NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 807/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňují některá ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zavádějí přechodná ustanovení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (1), a zejména na čl. 2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst. 5, čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10, čl. 28 odst. 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5, čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5, čl. 45 odst. 6, čl. 47 odst. 6 a článek 89 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví obecná pravidla podpory, kterou Unie poskytuje na rozvoj venkova prostřednictvím financování z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), čímž doplňuje obecná ustanovení o evropských strukturálních a investičních fondech obsažená v části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (2). Měla by být přijata doplňující pravidla.
(2)
Členské státy by měly zavést a používat konkrétní podmínky pro přístup k podpoře v případě mladých zemědělců, kteří nezačínají působit jako jediný vedoucí zemědělského podniku. Pro zajištění rovného zacházení s příjemci bez ohledu na právní formu, již si zvolí pro zřízení svého zemědělského podniku, by mělo být stanoveno, že podmínky, za nichž lze právnickou osobu nebo jinou formu partnerství považovat za „mladého zemědělce“, by měly být rovnocenné podmínkám platným pro fyzickou osobu. Měla by být stanovena dostatečně dlouhá doba odkladu, která by mladým zemědělcům umožnila získat potřebnou kvalifikaci.
(3)
S cílem zajistit, že programy výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podporované z EZFRV budou jasně vymezeny a odlišeny od podobných opatření v rámci jiných režimů Unie, a zároveň s cílem přihlédnout k rozmanitosti vnitrostátních situací by členské státy měly ve svých programech rozvoje venkova vymezit dobu trvání a obsah takových programů a návštěv. Obsah by měl být zaměřen na určité oblasti, které úzce souvisejí s plněním prioritních cílů Unie v oblasti rozvoje venkova.
(4)
Měla by být stanovena pravidla, která by upřesnila charakteristické prvky seskupení producentů a typů akcí, na něž lze získat podporu v rámci propagační složky opatření týkajícího se režimů jakosti, podmínky bránící narušení hospodářské soutěže a diskriminaci některých produktů a podmínky vyloučení obchodních značek ze získání podpory.
(5)
Podnikatelské plány podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 by měly obsahovat prvky, které budou dostačovat k posouzení splnění cílů vybrané operace. S cílem zajistit rovné zacházení s příjemci v celé Unii a usnadnit monitorování by měl být jako kritérium pro stanovení prahových hodnot podle čl. 19 odst. 4 uvedeného nařízení použit produkční potenciál zemědělského podniku.
(6)
Měly by být stanoveny minimální environmentální požadavky, které musí být splněny při zalesňování zemědělské půdy, aby se zajistilo, že nedojde k nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty, a že bude zohledněna odolnost vůči změně klimatu. Na stanovištích Natura 2000 by zalesňování mělo být v souladu s cíli správy daného místa. Zvláštní pozornost by měla být věnována zvláštní potřebám ochrany životního prostředí v určitých lokalitách, např. prevenci eroze půdy. Měla by být stanovena přísnější opatření pro případy zalesňování vedoucího k vytvoření rozlehlejších lesů, aby se zohlednil dopad rozsahu takových operací na ekosystémy a zajistilo se, že budou splňovat cíle strategie zelené infrastruktury (3) a nové strategie EU v oblasti lesnictví (4).
(7)
Podmínky, které se vztahují k závazkům extenzifikace chovu hospodářských zvířat nebo chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, a k ochraně rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, by měly zajistit vymezení závazků v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova, zejména s potřebou zajistit ochranu krajiny a jejích prvků, přírodních zdrojů, včetně vody, půdy a genetické rozmanitosti.
(8)
Měly by být definovány činnosti, které mohou být způsobilé k získání podpory na ochranu a udržitelné využívání a rozvoj genetických zdrojů v zemědělství a na zachování a podporu genetických zdrojů v lesnictví.
(9)
S cílem zabránit dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných opatření uvedených v článku 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (5) a s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže mezi zemědělci a zajistit řádné finanční řízení prostředků z EZFRV by mělo být stanoveno, že se od příslušných plateb odečtou dodatečné náklady a ušlé příjmy související s těmito postupy.
(10)
Měly by být vymezeny oblasti, v nichž by závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat zajistily vyšší standardy produkčních metod. Při tom by mělo být zajištěno, že se tyto závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebudou překrývat s běžnými zemědělskými postupy, zejména s očkováním za účelem prevence onemocnění.
(11)
Mělo by být upřesněno, na jaké krátké dodavatelské řetězce a místní trhy lze poskytovat podporu. S cílem umožnit jasné rozlišení krátkého dodavatelského řetězce od místního trhu by se jako kritérium pro vymezení krátkého dodavatelského řetězce měl používat počet zprostředkovatelů, zatímco pro vymezení místního trhu by se jako kritérium měla použít vzdálenost od zemědělského podniku stanovená v kilometrech s ohledem na konkrétní geografickou situaci dané oblasti, není-li stanoveno jiné přesvědčivé kritérium. Spolupráce malých hospodářských subjektů by měla být jasně zaměřena na překonání obecných nevýhod způsobených roztříštěností ve venkovských oblastech. Měla by proto být omezena na mikropodniky a na fyzické osoby, které se v době podání žádosti o podporu chystají založit mikropodnik. S cílem zajistit koherentní přístup k provádění opatření spolupráce by se v rámci tohoto opatření měla podporovat pouze propagační činnost související s krátkými dodavatelskými řetězci a místními trhy.
(12)
S cílem zajistit zachování příspěvků souvisejících s úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemnými fondy podle čl. 38 odst. 3 písm. b) a čl. 39 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1305/2013 na přiměřené úrovni by měly tyto komerční půjčky trvat minimálně jeden rok a maximálně pět let.
(13)
S cílem zajistit účinné využívání prostředků z EZFRV by měly být z podpory vyňaty některé druhy výdajů souvisejících s leasingovými smlouvami, například obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění. Aby se přihlédlo k různým podmínkám financování a rozvoje zemědělského sektoru v jednotlivých členských státech a zároveň byla zajištěna řádná finanční správa prostředků z EZFRV, členské státy by měly být povinny stanovit ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž může být pro podporu způsobilé použité zařízení. V souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova by měla být podpora z EZFRV poskytována pouze na investice do obnovitelných energií s vysokou mírou energetické účinnosti a vysokou úrovní environmentální výkonnosti. Členské státy by pro tento účel měly stanovit minimální kritéria energetické účinnosti. Členské státy by měly zajistit, aby byla splněna platná kritéria udržitelnosti pro bioenergii. Členské státy by měly rovněž podpořit přechod z první generace biopaliv na druhou a měly by podporovat větší produkci moderních biopaliv, které ve velké míře snižují emise skleníkových plynů a u nichž existuje nízké riziko nepřímé změny ve využívání půdy a které zároveň přímo nekonkurují zemědělské půdě určené pro trhy s potravinami a krmivy.
(14)
Měly by být stanoveny podmínky pro změnu nebo úpravu závazků v rámci opatření podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 a měly by být vymezeny situace, za nichž nelze požadovat vrácení podpory. Mělo by být zajištěno, že změna nebo úprava závazků bude možná pouze v případě, že budou zachovány nebo posíleny environmentální cíle závazku.
(15)
Měla by být přijata opatření pro přechod z podpory na rozvoj venkova poskytované podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (6) nebo, v případě Chorvatska, nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (7) na podporu poskytovanou podle nařízení (EU) č. 1305/2013. S ohledem na skutečnost, že řada přechodných opatření pro rozvoj venkova již byla zavedena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1310/2013 (8), mělo by toto nařízení stanovit podmínky, za nichž se výdaje související s opatřeními podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 stávají způsobilými podle nařízení (EU) č. 1305/2013. Toto nařízení by mělo rovněž upravit termíny pro předkládání hodnocení ex post programů a jejich přehledu, aby se zohlednila přechodná ustanovení týkající se provádění programů z programového období 2007-2013 v roce 2014 zavedená článkem 1 nařízení (EU) č. 1310/2013.
(16)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1305/2013 nahrazuje nařízení (ES) č. 1698/2005, je vhodné zrušit prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (9). Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být zrušeno.
(17)
S ohledem na skutečnost, že v době zveřejnění tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie již bude programové období 2014-2020 probíhat, je nezbytné stanovit co nejbližší lhůtu pro jeho vstup v platnost. Mělo by proto vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení a být použitelné od prvního dne programového období 2014-2020, tedy od 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví:
1)
ustanovení, jimiž se doplňuje nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o:
a)
mladé zemědělce;
b)
výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků;
c)
režimy jakosti - propagaci;
d)
rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti;
e)
zalesňování a zakládání lesů;
f)
agroenvironmentálně-klimatické opatření;
g)
zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví;
h)
zamezení dvojímu financování;
i)
dobré životní podmínky zvířat;
j)
spolupráci;
k)
komerční půjčky vzájemným fondům;
l)
investice;
m)
změnu nebo úpravu závazků;
n)
rozšířené nebo nové závazky;
2)
zvláštní přechodná pravidla upravující podmínky, za nichž podpora schválená Komisí na základě nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo, v případě Chorvatska, nařízení (ES) č. 1085/2006, může být začleněna do podpory poskytované podle nařízení (EU) č. 1305/2013, a to v případě Chorvatska včetně technické pomoci.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ DOPLŇUJÍCÍ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA
Článek 2
Mladý zemědělec
1. Členské státy zavedou a uplatňují zvláštní podmínky pro přístup k podpoře v případě, že mladý zemědělec podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 nezačíná působit jako jediný vedoucí podniku bez ohledu na jeho právní formu. Tyto podmínky jsou rovnocenné podmínkám, které platí pro mladého zemědělce začínajícího působit jako jediný vedoucí podniku. Ve všech případech musí mladí zemědělci zemědělský podnik řídit.
2. Pokud se žádost o podporu týká podniku, který vlastní právnická osoba, mladý zemědělec ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 vykonává účinnou a dlouhodobou kontrolu nad právnickou osobou, pokud jde o rozhodování související s řízením, zisky a finančními riziky. Pokud se na kapitálu nebo řízení této právnické osoby podílí několik fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladým zemědělcem, musí být mladý zemědělec schopen vykonávat tuto účinnou a dlouhodobou kontrolu buď sám, nebo společně s jinými zemědělci.
Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, uplatní se požadavky stanovené v prvním pododstavci na veškeré fyzické osoby, které mají nad touto jinou právnickou osobou kontrolu.
3. Všechny prvky definice mladého zemědělce stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 musí být splněny v okamžiku podání žádosti o podporu podle uvedeného nařízení. Příjemci však může být poskytnuta doba odkladu, která není delší než 36 měsíců od data individuálního rozhodnutí o udělení podpory, pro splnění podmínek souvisejících se získáním profesních dovedností stanovených v programu rozvoje venkova.
Článek 3
Výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků
Členské státy ve svých programech rozvoje venkova vymezí dobu trvání a obsah krátkodobých programů výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013. Tyto programy a návštěvy se zaměří zejména na metody nebo technologie udržitelného zemědělství a lesnictví, diverzifikaci zemědělských podniků, zemědělské podniky zapojené do krátkých dodavatelských řetězců, rozvoj nových podnikatelských příležitostí a nových technologií a na zlepšení odolnosti lesů.
Článek 4
Režimy jakosti - propagace
1. Seskupeními producentů, která získávají podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou bez ohledu na jejich právní formu subjekty, které sdružují hospodářské subjekty zapojené do režimů jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení, pokud jde o konkrétní produkt, na nějž se vztahuje jeden z těchto režimů.
2. Druhy akcí, které jsou způsobilé pro poskytnutí podpory podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, mají tyto charakteristiky:
a)
jejich cílem je motivovat spotřebitele ke koupi produktů, na něž se vztahuje režim jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013, přičemž je účast v tomto režimu podporována z programu rozvoje venkova, a
b)
upozorňují na specifické znaky nebo výhody daných produktů, zejména na jejich jakost, zvláštní metody produkce, vysokou úroveň životních podmínek zvířat a ohled na životní prostředí související s danými režimy jakosti.
3. Způsobilé akce nepobízejí spotřebitele ke koupi produktu z důvodu jeho konkrétního původu, s výjimkou produktů, na něž se vztahují režimy jakosti zavedené hlavou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (10), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (11), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (12) a oddílem 2 kapitoly I hlavy II části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (13), pokud jde o víno. Původ produktu může být uveden, pokud je zmínka o původu ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
4. Podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 nelze poskytnout na informační a propagační akce týkající se obchodních značek.
Článek 5
Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti
1. Podnikatelský plán podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 popisuje přinejmenším:
a)
v případě podpory na zahájení podnikatelské činnosti mladých zemědělců:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje činností zemědělského podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které jsou potřebné pro rozvoj činností zemědělského podniku, jako jsou například investice, vzdělávání či poradenství;
b)
v případě podpory na zahájení nezemědělských činností ve venkovských oblastech:
i)
počáteční ekonomickou situaci fyzické osoby, mikropodnik, nebo malého podniku žádajícího o podporu,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje nových činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, které jsou potřebné pro rozvoj činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku, jako jsou například podrobné informace o investicích, vzdělávání či poradenství;
c)
v případě podpory na zahájení činnosti pro rozvoj malých zemědělských podniků:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku a
ii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které by mohly napomoci dosažení hospodářské životaschopnosti, jako jsou například investice, vzdělávání či spolupráce.
2. Členské státy vymezí prahové hodnoty podle čl. 19 odst. 4 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1305/2013 z hlediska produkčního potenciálu zemědělského podniku, měřeného jako standardní produkce podle definice v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 (14) nebo rovnocenným způsobem.
Článek 6
Zalesňování a zakládání lesů
V souvislosti se zalesňováním a zakládáním lesů podle článku 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 platí tyto minimální environmentální požadavky:
a)
výběr vysazovaných druhů, zalesňovaných ploch a metod zalesňování zabrání nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, například rašelinišť a mokřadů, a negativním dopadům na oblasti s vysokou ekologickou hodnotou, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty. V lokalitách sítě Natura 2000 podle směrnice Rady 92/43/EHS (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (16) je povoleno pouze zalesňování, které je v souladu s cíli správy dané lokality a schválí ho příslušný orgán členského státu pověřený prováděním sítě Natura 2000;
b)
při výběru druhů, odrůd, ekotypů a původu stromů se přihlíží k potřebě odolnosti vůči změně klimatu a přírodním katastrofám a k biotickým, půdním a hydrologickým podmínkám dané oblasti a zároveň k potenciální invazní povaze druhů v místních podmínkách, jak jsou stanoveny členskými státy. Příjemce má povinnost chránit les a pečovat o něj přinejmenším po dobu, po niž je vyplácena prémie za ušlý příjem ze zemědělství a náklady na údržbu. Péče zahrnuje výchovu, případně probírku či pastvu v zájmu budoucího vývoje lesa, regulaci soutěže s bylinnou vegetací a prevenci nahromadění hořlavého podrostu. V případě rychle rostoucích druhů stanoví členské státy minimální a maximální dobu před pokácením. Minimální doba nesmí být kratší než 8 let a maximální doba nesmí být delší než 20 let;
c)
v případech, kdy v důsledku obtížných environmentálních nebo klimatických podmínek, včetně degradace životního prostředí, nelze očekávat, že výsadba víceletých druhů dřevin povede k vytvoření lesního porostu podle definice uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, může členský stát příjemci povolit, aby zajistil a zachovával jiný dřevinný vegetační pokryv. Příjemce zajistí stejnou úroveň péče a ochrany jako v případě lesů;
d)
pokud zalesňování vede ke vzniku lesů, jejichž velikost překročí určitou prahovou hodnotu vymezenou členským státem, spočívá toto zalesnění:
i)
buď ve výlučné výsadbě ekologicky přizpůsobených druhů nebo druhů odolných vůči změně klimatu v dané biogeografické oblasti, které podle posouzení dopadů neohrožují biologickou rozmanitost a ekosystémové služby ani nemají nepříznivý vliv na lidské zdraví; nebo
ii)
v kombinaci druhů stromů zahrnující:
-
alespoň 10 % listnatých stromů na oblast;
-
nebo alespoň tři druhy nebo odrůdy, z nichž nejméně zastoupený/zastoupená pokryje alespoň 10 % oblasti.
Článek 7
Agroenvironmentálně-klimatické opatření
1. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají extenzifikace chovu hospodářských zvířat, splňují alespoň tyto podmínky:
a)
celá pastevní plocha zemědělského podniku je spravována a obhospodařována tak, aby se předešlo nadměrnému či nedostatečnému spásání;
b)
intenzita chovu se vymezí s ohledem na všechna pasoucí se hospodářská zvířata v zemědělském podniku nebo, v případě závazku omezit výluh živin, na všechna zvířata chovaná v zemědělském podniku, která jsou pro daný závazek relevantní.
2. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo ochrany rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, začleňují požadavek:
a)
chovat hospodářská zvířata místních plemen, která jsou geneticky přizpůsobená jednomu nebo několika tradičním produkčním systémům nebo životnímu prostředí v zemi a jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo
b)
chránit rostlinné genetické zdroje, které jsou přirozeně přizpůsobené místním a regionálním podmínkám a které jsou ohroženy genetickou erozí.
Pro podporu jsou způsobilé tyto druhy hospodářských zvířat:
a)
skot;
b)
ovce;
c)
kozy;
d)
koňovití;
e)
prasata;
f)
ptáci.
3. Má se za to, že hospodářské využívání místních plemen je ohroženo, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
je prokázán počet chovných samic na vnitrostátní úrovni;
b)
počet a status ohrožení daných plemen je osvědčen řádně uznanou příslušnou vědeckou institucí;
c)
řádně uznaná příslušná technická instituce vede a aktualizuje plemennou knihu daného plemene;
d)
dotčené instituce mají nezbytné odborné a praktické znalosti k identifikaci zvířat ohrožených plemen.
Program pro rozvoj venkova obsahuje informace o způsobu plnění těchto podmínek.
4. Má se za to, že rostlinné genetické zdroje jsou ohroženy genetickou erozí, pokud program pro rozvoj venkova obsahuje dostatečné důkazy genetické eroze založené na vědeckých výsledcích a ukazatelích snížení výskytu krajových forem či původních místních odrůd, rozmanitosti jejich populace a případně změn zemědělských postupů převládajících na místní úrovni.
5. Činnosti, na něž se vztahuje druh agroenvironmentálně-klimatických závazků uvedený v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, nejsou způsobilé k poskytnutí podpory podle čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Článek 8
Zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví
1. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„zachováním in situ“ v zemědělství se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací volně žijících druhů nebo plemen v jejich přirozeném prostředí a v případě domestikovaných živočišných plemen nebo vyšlechtěných rostlinných druhů v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti;
b)
„zachováním in situ“ v lesnictví se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací druhů v jejich přirozeném prostředí;
c)
„zachováním v zemědělském nebo lesnickém podniku“ se rozumí zachování a rozvoj in situ na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku;
d)
„zachováním ex situ“ se rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo jeho přírodní stanoviště;
e)
„sbírkou ex situ“ se rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
2. Činnosti na zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví způsobilé pro podporu podle čl. 28 odst. 9 a čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 zahrnují:
a)
cílené akce: akce propagující zachování ex situ a in situ, charakterizaci, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví, včetně internetových inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovávaných in situ, včetně zachování v zemědělském nebo lesnickém podniku, sbírek ex situ a databází;
b)
koordinované akce: akce propagující výměnu informací o zachování, charakterizaci, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví Unie mezi příslušnými organizacemi v členských státech;
c)
doprovodné akce: informační, naučné a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a přípravu technických zpráv.
Článek 9
Zamezení dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných postupů
1. Pro účely podpory podle čl. 28 odst. 6, čl. 29 odst. 4 a čl. 30 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013 se při výpočtu takových plateb přihlíží pouze k dodatečným nákladům nebo ušlým příjmům souvisejícím se závazky, které překračují rozsah příslušných povinných postupů podle článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li agroenvironmentálně-klimatický závazek podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013 týkající se postupů uvedených v příloze IX oddíle I bodech 3 a 4 a v příloze IX oddíle III bodu 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a veškerých jiných postupů připojených k uvedené příloze oznámen podle pravidel čl. 43 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 jako závazek, který je rovnocenný jednomu nebo několika postupům uvedeným v čl. 43 odst. 2 daného nařízení, pak se platba za agroenvironmentálně-klimatický závazek podle čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 sníží o paušální částku odpovídající části ekologické platby v členském státě nebo regionu u každého ekologizačního postupu podle čl. 43 odst. 12 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 10
Dobré životní podmínky zvířat
Závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat, které jsou způsobilé k získání podpory podle článku 33 nařízení (EU) č. 1305/2013, zajistí vyšší úroveň produkčních metod v jedné z následujících oblastí:
a)
poskytování vody, krmiva a péče o zvířata v souladu s přirozenými potřebami chovu hospodářských zvířat;
b)
podmínky ustájení, například větší přidělený prostor, podlažní povrch, materiály používané k obohacení prostředí, přirozené světlo;
c)
přístup do venkovních prostor;
d)
postupy, které se vyhýbají mrzačení nebo kastraci zvířat, nebo ve zvláštních případech, kdy je mrzačení nebo kastrace považována za nutnou, postupy, při nichž se používají anestetika, analgetika a protizánětlivé léky či imunokastrace.
Článek 11
Spolupráce
1. Podpora na vytvoření a rozvoj krátkých dodavatelských řetězců podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká pouze dodavatelských řetězců, které zahrnují nejvýš jednoho zprostředkovatele mezi zemědělcem a spotřebitelem.
2. Podpora na vytvoření a rozvoj místních trhů podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká trhů, u nichž:
a)
je v programu pro rozvoj venkova stanoveno, v okruhu kolika kilometrů kolem zemědělského podniku, z něhož produkt pochází, musí proběhnout činnosti zpracování a prodeje konečnému spotřebiteli, nebo
b)
je v programu pro rozvoj venkova uvedena přesvědčivá alternativní definice.
3. Pro účely činností podporovaných podle čl. 35 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1305/2013 se „malým hospodářským subjektem“ rozumí mikropodnik podle definice v doporučení Komise 2003/361/ES (17) nebo fyzická osoba nezapojená do hospodářské činnosti v okamžiku uplatňování podpory.
4. Propagační činnosti podle čl. 35 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1305/2013 jsou způsobilé k poskytnutí podpory pouze ve vztahu ke krátkému dodavatelskému řetězci a místním trhům splňujícím specifikace stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku.
Článek 12
Komerční půjčky vzájemným fondům
Jestliže je zdrojem prostředků pro finanční kompenzaci placenou ze vzájemných fondů podle článků 38 a 39 nařízení (EU) č. 1305/2013 komerční půjčka, je doba trvání půjčky od jednoho roku do pěti let.
Článek 13
Investice
Pro účely článku 45 nařízení (EU) č. 1305/2013:
a)
v případě leasingu nejsou další náklady spojené s leasingovou smlouvou, jako např. obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní a pojistné náklady, způsobilými výdaji;
b)
členské státy stanoví ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž lze nákup použitého zařízení považovat za způsobilé výdaje;
c)
členské státy vyžadují dodržování minimálních norem energetické účinnosti u podporovaných investic do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, pokud takové normy existují na vnitrostátní úrovni;
d)
investice do zařízení, jejichž primárním účelem je produkce elektrické energie z biomasy, nejsou způsobilé k získání podpory, není-li využito určité minimální procento tepelné energie stanovené členským státem;
e)
členské státy stanoví pro různé typy zařízení prahové hodnoty maximální míry obilovin a ostatních plodin s vysokým obsahem škrobu, cukru nebo oleje využívaných k produkci bioenergie, včetně biopaliv. Podpora projektům na výrobu bioenergie je omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (18). Celkové posouzení této problematiky je zahrnuto do strategického posouzení vlivů na životní prostředí programu pro rozvoj venkova.
Článek 14
Změna nebo úprava závazků
1. Členské státy mohou povolit změnu jednoho závazku podle článků 28, 29, 33 nebo 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 na jiný závazek během doby jeho platnosti, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
změna má významný přínos pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat;
b)
změna výrazně posiluje stávající závazek;
c)
schválený program pro rozvoj venkova obsahuje dané závazky.
Nový závazek je přijat na celé období stanovené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl prováděn původní závazek.
2. Členské státy mohou povolit úpravu závazků podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 během doby jejich platnosti, jestliže schválený program pro rozvoj venkova poskytuje možnost takové úpravy a jestliže je taková úprava řádně odůvodněná z hlediska dosažení cílů původního závazku.
Příjemce plní upravený závazek po zbývající dobu trvání původního závazku.
Úprava může mít rovněž podobu prodloužení doby trvání závazku.
Článek 15
Situace, v nichž se nevyžaduje vrácení podpory
1. Jestliže příjemce zvýší plochu zemědělského podniku během doby trvání závazku, který je podmínkou pro udělení podpory, mohou členské státy zajistit rozšíření závazku tak, aby se po zbytek období vztahoval na dodatečnou plochu, nebo mohou původní závazek nahradit novým. Totéž platí v případě, že se plocha, jíž se závazek týká, zvýší v rámci zemědělského podniku.
2. Závazek lze rozšířit na dodatečné plochy podle odstavce 1, pouze pokud:
a)
je to přínosné k dosažení cíle v oblasti životního prostředí, jehož se závazek týká;
b)
je to oprávněné vzhledem k povaze závazku, délce zbývajícího období a velikosti dodatečné plochy;
c)
nedojde ke snížení účinnosti kontrol zajišťujících dodržování podmínek pro udělení podpory.
Musí být dodrženo původní trvání závazku.
3. Nový závazek k náhradě původního závazku podle odstavce 1 lze přijmout za podmínky, že se týká celé dotčené plochy a že jeho podmínky nejsou méně náročné než podmínky původního závazku.
V případě nahrazení původního závazku novým se nový závazek přijímá na celé období uvedené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl původní závazek prováděn.
KAPITOLA III
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Způsobilost výdajů
1. Výdaje související s právními závazky příjemců přijatými během programového období 2007-2013 v rámci opatření podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2015, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
po 31. prosinci 2015.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze I tohoto nařízení;
c)
členské státy zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
Článek 17
Chorvatsko
1. Výdaje související s právními závazky Chorvatska vůči příjemcům, které byly přijaty v rámci nástroje předvstupní pomoci v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (IPARD) u operací v rámci opatření uvedených v čl. 171 odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. a) a b) nařízení Komise (ES) č. 718/2007 (19), jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2016, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 718/2007;
b)
po 31. prosinci 2016.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze II tohoto nařízení;
c)
Chorvatsko zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
3. Výdaje vzniklé po 31. prosinci 2013 ve vztahu k operacím, které jsou nutné pro uzavření programu IPARD a hodnocení ex post podle článku 191 nařízení (ES) č. 718/2007, jsou v programovém období 2014-2020 způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV ze složky technická pomoc, jestliže program obsahuje ustanovení o takových výdajích.
Článek 18
Hodnocení ex post
1. Zpráva o hodnocení ex post uvedená v čl. 86 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se Komisi předloží do 31. prosince 2016.
2. Přehled hodnocení ex post uvedený v článku 87 nařízení (ES) č. 1698/2005 se dokončí nejpozději do 31. prosince 2017.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se zrušuje.
Nadále se použije na operace prováděné na základě programů schválených Komisí podle nařízení (ES) č. 1698/2005 před dnem 1. ledna 2014.
Článek 20
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 807/2014
оd 11. ožujka 2014.
o dopuni Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i uvođenju prijelaznih odredbi
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), a osobito njezin članak 2. stavak 3., članak 14. stavak 5., članak 16. stavak 5., članak 19. stavak 8., članak 22. stavak 3., članak 28. stavak 10., članak 28. stavak 11., članak 29. stavak 6., članak 30. stavak 8., članak 33. stavak 4., članak 34. stavak 5., članak 35. stavak 10., članak 36. stavak 5., članak 45. stavak 6., članak 47. stavak 6. i članak 89.,
budući da:
(1)
Uredbom (EU) br. 1305/2013 utvrđena su opća pravila kojima se uređuje potpora ruralnom razvoju Unije koja se financira Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj (EPFRR), nadopunjujući zajedničke odredbe za europske strukturne i investicijske fondove utvrđene u drugom dijelu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Potrebno je utvrditi dodatna pravila.
(2)
Države članice trebale bi odrediti i primjenjivati posebne uvjete za pristup potporama za mlade poljoprivrednike u slučaju kada ne osnivaju gospodarstvo kao jedini voditelji gospodarstva. Kako bi se osiguralo jednako postupanje s korisnicima neovisno o pravnom obliku u kojem oni odluče osnovati poljoprivredno gospodarstvo, potrebno je predvidjeti da uvjeti pod kojima se pravna osoba ili druga vrsta partnerstva može smatrati „mladim poljoprivrednikom” budu jednaki uvjetima koji vrijede za fizičke osobe. Potrebno je predvidjeti dovoljno dugo razdoblje počeka u kojem mladi poljoprivrednici mogu steći potrebne kvalifikacije.
(3)
Kako bi se osiguralo da se programi razmjene na poljoprivrednim gospodarstvima i šumama i posjeti poljoprivrednim gospodarstvima i šumama koji se financiraju iz EPFRR-a jasno definiraju i razgraniče u odnosu na slične mjere koje se provode na temelju drugih programa Unije, istodobno uzimajući u obzir različitost nacionalnih situacija, države članice trebale bi definirati trajanje i sadržaj takvih programa i posjeta u svojim programima ruralnog razvoja. Taj bi sadržaj trebao biti usmjeren na određena područja, usko povezana s postizanjem prioriteta Unije za ruralni razvoj.
(4)
Potrebno je utvrditi pravila kojima se određuju značajke skupina proizvođača i vrste mjera za koje se može dodijeliti potpora na temelju komponente za promidžbu u sklopu mjere za sustave kvalitete, utvrđuju uvjeti u svrhu sprečavanja narušavanja tržišnog natjecanja i diskriminacije određenih proizvoda i izuzimaju iz potpore trgovački nazivi proizvoda.
(5)
Poslovnim planovima iz članka 19. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 potrebno je predvidjeti dostatne elemente kojima se omogućuje procjena postizanja ciljeva odabrane aktivnosti. Kako bi se osiguralo jednako postupanje s korisnicima diljem Unije i olakšalo praćenje, kriterij koji će se koristiti za određivanje pragova iz članka 19. stavka 4. te Uredbe trebao bi biti proizvodni potencijal poljoprivrednog gospodarstva.
(6)
Potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve zaštite okoliša koje mora ispunjavati pošumljavanje poljoprivrednog zemljišta, osiguravajući neprovođenje neprikladnog pošumljavanja osjetljivih staništa uključujući poljoprivredne površine velike prirodne vrijednosti te vodeći računa o potrebi očuvanja otpornosti na klimatske promjene. U područjima određenima kao područja Natura 2000, pošumljavanje treba izvoditi u skladu s ciljevima upravljanja predmetnim područjima. Posebna bi se pozornost trebala obratiti na posebne potrebe okoliša za posebna mjesta kao što su sprečavanje erozije tla. Potrebno je predvidjeti stroža pravila za aktivnosti pošumljavanja koje dovode do stvaranja većih šuma kako bi se uzeo u obzir utjecaj razmjera tih aktivnosti na ekosustave i osigurati njihovu usklađenost s ciljevima Strategije o zelenoj infrastrukturi (3) i nove Strategije EU-a za šume (4).
(7)
Uvjetima koji se primjenjuju na obveze prelaska na ekstenzivno stočarstvo i uzgoja lokalnih pasmina koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti te očuvanja biljnih genetskih resursa pod prijetnjom genetske erozije trebalo bi osigurati definiranje obveza u skladu s prioritetima Unije za ruralni razvoj, a ponajprije s potrebom osiguranja zaštite krajobraza i njegovih obilježja, prirodnih resursa uključujući vodu, tlo i genetsku raznolikost.
(8)
Treba utvrditi aktivnosti koje mogu biti prihvatljive za potporu za očuvanje te održivo korištenje i razvoj genetskih resursa u poljoprivredi te za očuvanje i promicanje šumskih genetskih resursa.
(9)
Kako bi se spriječilo dvostruko financiranje poljoprivrednih praksi kojima se pogoduje klimi i okolišu te jednakovrijednih praksi iz članka 43. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), spriječilo narušavanje tržišnog natjecanja među poljoprivrednicima i osiguralo dobro financijsko upravljanje sredstvima iz EPFRR-a, potrebno je predvidjeti da dodatni troškovi i prihodi izgubljeni uslijed tih praksi budu oduzeti od odgovarajućih plaćanja.
(10)
Potrebno je odrediti područja u kojima obveze u vezi s dobrobiti životinja postoje da bi se osiguralo poboljšanje standarda proizvodnih metoda. Pri tome treba spriječiti preklapanje tih obveza u vezi s dobrobiti životinja sa standardnim poljoprivrednim praksama, a osobito cijepljenjem u svrhu sprečavanja bolesti.
(11)
Potrebno je precizirati kratke lance opskrbe i lokalna tržišta za koja se mogu dodijeliti potpore. U svrhu jasnog razgraničavanja između njih, broj posrednika trebao bi poslužiti kao kriterij kojim se definiraju kratki lanci opskrbe, dok bi kao kriterij kojim se definiraju lokalna tržišta trebala poslužiti udaljenost u kilometrima od poljoprivrednoga gospodarstva, uzimajući u obzir posebna geografska obilježja predmetnog područja, osim u slučaju pronalaska uvjerljivog alternativnog kriterija. Suradnja između malih gospodarskih subjekata trebala bi se strogo usmjeriti na svladavanje općenitog nepovoljnog položaja uzrokovanog rascjepkanošću u ruralnim područjima. Stoga bi se trebala ograničiti na mikropoduzeća i fizičke osobe koje upravo pokreću mikropoduzeće u trenutku podnošenja zahtjeva za dobivanje potpore. Kako bi se osigurao dosljedan pristup u provedbi mjere suradnje, potporu na temelju te mjere trebalo bi odobravati samo za promotivne aktivnosti povezane s kratkim lancima opskrbe i lokalnim tržištima.
(12)
Kako bi se osiguralo da se doprinosi povezani s kamatom na komercijalne kredite odobrene uzajamnim fondovima iz članka 38. stavka 3. točke (b) i članka 39. stavka 4. točke (b) Uredbe (EU) br. 1305/2013 održavaju na odgovarajućoj razini, najkraće i najdulje trajanje tih komercijalnih kredita trebalo bi biti između jedne i pet godina.
(13)
Kako bi se osiguralo učinkovito korištenje sredstava iz EPFRR-a određene vrste izdataka povezane s ugovorima o leasingu poput marže najmodavca, troškova refinanciranja kredita, režijskih troškova i osiguranje treba izuzeti iz potpore. Da bi se uzele u obzir različitosti između financijskih i razvojnih uvjeta u poljoprivrednim sektorima u državama članicama, istodobno osiguravajući pravilno financijsko upravljanje sredstvima iz EPFRR-a, od država članica treba zahtijevati da u svojim programima ruralnog razvoja definiraju uvjete pod kojima rabljena oprema može biti prihvatljiva za potporu. U skladu s prioritetima Unije za ruralni razvoj, samo bi ulaganja povezana s obnovljivim izvorima energije s visokom energetskom učinkovitošću i visokom razinom ekološke učinkovitošću trebala primati potporu iz EPFRR-a. Za tu namjenu, države bi članice trebale utvrditi minimalne kriterije za energetsku učinkovitost. Države članice trebale bi osigurati da su primjenjivi kriteriji održivosti za bioenergiju ispunjeni. Uz to bi države članice trebale dati potporu prijelazu s prve na drugu generaciju biogoriva te poticati veću proizvodnju naprednih biogoriva koja daju visoke uštede stakleničkih plinova s niskim rizikom uzrokovanja neizravnih promjena korištenja zemljišta i koji se ne natječu izravno za poljoprivredno zemljište za hranu i hranu za životinje tržišta.
(14)
Potrebno je utvrditi uvjete primjenjive na konverziju ili prilagodbu obveza na temelju mjera utvrđenih u člancima 28., 29., 33. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 i definirati situacije u kojima se ne zahtijeva povrat potpore. Potrebno je osigurati da konverzija ili prilagodba obveza bude moguća samo kada su ciljevi zaštite okoliša obveze očuvani ili dodatno osnaženi.
(15)
Potrebno je donijeti odredbe za prijelaz s potpore za ruralni razvoj na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (6) ili, u slučaju Hrvatske, Uredbe Vijeća (EZ) br. 1085/2006 (7), na potporu na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013. Uzimajući u obzir da je niz prijelaznih odredaba za ruralni razvoj već uveden Uredbom (EU) br. 1310/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8), ovom Uredbom je potrebno utvrditi uvjete pod kojima izdaci povezani s mjerama iz članaka 52. i 63. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 postaju prihvatljivi na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013. Ovom bi se Uredbom trebali i uskladiti datumi za podnošenje ex post evaluacije programa i njezin sažetak, kako bi se uzelo u obzir prijelazne odredbe koje se odnose na provedbu programa za razdoblje od 2007. do 2013. programskog razdoblja 2014. uvedene na temelju članka 1. Uredbe (EU) br. 1310/2013.
(16)
Budući da se Uredbom (EU) br. 1305/2013 zamjenjuje Uredba (EZ) br. 1698/2005, prikladno je staviti izvan snage provedbena pravila Uredbe (EZ) br. 1698/2005 utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1974/2006 (9). Uredbu (EZ) br. 1974/2006 stoga bi trebalo staviti izvan snage.
(17)
S obzirom na činjenicu da će u trenutku objave ove Uredbe u Službenom listu Europske unije programsko razdoblje 2014. -2020. već započeti, potrebno je što je moguće više skratiti odgodu njezina stupanja na snagu. Stoga ona treba stupiti na snagu na dan objave i primjenjivati se od prvog dana programskog razdoblja 2014. -2020. tj. od 1. siječnja 2014.,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
PODRUČJE PRIMJENE
Članak 1.
Područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju:
(1)
odredbe kojima se dopunjuje Uredba (EU) br. 1305/2013 u pogledu:
(a)
mladih poljoprivrednika,
(b)
programa razmjene i posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama,
(c)
sustava kvalitete - promidžbe,
(d)
razvoja poljoprivrednog gospodarstva i poslovanja,
(e)
pošumljavanja i stvaranja šuma,
(f)
agrookolišno-klimatskih mjera,
(g)
očuvanja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu,
(h)
sprečavanja dvostrukog financiranja,
(i)
dobrobiti životinja,
(j)
suradnje,
(k)
komercijalnih kredita za uzajamne fondove,
(l)
ulaganja,
(m)
konverzije ili prilagodbe obveza,
(n)
proširenih ili novih obveza;
(2)
posebna prijelazna pravila kojima se utvrđuju uvjeti pod kojima potpore koje odobrava Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1698/2005, ili, u slučaju Hrvatske, na temelju Uredbe (EZ) br. 1085/2006, mogu biti integrirane s potporama koje su predviđene na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013, uključujući, u slučaju Hrvatske, potpore za tehničku pomoć.
POGLAVLJE II.
ODREDBE KOJIMA SE DOPUNJUJU PRAVILA O MJERAMA ZA RURALNI RAZVOJ
Članak 2.
Mladi poljoprivrednici
1. Države članice uspostavljaju i primjenjuju posebne uvjete za pristup potpori ako mladi poljoprivrednik kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (n) Uredbe (EU) br. 1305/2013 ne osniva gospodarstvo kao jedini voditelj gospodarstva, bez obzira na njegov pravni oblik. Ti su uvjeti jednaki uvjetima koji se zahtijevaju od mladih poljoprivrednika koji su jedini voditelji gospodarstva. U svakom slučaju pravo raspolaganja gospodarstvom imaju mladi poljoprivrednici.
2. Ako se zahtjev za potporu odnosi na gospodarstvo u vlasništvu pravne osobe, mladi poljoprivrednik u smislu članka 2. stavka 1. točke (n) Uredbe (EU) br. 1305/2013 vrši učinkovitu i dugoročnu kontrolu nad pravnom osobom u smislu odluka povezanih s upravljanjem, koristima i financijskim rizicima. Ako u kapitalu ili upravljanju pravne osobe sudjeluje nekoliko fizičkih osoba, uključujući i osobu ili osobe koje nisu mladi poljoprivrednici, mladi poljoprivrednik mora biti u mogućnosti izvršavati takvu učinkovitu i dugoročnu kontrolu samostalno ili zajedno s drugim poljoprivrednicima.
Ako je pravna osoba pod samostalnom ili zajedničkom kontrolom druge pravne osobe, zahtjevi utvrđeni u prvom podstavku primjenjuju se na sve fizičke osobe koje imaju kontrolu nad tom drugom pravnom osobom.
3. Svi elementi definicije mladog poljoprivrednika utvrđeni u članku 2. stavku 1. točki (n) Uredbe br. 1305/2013 moraju biti ispunjeni u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu na temelju te Uredbe. Međutim, korisniku se može odobriti razdoblje počeka ne dulje od 36 mjeseci od datuma izdavanja zasebne odluke kojom se odobrava potpora, kako bi ispunio uvjete povezane sa stjecanjem stručnih vještina određenih u programu ruralnog razvoja.
Članak 3.
Programi razmjene i posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama
Države članice određuju trajanje i sadržaj kratkoročnih programa razmjene za upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima i šumama te posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u svojim programima ruralnog razvoja. Takvi programi i posjeti usmjeravaju se ponajprije na metode i/ili tehnologije održive poljoprivrede i šumarstva, diversifikaciju poljoprivrednih gospodarstava, poljoprivredna gospodarstva koja sudjeluju u kratkim lancima opskrbe, razvoj novih poslovnih prilika i novih tehnologija te poboljšanje otpornosti šuma.
Članak 4.
Sustavi kvalitete - promidžba
1. Skupine proizvođača koji primaju potporu na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013 subjekti su koji, bez obzira na svoj pravni oblik, okupljaju gospodarske subjekte koji sudjeluju u sustavu kvalitete za poljoprivredne proizvode, pamuk ili prehrambene proizvode kako je navedeno u članku 16. stavku 1. te Uredbe, za određeni proizvod koji je obuhvaćen jednim od tih sustava.
2. Vrste mjera prihvatljivih za potporu na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe br. 1305/2013 imaju sljedeće značajke:
(a)
osmišljene su na način da se njima potrošače potiče na kupnju proizvoda obuhvaćenih sustavom kvalitete za poljoprivredne proizvode, pamuk ili prehrambene proizvode kako je navedeno u članku 16. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013, a za sudjelovanje se prima potpora u skladu s programom ruralnog razvoja; i
(b)
privlače pažnju na posebne značajke ili prednosti predmetnih proizvoda, osobito na kvalitetu, posebne metode proizvodnje, visoke standarde dobrobiti životinja i poštovanja okoliša u vezi s predmetnim sustavom kvalitete.
3. Mjerama prihvatljivima za potporu potrošače se ne potiče na kupnju proizvoda na temelju njihova posebnog podrijetla, izuzev proizvoda obuhvaćenih sustavima kvalitete uvedenih glavom II. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10), poglavljem III. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (11), poglavljem III. Uredbe (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i dijelom II. glavom II. poglavljem I. odjeljkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) u vezi s vinom. Podrijetlo proizvoda može se naznačiti pod uvjetom da je naznaka podrijetla podređena glavnoj poruci.
4. Potpore na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013 ne dodjeljuju se za mjere informiranja i promidžbe trgovačkih zaštićenih naziva.
Članak 5.
Razvoj poljoprivrednih gospodarstava i poslovanja
1. Poslovni plan iz članka 19. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 opisuje najmanje sljedeće:
(a)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja mladih poljoprivrednika:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva;
ii.
ključne točke i ciljeve za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva;
iii.
pojedinosti djelovanja, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, koje su potrebne za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva, kao što su ulaganja, osposobljavanje, savjetovanje;
(b)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja za nepoljoprivredne aktivnosti u ruralnim područjima:
i.
početno gospodarsko stanje osobe ili mikro ili malog poduzeća koje podnosi zahtjev za potporu;
ii.
ključne točke i ciljeve za razvoj novih djelatnosti osobe ili poljoprivrednoga gospodarstva ili mikro ili malog poduzeća;
iii.
pojedinosti o mjerama potrebnima za razvoj djelatnosti osobe ili poljoprivrednoga gospodarstva ili mikro ili malog poduzeća kao što su pojedinosti o ulaganjima, osposobljavanju, savjetovanju;
(c)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva i
ii.
pojedinosti djelovanja, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, kojim bi se podržalo ostvarivanje gospodarske održivosti, kao što su ulaganja, osposobljavanje, suradnja.
2. Države članice određuju pragove iz članka 19. stavka 4. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1305/2013 s obzirom na proizvodni potencijal poljoprivrednoga gospodarstva, koji se mjeri prema standardnom rezultatu, kako je utvrđeno u članku 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 1242/2008 (14), ili prema drugoj istovjetnoj vrijednosti.
Članak 6.
Pošumljavanje i stvaranje šumskih područja
Sljedeći minimalni zahtjevi zaštite okoliša primjenjuju se u kontekstu pošumljavanja i mjere stvaranja šuma iz članka 22. Uredbe (EU) br. 1305/2013:
(a)
pri odabiru vrsta za sadnju, područja i metoda koje će se koristiti izbjegava se neprikladno pošumljavanje osjetljivih staništa poput tresetišta i močvarnih područja te negativne utjecaje na područja visoke ekološke vrijednosti uključujući poljoprivredne površine velike prirodne vrijednosti. U područjima određenima kao područja Natura 2000 prema Direktivi Vijeća 92/43/EEZ (15) i Direktivi 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16) dopušteno je samo pošumljavanje koje je u skladu s ciljevima upravljanja predmetnim područjima i koje je odobrilo tijelo države članice nadležno za provedbu mreže Natura 2000;
(b)
pri odabiru vrsta i sorti, ekotipova i podrijetla stabala vodi se računa o potrebi za otpornošću na klimatske promjene i prirodne katastrofe te o biotičkom, pedološkom i hidrološkom stanju predmetnog područja kao i o potencijalnom invazivnom karakteru vrsta u lokalnim uvjetima kako ih definiraju države članice. Od korisnika se zahtijeva zaštita i briga za šumu barem tijekom razdoblja za koje je plaćena premija za izgubljene poljoprivredne prihode i održavanje. To prema potrebi uključuje njegu sastojine, prorjeđivanje ili ispašu u interesu budućeg razvoja šume i reguliranje sukobljavanja s travnastim biljem te izbjegavanje prekomjernog rasta niskog raslinja sklonog zapaljenju. U pogledu brzorastućih vrsta, države članice određuju minimalno i maksimalno vrijeme prije sječe. Minimalno vrijeme ne smije biti kraće od 8 godina, a maksimalno vrijeme ne smije prelaziti 20 godina;
(c)
u slučajevima kada se zbog teških okolišnih ili klimatskih uvjeta, uključujući uništavanje okoliša, ne očekuje da bi sadnja višegodišnjih drvenastih vrsta dovela do uspostave šumskog pokrova kako je definirano primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom, država članica može dozvoliti korisniku da uspostavi neki drugi drvenasti vegetacijski pokrov. Korisnik osigurava istu razinu brige i zaštitu jednaku onoj koja je primjenjiva na šume;
(d)
u slučaju aktivnosti pošumljavanja koje dovode do stvaranja šuma čija veličina prelazi određenu granicu koju određuju države članice aktivnost uključuje:
i.
isključivu sadnje ekološki prilagođenih vrsta i/ili vrsta otpornih na klimatske promjene u predmetnom bio-geografskom području za koje se procjenom utjecaja pokazalo da ne predstavljaju prijetnju za usluge bioraznolikosti i ekosustava niti imaju negativan utjecaj na zdravlje ljudi; ili
ii.
mješavinu drvenastih vrsta koja uključuje:
-
najmanje 10 % širokolisnih stabala po površini, ili
-
najmanje tri drvenaste vrste ili sorte pri čemu ona najmanje brojna pokriva barem 10 % površine.
Članak 7.
Poljoprivreda, okoliš i klima
1. Obveze preuzete na temelju agrookolišno-klimatske mjere iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 o prelasku na ekstenzivno stočarstvo moraju biti u skladu barem sa sljedećim uvjetima:
(a)
upravljanje i održavanje cijele pašnjačke površine na gospodarstvu obavlja se tako da ne dođe do pretjeranog napasivanja ili premale iskorištenosti pašnjaka;
(b)
gustoća stoke određuje se uzimajući u obzir sve pašne životinje koje se drže na poljoprivrednom gospodarstvu ili, ako se radi o obvezi ograničenja ispiranja hranjiva, sve životinje koje se drže na poljoprivrednom gospodarstvu, a koje su bitne za predmetnu obvezu.
2. Obveze preuzete na temelju agrookolišno-klimatske mjere iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 o uzgoju lokalnih pasmina koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti ili očuvanja biljnih genetskih resursa pod prijetnjom genetske erozije zahtijevaju:
(a)
uzgoj domaćih životinja koje su lokalne pasmine, genetski prilagođene jednom ili više tradicionalnih sustava proizvodnje ili okolišu u zemlji, a koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti; ili
(b)
očuvanje biljnih genetskih resursa koji su se prirodno prilagodili lokalnim i regionalnim uvjetima i kojima prijeti genetska erozija.
Sljedeće vrste životinja na gospodarstvu prihvatljive su za potporu:
(a)
goveda;
(b)
ovce;
(c)
koze;
(d)
kopitari;
(e)
svinje;
(f)
ptice.
3. Smatra se da su lokalne pasmine u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti ako su ispunjeni sljedeći zahtjevi:
(a)
naveden je broj predmetnih rasplodnih ženki na nacionalnoj razini;
(b)
taj broj i status ugroženosti navedenih pasmina potvrdilo je propisno priznato relevantno znanstveno tijelo;
(c)
propisno priznato relevantno znanstveno tijelo vodi i ažurira matične knjige i uzgojne upisnike za predmetnu pasminu;
(d)
predmetna tijela posjeduju vještine i znanja potrebna za utvrđivanje životinja ugroženih pasmina.
Informacije o ispunjenju tih zahtjeva uključuje se u program ruralnog razvoja.
4. Biljni genetski resursi kojima prijeti genetska erozija smatraju se u opasnosti od genetske erozije pod uvjetom da se u program ruralnog razvoja uvrste dostatni dokazi o genetskoj eroziji koji se temelje na znanstvenim rezultatima i na pokazateljima koji ukazuju na smanjenje autohtonih/primitivnih lokalnih sorti, raznolikost njihove populacije i, prema potrebi, promjena u prevladavajućoj poljoprivrednoj praksi na lokalnoj razini.
5. Aktivnosti obuhvaćene vrstama agrookolišno-klimatskih obveza iz stavaka od 1. do 4. ovog članka nisu prihvatljive za potporu na temelju članka 28. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1305/2013.
Članak 8.
Očuvanje genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu
1. Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„očuvanje in situ” u poljoprivredi znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavu i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta ili divljih pasmina sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju, a u slučaju udomaćenih životinjskih pasmina ili uzgojenih biljnih vrsta, u kultiviranom okruženju u kojemu su razvile svoja specifična svojstva;
(b)
„očuvanje in situ” u šumarstvu znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavu i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju;
(c)
„očuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili šumarskom gospodarstvu” znači očuvanje in situ i razvoj na razini poljoprivrednog gospodarstva ili šumarskoga gospodarstva;
(d)
„očuvanje ex situ” znači očuvanje genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo izvan njegova prirodnog staništa;
(e)
„zbirka ex situ” znači zbirka genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo koji se čuva izvan njegova prirodnog staništa.
2. Aktivnosti za očuvanje genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu koje su prihvatljive za potporu na temelju članka 28. stavka 9. i članka 34. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 uključuju sljedeće:
(a)
ciljano djelovanje: mjere kojima se promiče in situ i ex situ očuvanje, karakterizacija, skupljanje i korištenje genetskih resursa u poljoprivredi, uključujući uspostavljanje internetskog popisa genetskih resursa koji se trenutno čuvaju in situ, uključujući čuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili na šumarskom gospodarstvu i zbirki ex situ te baza podataka;
(b)
usklađeno djelovanje: mjere kojima se promiče razmjena informacija među nadležnim organizacijama država članica s ciljem očuvanja, karakterizacije, skupljanja i korištenja genetskih resursa u poljoprivredi ili šumarstvu Unije;
(c)
prateće aktivnosti: mjere informiranja, pružanja informacija i savjetovanja u kojima sudjeluju nevladine organizacije i druge zainteresirane strane te izobrazba i pripremanje tehničkih izvješća.
Članak 9.
Sprečavanje dvostrukog financiranja poljoprivrednih praksi kojima se pogoduje klimi i okolišu te jednakovrijednih praksi
1. Za potrebe potpora na temelju članka 28. stavka 6., članka 29. stavka 4. i članka 30. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013, pri obračunu tih plaćanja uzimaju se u obzir samo dodatni troškovi i/ili izgubljeni prihodi povezani s obvezama koji prelaze okvire odgovarajućih obveznih praksi na temelju članka 43. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
2. Kada je agrookolišno-klimatska obveza na temelju članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 za prakse iz točaka 3. i 4. odjeljka I. i točke 7. odjeljka III. Priloga IX. Uredbi (EU) br. 1307/2013 i za sve daljnje prakse dodane u taj Prilog prijavljena u skladu s pravilima članka. 43. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1307/2013 kao istovjetna jednoj ili više praksi uspostavljenih na temelju članka 43. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013, plaćanje za agrookolišno-klimatsku obvezu na temelju članka 28. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1305/2013 umanjuje se za paušalni iznos koji je jednak dijelu plaćanja za ozelenjivanje u državi članici ili regiji za svaku praksu ozelenjivanja kako je utvrđena u skladu s člankom 43. stavkom 12. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1307/2013.
Članak 10.
Dobrobit životinja
Obvezama u pogledu dobrobiti životinja koje su prihvatljive za potporu na temelju članka 33. Uredbe (EU) br. 1305/2013 osiguravaju se poboljšani standardi proizvodnih metoda u jednom od sljedećih područja:
(a)
voda, hrana i skrb za životinje u skladu s prirodnim potrebama uzgoja životinja;
(b)
uvjeti smještaja, kao što su povećan raspoloživi prostor, podne površine, obogaćenje materijala, prirodno svjetlo;
(c)
pristup ispustu;
(d)
prakse u kojima se izbjegava sakaćenje i/ili kastracija životinja ili predviđa korištenje anestetika, analgezije i protuupalnih lijekova ili imunokastracije u određenim slučajevima kada su sakaćenje ili kastracija životinja nužni.
Članak 11.
Suradnja
1. Potporom za uspostavu i razvoj kratkih lanaca opskrbe, kako je navedeno u članku 35. stavku 2. točki (d) Uredbe (EU) br. 1305/2013 obuhvaćeni su isključivo lanci opskrbe u koje je uključen samo jedan posrednik između poljoprivrednika i potrošača.
2. Potporom za uspostavu i razvoj lokalnih tržišta, kako je navedeno u članku 35. stavku 2. točki (d) Uredbe (EU) br. 1305/2013 obuhvaćena su tržišta za koja:
(a)
program ruralnog razvoja utvrđuje radijus u kilometrima od poljoprivrednog gospodarstva podrijetla proizvoda, unutar kojega se moraju odvijati aktivnosti prerade i prodaje krajnjem potrošaču; ili
(b)
program ruralnog razvoja predviđa opravdanu zamjensku definiciju.
3. Za potrebe aktivnosti za koje se odobrava potpora na temelju članka 35. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1305/2013, „mali gospodarski subjekt” znači mikropoduzeće kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (17) ili fizička osoba koja ne obavlja gospodarsku djelatnost u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu.
4. Aktivnosti promidžbe iz članka 35. stavka 2. točke (e) Uredbe (EU) br. 1305/2013 prihvatljive su za potporu samo u vezi kratkih lanaca opskrbe i lokalnih tržišta koji ispunjavaju zahtjeve utvrđene u stavcima 1. i 2. ovog članka.
Članak 12.
Komercijalni krediti za uzajamne fondove
U slučaju kada je izvor sredstava za novčanu naknadu koja se isplaćuje iz uzajamnih fondova iz članaka 38. i 39. Uredbe (EU) br. 1305/2013 komercijalni kredit, trajanje kredita mora biti između jedne i pet godina.
Članak 13.
Ulaganja
Za potrebe članka 45. Uredbe (EU) br. 1305/2013:
(a)
u slučaju leasinga, ostali troškovi povezani s ugovorom o leasingu poput marže najmodavca, troškovi refinanciranja kredita, režijski troškovi i osiguranje nisu prihvatljivi izdaci;
(b)
države članice u svojim programima ruralnog razvoja utvrđuju uvjete pod kojima se kupnja rabljene opreme može smatrati prihvatljivim izdacima;
(c)
države članice zahtijevaju poštovanje minimalnih standarda energetske učinkovitosti za ulaganja u infrastrukturu obnovljivih izvora energije, financirana iz potpora koja uključuju potrošnju ili proizvodnju energije, ako takvi standardi postoje na nacionalnoj ili međunarodnoj razini;
(d)
ulaganja u postrojenja čija je primarna svrha proizvodnja električne energije od biomase prihvatljiva su za potporu samo u slučaju korištenja minimalnog postotka toplinske energije koji određuju države članice;
(e)
države članice utvrđuju pragove za maksimalne udjele žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećera i uljane kulture koje se koriste za proizvodnju bioenergije, uključujući biogoriva, za različite vrste postrojenja. Potpora projektima za bioenergiju ograničava se bioenergiju koja ispunjava primjenjive kriterije održivosti utvrđene u zakonodavstvu Unije, uključujući članak 17. stavke 2. do 6. Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18). U tom kontekstu u stratešku procjenu utjecaja na okoliš programa ruralnog razvoja uključuje se opća procjena.
Članak 14.
Konverzija ili prilagodba obveza
1. Države članice mogu odobriti konverziju jedne obveze na temelju članaka 28., 29., 33. ili 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u neku drugu obvezu tijekom razdoblja njezine izvedbe pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
konverzija je od značajne koristi za okoliš ili dobrobit životinja;
(b)
postojeća je obveza znatno osnažena;
(c)
odobreni program ruralnog razvoja uključuje predmetne obveze.
Nova se obveza provodi tijekom čitavog razdoblja navedenog u relevantnoj mjeri bez obzira na razdoblje tijekom kojeg je već provođena izvorna obveza.
2. Države članice mogu dopustiti prilagodbu obveza na temelju članaka 28., 29., 33. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 tijekom razdoblja u kojem se primjenjuju, pod uvjetom da odobreni program ruralnog razvoja predviđa mogućnost takve prilagodbe i da je prilagodba valjano utemeljena s obzirom na postizanje ciljeva izvorne obveze.
Korisnik ispunjava prilagođenu obvezu tijekom ostatka trajanja izvorne obveze.
Prilagodbe mogu biti i u obliku produljenja trajanja obveze.
Članak 15.
Situacije u kojima se ne zahtijeva povrat
1. Ako korisnik poveća površinu gospodarstva tijekom razdoblja trajanja obveze koja je bila uvjet za odobrenje potpore, države članice mogu predvidjeti proširenje obveze kako bi obuhvatila dodatnu površinu tijekom ostatka razdoblja trajanja obveze ili zamjenu izvorne obveze novom. Isto vrijedi i u slučaju povećanja površine koju obuhvaća obveza unutar samoga gospodarstva.
2. Obveza se može proširiti kako bi obuhvatila dodatnu površinu kako je navedeno u stavku 1. samo pod sljedećim uvjetima:
(a)
ona služi ispunjenju cilja zaštite okoliša kojem je obveza namijenjena;
(b)
opravdana je u smislu prirode obveze, duljine trajanja ostatka razdoblja i veličine dodatne površine;
(c)
ne smanjuje učinkovitost provjera u svrhu osiguranja usklađenosti s uvjetima za odobravanje potpore.
Izvorno trajanje obveze mora se poštovati.
3. Moguće je uvesti novu obvezu kao zamjenu za postojeću obvezu kako je navedeno u stavku 1. pod uvjetom da ona obuhvaća cijelu predmetnu površinu i da njezini uvjeti nisu manje zahtjevni od uvjeta izvorne obveze.
U slučaju zamjene izvorne obveze novom obvezom, nova se obveza provodi tijekom cijelog razdoblja navedenog u odgovarajućoj mjeri bez obzira na razdoblje tijekom kojeg se već provodila izvorna obveza.
POGLAVLJE III.
PRIJELAZNE ODREDBE
Članak 16.
Prihvatljivost rashoda
1. Izdaci povezani sa zakonskim obvezama prema korisnicima, preuzetima tijekom programskog razdoblja 2007. -2013. na temelju mjera iz članaka 52. i 63. Uredbe (EZ) br. 1698/2005, prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. za plaćanja koja se vrše:
(a)
između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2015., ako je financijska alokacija za predmetnu mjeru predmetnog programa donesenog u skladu s Uredbom (EZ) br. 1698/2005 već potrošena;
(b)
nakon 31. prosinca 2015.
2. Izdaci iz stavka 1. prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. pod sljedećim uvjetima:
(a)
predmetni je izdatak predviđen u odgovarajućem programu ruralnog razvoja za programsko razdoblje 2014. -2020.;
(b)
primjenjuje se stopa doprinosa iz EPFRR-a u odnosu na odgovarajuću mjeru iz Uredbe (EU) br. 1305/2013 kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi;
(c)
države članice osiguravaju da su odgovarajuće prijelazne aktivnosti jasno određene u njihovim sustavima upravljanja i kontrole.
Članak 17.
Hrvatska
1. Izdaci povezani sa zakonskim obvezama prema korisnicima u Hrvatskoj, preuzetima na temelju programa Instrumenta pretpristupne pomoći za ruralni razvoj (IPARD), za aktivnosti na temelju mjera iz članka 171. stavka 3. točke (b) i stavka 4. točaka (a) i (b) Uredbe Komisije (EZ) br. 718/2007 (19), prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. za plaćanja koja se vrše:
(a)
između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2016., ako je financijska alokacija za predmetnu mjeru predmetnog programa usvojenog u skladu s Uredbom (EZ) br. 718/2007 već potrošena;
(b)
nakon 31. prosinca 2016.
2. Izdaci iz stavka 1. prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. pod sljedećim uvjetima:
(a)
predmetni je izdatak predviđen u odgovarajućem programu ruralnog razvoja za programsko razdoblje 2014. -2020.;
(b)
primjenjuje se stopa doprinosa iz EPFRR-a u odnosu na odgovarajuću mjeru iz Uredbe (EU) br. 1305/2013 kako je utvrđeno u Prilogu II. ovoj Uredbi;
(c)
Hrvatska osigurava da su odgovarajuće prijelazne aktivnosti jasno određene u njezinim sustavima za upravljanje i kontrolu.
3. Izdaci nastali nakon 31. prosinca 2013. povezani s aktivnostima potrebnima za zatvaranje IPARD programa i ex post evaluaciju kako je navedeno u članku 191. Uredbe (EZ) br. 718/2007 prihvatljivi su za potporu iz EPFRR-a iz komponente za tehničku pomoć programa u programskom razdoblju 2014. -2020., pod uvjetom da program sadržava odredbu o takvom izdatku.
Članak 18.
Ex post evaluacija
1. Izvješće o ex post evaluaciji iz članka 86. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 podnosi se Komisiji do 31. prosinca 2016.
2. Sažetak ex post evaluacija iz članka 87. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 dovršava se najkasnije do 31. prosinca 2017.
POGLAVLJE IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 19.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 1974/2006 stavlja se izvan snage.
Nastavlja se primjenjivati na aktivnosti koje se provode u skladu s programima koje je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1698/2005 prije 1. siječnja 2014.
Članak 20.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu na dan njezine objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2014.