali umjesto toga cijenu je snizila za 3 %. Stoga se odbacuje tvrdnja da je trošak proizvodnje uzrokovao štetu.
7.3. Zaključak o uzročnosti
(104)
Na temelju gore navedenog, zadržavaju se privremeni nalazi određeni uvodnim izjavama od 133. do 136. Privremene uredbe da je dampinški uvoz iz NRK-a uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Također se potvrđuju privremeni nalazi o učinku ostalih poznatih čimbenika koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije: navedeni čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
8. INTERES UNIJE
8.1. Industrija Unije
(105)
Nakon objave privremenih nalaza nisu primljeni novi komentari ili informacije u pogledu interesa proizvođača iz Unije. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 138. do 143. Privremene uredbe o interesu tih zainteresiranih strana.
8.2. Uvoznici, trgovci i korisnici
(106)
Nakon konačne objave primljeni su komentari od uvoznika i ostalih zainteresiranih strana, no nisu primljeni novi komentari ili informacije u pogledu interesa uvoznika, trgovaca ili korisnika. Stoga se potvrđuju privremeni nalazi u uvodnim izjavama od 144. do 152. Privremene uredbe o interesu navedenih strana.
8.3. Zaključak o interesu Unije
(107)
U pogledu gore navedenog, potvrđuju se privremeni nalazi o interesu Unije, odnosno da nema utemeljenih razloga protiv uvođenja konačnih mjera na uvoz OCS-a podrijetlom iz NRK-a.
9. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
9.1. Razina uklanjanja štete
(108)
Nakon privremene objave dvije zainteresirane strane su tvrdile da dostavljeni podaci ne pružaju dovoljno informacija i objašnjenja o izračunu marža sniženja prodajnih i ciljnih cijena. Kako je objašnjeno u privremenoj objavi, neke vrijednosti nisu otkrivene radi povjerljivosti jer je dotični model proizvodio samo jedan ili dva proizvođača iz Unije. U fazi konačne objave otkriveni su rasponi za te modele.
(109)
Zainteresirane strane također su osporile korištenje brojke 6,7 % kao ciljne dobiti industrije Unije kako bi se izračunala marža štete. Tvrdili su da je ta dobit preuveličana i nerealna s obzirom na trenutačno gospodarsko okruženje i da 2008. nije bila reprezentativna godina u smislu profitabilnosti jer je bila iznimna godina za industriju čelika.
(110)
Ova je tvrdnja odbačena. Kao prvo, profitabilnost OCS-a je de facto bila viša prije 2008. nego same 2008. što je u suprotnosti s tvrdnjom da je 2008. bila iznimna godina. Kao drugo, ciljna dobit je dobit koja se može postići u izostanku dampinškog uvoza. Godina 2008. posljednja je u kojoj industrija Unije još nije osjetila pune učinke dampinškog uvoza te je stoga odgovarajuća osnova za utvrđivanje ciljne dobiti.
(111)
Nakon konačne objave zainteresirane su strane osporavale korištenje brojke 6,7 % kao ciljne dobiti za industriju Unije i opis 2008. kao reprezentativne godine za profitabilnost. Argument je odbačen jer nisu pruženi dokazi o tome kolika bi bila dobit industrije Unije u 2008. da nije bilo financijske krize. Osim toga, čini se da njihov argument da je na dobit koju je ostvarila industrija Unije 2008. utjecala financijska kriza, zbog čega je 2008. iznimna godina, ukazuje na to da je dobit ostvaren u 2008. niža nego što bi industrija očekivala u uobičajenoj godini.
(112)
Zainteresirane strane također su ukazale na činjenicu da je obujam uvoza iz NRK-a bio najniži 2009., a ne 2008. No, s obzirom na to da industrija Unije nije bila profitabilna 2009., nije moguće koristiti podatke iz 2009. za određivanje ciljne dobiti za industriju Unije.
(113)
CISA je dalje tvrdila da se dobit ostvarena kroz prodaju nepovezanim kupcima u 2008. ne može koristiti kao ciljna dobit jer je u toj godini najveća razlika u cijeni između povezane i nepovezane prodaje. Taj je argument odbačen jer razlika u cijeni nije značajna za izračun dobiti ostvarene kroz prodaju nepovezanim kupcima.
(114)
CISA je tada predložila da se ciljna dobit za prodaju OCS-a nepovezanim stranama temelji na prosječnoj ukupnoj dobiti za multinacionalnu korporaciju ArcelorMittal 2010. i 2011. To je odbačeno kao pouzdan izvor dobiti na OCS-u u Uniji u izostanku dampinškog uvoza jer uzimanje dobiti cjelokupne grupacije ArcelorMittal na području cijelog svijeta očito nije reprezentativno za dobit od prodaje OCS-a u Uniji.
(115)
Zainteresirane strane također su osporavale troškove nakon uvoza koji su se koristili za izračun privremenih pristojba jer su temeljeni na podacima samo jednog uvoznika. Komisija je provjerila drugog uvoznika u kasnijoj fazi i njihovi su podaci sada korišteni za izračun troškova nakon uvoza. Kada se koristila prosječna vrijednost ta dva trgovačka društva, troškovi su još malo pali čime su se marže štete odgovarajuće povećale.
(116)
Jedna je zainteresirana strana osporila Komisijinu metodologiju za izračun marže sniženja prodajne cijene. Međutim, ovo se osporavanje temelji na pogrešnoj pretpostavci da je Komisija računala maržu sniženja ciljnih cijena oduzimanjem prosječne dobiti industrije Unije tijekom RIP-a (2,6 %) od tržišne cijene kako bi došla do točke isplativosti (tj. cijene koja bi dovela dobit na nulu), a zatim dodavanjem ciljne dobiti na tu točku isplativosti.
(117)
Komisija je izračunala maržu sniženja prodajne cijene tako da je dodala ciljnu dobit trošku proizvodnje za svaku vrstu proizvoda. Metodologija koju je predložila ta zainteresirana strana je pogrešna jer se prosječna dobit od 2,6 % nije dobila automatski za svaku prodaju svakog modela od strane trgovačkih društava od kojih su podaci korišteni.
(118)
Jedna je zainteresirana strana također osporavala Komisijin izračun štete. Budući da ta strana nije imala puni pristup podacima koje je koristila Komisija za izračun marže štete, pokušala ju je sama izračunati na temelju svog shvaćanja razlike u cijeni na tržištu između podloge premazane aluminijem i cinkom i podloge premazane cinkom, koju je izračunala na 50 USD po toni. Taj „ponovni izračun”, temeljen na nepotpunim podacima, doveo je do niže marže štete od one koju je Komisija izračunala i objavila.
(119)
Njihovi su argumenti odbačeni jer nakon analize punih podataka od proizvođača izvoznika i industrije Unije nije bilo moguće utvrditi navodnu razliku u cijeni. Stoga bi trebalo naglasiti da podaci koje su koristile zainteresirane strane nisu bili potpuni te zato nisu bili pouzdani za ponavljanje Komisijinih izračuna štete.
(120)
Potvrđuju se uvodne izjave od 154. do 158. Privremene uredbe.
9.2. Konačne mjere
(121)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz OCS-a podrijetlom iz NRK-a na razini utvrđene marže dampinga i štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe trebalo bi na odgovarajući način odrediti na razini utvrđene štete.
(122)
Sedam trgovačkih društava koja nisu uključena u uzorak surađivala su u antidampinškom ispitnom postupku, ali ne i u istovremenom ispitnom postupku protiv subvencioniranog uvoza. Stopa antidampinške pristojbe za ta je trgovačka društva nula. U ispitnom postupku protiv subvencioniranog uvoza ta će trgovačka društva podlijegati preostaloj pristojbi.
(123)
Kako bi se osigurao jednak tretman svih novih proizvođača izvoznika i trgovačkih društava koja su surađivala, a nisu uključena u uzorak, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju bi trebalo primijeniti na sve nove proizvođače koji u suprotnom ne bi imali pravo na reviziju prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe, s obzirom na to da se članak 11. stavak 4. ne primjenjuje ako je korišten odabir uzoraka.
(124)
Na temelju gore navedenog, stopa po kojoj će se uvesti pristojbe određuje se na sljedeći način:
Naziv trgovačkog društva
Marža subvencije (%)
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Kompenzacijska pristojba (%)
Antidampinška pristojba (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Ostala trgovačka društva koja surađuju u antidampinškom ispitnom postupku (s izuzetom trgovačkih društava koja podliježu preostaloj pristojbi u usporednoj antisubvencijskoj Provedbenoj uredbi (EU) br. 215/2013) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Trgovačka društva koja ne surađuju
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(125)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i u svjetlu razine štete koju je pretrpjela industrija Unije te uzimajući u obzir da nikakve privremene mjere nisu uvedene usporednim ispitnim postupkom protiv subvencioniranog uvoza, smatra se neophodnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom do iznosa uvedene privremene pristojbe. U navedenim okolnostima trebalo bi konačno naplatiti privremenu pristojbu po stopama određenima člankom 1. stavkom 2. Privremene uredbe. No, trebalo bi osloboditi iznose privremeno osigurane za proizvode s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Donosi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika tj. plosnatih valjanih proizvoda od nelegiranog i legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, isključujući takozvane „panel ploče” vrste koja se koristi u građevini i koje se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više) trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 i 7226997091), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co., Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co.,Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.,Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.,Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.,Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.,Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.,Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.,Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.,Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.,Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.,Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.,Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
16,2
B334
Sva ostala trgovačka društva
13,6
B999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 845/2012 konačno se naplaćuju po stopi određenoj člankom 1. ove Uredbe. No, treba osloboditi iznose privremeno osigurane za proizvode s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra.
Članak 3.
Ako bilo koji proizvođač iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze da nije izvozio robu opisanu u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. listopada 2010. - 30. rujna 2011.), da nije povezan s izvoznikom ili proizvođačem koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom i da je ili stvarno izvezao dotičnu robu ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu da izveze značajnu količinu u Uniju nakon kraja razdoblja ispitnog postupka, Vijeće, djelujući običnom većinom na prijedlog Komisije, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može izmijeniti članak 1. stavak 2. kako bi tom proizvođaču odredilo pristojbu koja se primjenjuje na proizvođače koji su surađivali, ali nisu uvršteni u uzorak.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2013.