PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. dubna 2014
o převodu jednotek přiděleného množství na účet smluvní strany Kjótského protokolu v registru Finska
(oznámeno pod číslem C(2014) 2475)
(2014/224/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (1), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Komise 2006/944/ES (2) se stanoví příslušné úrovně emisí pro Unii a její členské státy pro první závazné období v rámci Kjótského protokolu.
(2)
Rozhodnutí Komise 2010/778/EU (3) mění rozhodnutí 2006/944/ES tím, že stanoví příslušné konečné úrovně emisí přidělené Unii a každému členskému státu a že uvádí, že konečný aritmetický rozdíl 19 357 532 tun ekvivalentu oxidu uhličitého mezi úrovněmi emisí Unie a součtem úrovní emisí členských států vydá Unie jako jednotky přiděleného množství. Dále uvedené rozhodnutí stanoví, že z registru Unie bude převedeno 5 milionů těchto jednotek přiděleného množství na účet smluvní strany Kjótského protokolu v registru Dánska.
(3)
V souvislosti s přijetím rozhodnutí 2010/778/EU bylo uznáno, že převodem pěti milionů jednotek přiděleného množství Dánsku není dotčeno vlastnictvím zbývajícího aritmetického přebytku Unie.
(4)
V prosinci 2011 bylo na 17. konferenci stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), která se konala v Durbanu, přijato rozhodnutí 2/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu („durbanské rozhodnutí“). Uvedené rozhodnutí stanoví pravidla započítávání pro odvětví využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví („LULUCF“) pro druhé závazné období v rámci Kjótského protokolu („Kjótský protokol“) k UNFCCC.
(5)
Durbanské rozhodnutí se podstatně odchyluje od předchozích pravidel započítávání dohodnutých v rámci Kjótského protokolu pro první závazné období. Rozhodnutí 16/CMP.1 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu přijaté na 11. zasedání konference smluvních stran UNFCCC, které se konalo v Montrealu v prosinci roku 2005, stanoví limity uvedené v příloze uvedeného rozhodnutí pro účely závazků smluvních stran v rámci prvního závazného období Kjótského protokolu. Rozhodnutí 16/CMP.1 dále stanoví, že strany mohou tyto limity překročit, a to kompenzací čistých emisí („debety“) z činností zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování podle čl. 3 odst. 3 Kjótského protokolu čistým pohlcením („kredity“) z činností obhospodařování lesů podle čl. 3 odst. 4 Kjótského protokolu. Toto pravidlo započítávání se běžně označuje jako pravidlo kompenzace. Durbanské rozhodnutí takové pravidlo kompenzace pro druhé závazné období v rámci Kjótského protokolu nestanoví.
(6)
Pravidla započítávání uvedená v durbanském rozhodnutí stanoví limit pro využívání kreditů, které pocházejí z činností obhospodařování lesů, aby byl zohledněn závazek ke zmírnění změny klimatu ve druhém závazném období v rámci Kjótského protokolu. Podle uvedeného rozhodnutí smluvní strana nemůže ve svém referenčním roce nebo referenčním období pro splnění svého závazku ke zmírnění změny klimatu využít větší množství kreditů z činností obhospodařování lesů, než které odpovídá 3,5 % emisí této smluvní strany, s výjimkou odvětví LULUCF.
(7)
Změny pravidel započítávání pro LULUCF stanovené v durbanském rozhodnutí mají podstatný dopad na způsob, jakým smluvní strany vykazují činnosti LULUCF pro druhé závazné období. Z důvodu zeměpisných rozdílů v odvětví využívání půdy a velké rozmanitosti vnitrostátních okolnosti v tomto ohledu se dopad mezi členskými státy značně liší. Vyloučení pravidla náhrady z pravidel započítávání stanovených v durbanském rozhodnutí má dopad na plnění závazků smluvních stran v rámci druhého závazného období Kjótského protokolu. Platí to zejména pro země s rozsáhlým lesním porostem, vzhledem ke skutečnosti, že podmínky v odvětví LULUCF se v jednotlivých zemích liší.
(8)
Ve svých závěrech ze dne 9. března 2012 Rada uznává dopad změn pravidel vykazování kompenzace pro druhé závazné období Kjótského protokolu, a to tím, že uznává „zvláštní situaci zemí s rozsáhlým lesním porostem, zejména pokud jde o omezené možnosti pokrytí emisí ze zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování narůstajícími propady z obhospodařování lesů“. Rada zároveň vyzvala Komisi, „aby se pokusila najít možnosti vedoucí k uspokojivému řešení při zajištění ekologické vyváženosti“.
(9)
Zvláštní situace zemí s rozsáhlým lesním porostem byla uznána také Radou v roce 2012 v rámci postupu vedoucího k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 529/2013/EU ze dne 21. května 2013 o pravidlech započítávání týkajících se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcení v důsledku činností souvisejících s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesnictvím a o informacích o opatřeních týkajících se těchto činností (4), což odráží odkaz na podmínky životního prostředí v zemích s rozsáhlým lesním porostem v odůvodnění daného rozhodnutí.
(10)
Finsko opakovaně vyjádřilo obavy týkající se jeho debetů z odlesňování pro odvětví LULUCF v důsledku změny pravidla kompenzace v durbanském rozhodnutí. Zdá se, že Finsko je ovlivněno použitím durbanského rozhodnutí zvláštním a jedinečným způsobem. Ze současných posouzení vyplývá, že Finsko je jediným členským státem, pro nějž by roční limit 3,5 % znamenal, že při započtení svého závazku ve druhém závazném období Kjótského protokolu nemůže pokrýt své debety vyplývající z činností zalesňování, opětovného zalesňování a odlesňování kredity pocházejícími z činností obhospodařování lesů.
(11)
S cílem zohlednit zvláštní a jedinečnou situaci Finska by Unie měla Finsku převést celkové množství, které by nemělo překročit deset milionů jednotek přiděleného množství z aritmetického přebytku stanoveného rozhodnutím 2006/944/ES ve znění rozhodnutí 2010/778/EU. Toto celkové množství by mělo sloužit pouze jako jednorázová kompenzace poskytnutá Finsku z důvodu dopadu změny pravidla kompenzace, a to v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby Finsko mohlo plnit své závazky druhého závazného období v rámci Kjótského protokolu.
(12)
Tento převod by měl být uskutečněn co nejdříve a před koncem období přizpůsobení pro první závazné období v rámci Kjótského protokolu, za předpokladu, že v registru Unie jsou k dispozici jednotky přiděleného množství, a když bude urovnán nebo vyřešen závazek týkající se Chorvatska, jak je stanoveno v Protokolu o některých ujednáních týkajících se případného jednorázového převodu jednotek přiděleného množství vydaných podle Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu na Chorvatskou republiku a související kompenzace ke Smlouvě o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (5).
(13)
Využívání těchto jednotek přiděleného množství Finskem nesmí překročit kredity pocházející z činností obhospodařování lesů ve Finsku, které se nesmí používat v souladu s bodem 13 přílohy durbanského rozhodnutí. Komise náležitě zvážila závazek Finska zrušit jakékoliv jednotky přiděleného množství zbývajícího z tohoto převodu na konci druhého závazného období.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Aby Finsku bylo umožněno splnit své závazky v druhém závazném období v rámci Kjótského protokolu, bude mu poskytnuto maximálně deset milionů (10 000 000) jednotek přiděleného množství uvedených v článku 2 rozhodnutí 2006/944/ES.
Ústřední správce registru Unie převede co nejdříve a před koncem období přizpůsobení pro první závazné období v rámci Kjótského protokolu celkové množství, které nepřekročí deset milionů EUR (10 000 000) těchto jednotek přiděleného množství, na účet smluvní strany Kjótského protokolu v registru Finska.
2. Převod uvedený v odstavci 1 bude proveden v závislosti na dostupnosti jednotek přiděleného množství v registru Unie, a když bude urovnán nebo vyřešen závazek týkající se Chorvatska, jak je stanoveno v Protokolu o některých ujednáních týkajících se případného jednorázového převodu jednotek přiděleného množství vydaných podle Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu na Chorvatskou republiku a související kompenzace ke Smlouvě o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 16. dubna 2014.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 16. travnja 2014.
o prijenosu jedinica dodijeljene kvote stranci Kyotskog protokola koja ima račun u registru Finske
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2475)
(2014/224/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/358/EZ od 25. travnja 2002. o odobravanju, u ime Europske zajednice, Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju obveza koje iz njega proizlaze (1), a posebno njezin članak 3.,
budući da:
(1)
Odlukom Komisije 2006/944/EZ (2) utvrđuju se odgovarajuće razine emisija za Uniju i njezine države članice za prvo obvezujuće razdoblje u okviru Kyotskog protokola.
(2)
Odlukom Komisije 2010/778/EU (3) izmjenjuje se Odluka 2006/944/EZ uspostavljajući konačne odgovarajuće razine emisija dodijeljene Uniji i svakoj državi članici i osiguravajući da Unija kao jedinice dodijeljene kvote izda konačnu aritmetičku razliku od 19 357 532 tona ekvivalenta ugljičnog dioksida između razina emisija Unije i zbroja razina emisija država članica. Nadalje, tom se Odlukom predviđa prijenos pet milijuna tih jedinica dodijeljene kvote iz registra Unije stranci Kyotskog protokola koja ima račun u registru Danske.
(3)
U kontekstu donošenja Odluke 2010/778/EU utvrđeno je da prijenos pet milijuna jedinica dodijeljene kvote Danskoj ne dovodi u pitanje vlasništvo preostalog aritmetičkog viška Unije.
(4)
U prosincu 2011. na 17. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („UNFCCC”) u Durbanu donesena je Odluka 2/CMP.7 konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola („Odluka iz Durbana”). Tom se Odlukom utvrđuju pravila za izračun za sektor za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo („LULUCF”) za drugo obvezujuće razdoblje u okviru Kyotskog protokola UNFCCC-a.
(5)
Odlukom iz Durbana znatno se odstupa od prethodnih pravila za izračun dogovorenih u okviru Kyotskog protokola za prvo obvezujuće razdoblje. Odlukom 16/CMP.1 konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola donesenom u okviru 11. konferencije stranaka UNFCCC-a na sastanku u Montrealu u prosincu 2005. predviđaju se ograničenja, kako je utvrđeno u Prilogu toj Odluci, za potrebe obveza stranaka u okviru prvog obvezujućeg razdoblja Kyotskog protokola. Osim toga, Odlukom 16/CMP.1 predviđa se da stranke mogu premašiti ta ograničenja kompenzirajući neto emisije („terećenja”) koje su rezultat djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i odšumljavanja u skladu s člankom 3. stavkom 3. Kyotskog protokola neto uklanjanjima („kreditima”) koja su rezultat djelatnosti upravljanja šumama u skladu s člankom 3. stavkom 4. Kyotskog protokola. Pravilo za izračun obično se navodi kao pravilo o naknadi. Odlukom iz Durbana ne predviđa se takvo pravilo o naknadi za drugo obvezujuće razdoblje u okviru Kyotskog protokola.
(6)
Pravilima za izračun utvrđenima Odlukom iz Durbana predviđa se ograničenje korištenja kredita koji su rezultat djelatnosti upravljanja šumama kako bi se uzela u obzir obveza ublažavanja u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola. U skladu s tom odlukom stranka ne može upotrijebiti više kredita koji su rezultat djelatnosti upravljanja šumama od ekvivalenta 3,5 % emisija te stranke u njezinoj baznoj godini ili razdoblju za usklađivanje s obvezom ublažavanja, isključujući LULUCF.
(7)
Promjenama pravila za izračun LULUCF-a kako su ona utvrđena u Odluci iz Durbana znatno se utječe na način na koji stranke uzimaju u obzir djelatnosti LULUCF-a za drugo obvezujuće razdoblje. Zbog zemljopisnih varijacija zemljišnog sektora i velike raznolikosti nacionalnih okolnosti u tom pogledu utjecaj se znatno razlikuje među državama članicama. Isključivanjem pravila o naknadi iz pravila za izračun utvrđenih u Odluci iz Durbana utječe se na strankino ispunjavanje obveza u okviru drugog obvezujućeg razdoblja Kyotskog protokola. Ta situacija osobito je važna u zemljama bogatima šumama, s obzirom na to da se uvjeti u sektoru LULUCF razlikuju od države do države.
(8)
U svojim zaključcima od 9. ožujka 2012. Vijeće je potvrdilo utjecaj promjene pravila o izračunu naknade za drugo obvezujuće razdoblje Kyotskog protokola priznavanjem „posebnosti zemalja bogatih šumama, osobito u pogledu ograničenih mogućnosti kompenziranja emisija od pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i odšumljavanja povećavanjem ponora od gospodarenja šumama”. Vijeće je također pozvalo Komisiju da „istraži mogućnosti u cilju pronalaska zadovoljavajućeg rješenja kojim se istodobno osigurava integritet okoliša”.
(9)
Posebnu situaciju zemalja bogatih šumama Vijeće je priznalo i 2012. u zakonodavnom postupku u kojem su Vijeće i Europski parlament donijeli Odluku br. 529/2013/EU od 21. svibnja 2013. o pravilima za izračun emisija i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti vezanih uz korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo te informacijama o mjerama u vezi s tim djelatnostima (4), sukladno upućivanju na ekološke uvjete u zemljama bogatim šumama uključenom u preambulu toj Odluci.
(10)
Finska je više puta izrazila zabrinutost u vezi sa svojim terećenjima zbog odšumljavanja u okviru sektora LULUCF koja su rezultat promjene pravila o naknadi iz Odluke iz Durbana. Čini se da primjena Odluke iz Durbana na Finsku utječe na poseban i jedinstven način. Trenutačne procjene pokazuju da je Finska jedina država članica za koju bi godišnje ograničenje od 3,5 % značilo da pri izračunu svoje obveze u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola ne može pokriti svoja terećenja koja su rezultat djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i odšumljavanja s kreditima koji su rezultat djelatnosti upravljanja šumama.
(11)
Kako bi se uzela u obzir posebna i jedinstvena situacija Finske, Unija bi Finskoj trebala prenijeti ukupnu količinu koja ne bi trebala premašiti deset milijuna jedinica dodijeljene kvote od aritmetičkog viška predviđenog Odlukom 2006/944/EZ, kako je izmijenjena Odlukom 2010/778/EU. Ova ukupna količina trebala bi služiti isključivo kao jednokratna naknada Finskoj za učinak promjene pravila o naknadi, u mjeri u kojoj je to potrebno za ispunjenje obveza iz drugog obvezujućeg razdoblja u okviru Kyotskog protokola.
(12)
Trebalo bi izvršiti taj prijenos što je prije moguće i prije kraja razdoblja prilagodbe za prvo obvezujuće razdoblje u okviru Kyotskog protokola, podložno raspoloživosti jedinica dodijeljene kvote u registru Unije i kad se obveza povezana s Hrvatskom kako je utvrđena Protokolom o određenim dogovorima povezanima s mogućim jednokratnim prijenosom jedinica dodijeljene kvote iz Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime Republici Hrvatskoj i naknada povezana s Ugovorom u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji (5) utvrde ili riješe.
(13)
Te jedinice dodijeljene kvote kojima se koristi Finska ne smiju premašiti kredite koji su rezultat djelatnosti upravljanja šumama u Finskoj, a koji nisu odobreni za korištenje u skladu sa stavkom 13. Priloga Odluci iz Durbana. Komisija je uzela u obzir obvezu Finske da poništi jedinice dodijeljene kvote koje će preostati nakon ovog prijenosa na kraju drugog obvezujućeg razdoblja.
(14)
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Najviše deset milijuna (10 000 000) jedinica dodijeljene kvote iz članka 2. Odluke 2006/944/EZ stavlja se na raspolaganje kako bi Finska ispunila svoje obveze iz drugog obvezujućeg razdoblja Kyotskog protokola.
Središnji administrator registra Unije prenosi što je prije moguće i prije kraja razdoblja prilagodbe za prvo obvezujuće razdoblje Kyotskog protokola ukupnu količinu koja ne premašuje deset milijuna (10 000 000) tih jedinica dodijeljene kvote stranci Kyotskog protokola koja ima račun u registru Finske.
2. Prijenos iz stavka 1. podložan je dostupnosti jedinica dodijeljene kvote u registru Unije i kad se obveza povezana s Hrvatskom kako je utvrđena Protokolom o određenim dogovorima povezanima s mogućim jednokratnim prijenosom jedinica dodijeljene kvote iz Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime Republici Hrvatskoj i naknada povezana s Ugovorom u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji utvrde ili riješe.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. travnja 2014.