NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 100/2013
ze dne 15. ledna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3), které bylo přijato v reakci na havárii tankeru Erika, byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí.
(2)
Po havárii tankeru Prestige v roce 2002 bylo nařízení (ES) č.1406/2002 změněno tak, aby agentuře ukládalo více úkolů v oblasti boje proti znečištění.
(3)
Je třeba jasně stanovit, na které druhy znečištění moří by se měly vztahovat cíle nařízení (ES) č.1406/2002. Znečištění moří způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu by proto mělo být chápáno jako znečištění ropou nebo látkou jinou než ropa, u níž je pravděpodobné, že vyskytne-li se v mořském prostředí, bude představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000.
(4)
Správní rada agentury (dále jen „správní rada“) v souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 1406/2002 zadala v roce 2007 nezávislé externí vyhodnocení uplatňování uvedeného nařízení. Na základě tohoto vyhodnocení podala v červnu 2008 doporučení týkající se změn fungování agentury, oblasti její působnosti a jejích pracovních postupů.
(5)
Na základě zjištění externího vyhodnocení a na základě doporučení a víceleté strategie přijaté správní radou v březnu 2010 by některá ustanovení nařízení (ES) č. 1406/2002 měla být vyjasněna a aktualizována. Agentura by se měla soustředit na své prioritní úkoly v oblasti námořní bezpečnosti, přičemž by měla dostat řadu nových hlavních a doplňkových úkolů odrážejících vývoj politiky námořní bezpečnosti na unijní a mezinárodní úrovni. S ohledem na rozpočtová omezení Unie je nutná značná prověrka a přerozdělení prostředků, aby byla zajištěna efektivnost nákladů a účinnost využití rozpočtu a aby se zamezilo jakýmkoli duplicitám. Potřeby ohledně zaměstnanců nutných pro nové hlavní a doplňkové úkoly by měly být v zásadě pokryty vnitřním přesunem, který provede agentura. Současně by agentura měla v případě potřeby obdržet financování z jiných částí rozpočtu Unie, zejména z nástroje evropské politiky sousedství. Plnění veškerých nových hlavních a doplňkových úkolů agenturou bude probíhat v mezích stávajícího finančního výhledu a rozpočtu agentury, aniž jsou dotčena jednání a rozhodnutí týkající se budoucího víceletého finančního rámce. Vzhledem k tomu, že toto nařízení není rozhodnutím o financování, měl by rozpočtový orgán rozhodnout o zdrojích agentury v rámci ročního rozpočtového procesu.
(6)
Úkoly agentury by měly být popsány jasně a přesně a mělo by se zamezit jakékoli jejich duplicitě.
(7)
Agentura prokázala, že některé úkoly mohou být uskutečněny efektivněji na evropské úrovni, což může v některých případech pro členské státy znamenat úsporu ve vnitrostátních rozpočtech, a pokud se tak ukáže, i představovat skutečnou evropskou přidanou hodnotu.
(8)
Některá ustanovení týkající se specifického řízení agentury by měla být vyjasněna. S přihlédnutím ke zvláštní odpovědnosti Komise za provádění politik Unie uložené Smlouvou o fungování Evropské unie by měla Komise poskytnout agentuře politické vedení v plnění jejích úkolů při plném respektování právního postavení agentury a nezávislosti jejího výkonného ředitele podle nařízení (ES) č. 1406/2002.
(9)
Při jmenování členů správní rady, při volbě jejího předsedy a místopředsedy a při jmenování vedoucích jednotek by se měl plně zohledňovat význam zajištění rovnováhy v zastoupení žen a mužů.
(10)
Veškeré odkazy na příslušné právní akty Unie je třeba chápat jako odkazy na akty v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně a rovněž i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.
(11)
Pro účely tohoto nařízení je třeba „bezpečnost námořní dopravy“ chápat - v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (4) - jako kombinaci preventivních opatření k ochraně námořní dopravy a přístavních zařízení před ohrožením úmyslnými protiprávními činy. Bezpečnostního cíle by mělo být dosaženo přijetím vhodných opatření v oblasti politiky námořní dopravy, aniž jsou dotčeny předpisy členských států v oblasti národní bezpečnosti, obrany a veřejné bezpečnosti a v oblasti boje proti finanční trestné činnosti namířené proti státu.
(12)
Agentura by měla jednat v zájmu Unie. Mělo by to zahrnovat i situaci, kdy je agentura pověřena úkolem jednat v oblasti své působnosti mimo území členských států a v zájmu podpory politiky námořní bezpečnosti Unie poskytovat technickou pomoc příslušným třetím zemím.
(13)
Agentura by měla členským státům poskytovat technickou pomoc, která by měla usnadnit vytváření nezbytné vnitrostátní kapacity k provádění acquis Unie.
(14)
Agentura by měla členským státům a Komisi poskytovat operační pomoc. Součástí této pomoci by měly být služby, jako jsou systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet), evropský satelitní dohled pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet), datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (datové centrum EU LRIT) a systém pro provádění režimu státní kontroly v přístavech EU (Thetis).
(15)
Odborné znalosti agentury v oblasti elektronického předávání údajů a systémů pro výměnu informací na moři by měly být využity ke zjednodušení ohlašovacích formalit lodí za účelem odstranění překážek v námořní dopravě a k vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek. Agentura by zejména měla podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (5).
(16)
Agentura by měla zvýšit pomoc Komisi ve výzkumných činnostech týkajících se její oblasti působnosti. Je však třeba vyhnout se duplicitní práci ve vztahu k existujícímu výzkumnému rámci Unie. Agentura by zejména neměla být pověřena řízením výzkumných projektů.
(17)
Na základě rozvoje nových inovačních aplikací a služeb a zlepšování stávajících aplikací a služeb a s cílem realizovat evropský námořní prostor bez překážek by agentura měla plně využívat možnosti poskytované evropskými družicovými navigačními programy (EGNOS a Galileo) a programem globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES).
(18)
Po ukončení platnosti rámce Unie pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES (6) by agentura měla pokračovat v některých činnostech vykonávaných dříve na základě uvedeného rámce, a to zejména využíváním odborných znalostí Poradenské odborné skupiny pro připravenost a reakci na znečišťování moře. Činnost agentury v této oblasti by neměla zbavovat pobřežní státy odpovědnosti za zavedení mechanismů zásahu proti znečištění a měla by respektovat stávající ujednání o spolupráci mezi členskými státy nebo uskupeními členských států.
(19)
Agentura na požádání poskytuje členským státům prostřednictvím systému CleanSeaNet podrobné informace o možných případech znečištění z lodí, aby jim umožnila plnit jejich povinnosti vyplývající ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (7). Účinnost prosazování se však značně liší i přesto, že takové znečištění může zasáhnout vody jiných zemí. Ve své příští zprávě podle článku 12 uvedené směrnice by proto Komise měla informovat Evropský parlament a Radu o účinnosti a soudržnosti prosazování této směrnice a poskytnout i další důležité informace ohledně jejího používání.
(20)
Žádosti postižených států o zahájení činností, které agentura vykonává v rámci boje proti znečištění, by měly být podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8). Komise však může mít za to, že za jiných okolností než v případě žádosti o spuštění pohotovostních plavidel na odstraňování znečištění a dalšího vybavení mohou být vhodnější alternativní způsoby komunikace, založené na používání pokročilých informačních technologií, a může tedy informovat žadatelský členský stát.
(21)
Události z poslední doby podtrhly rizika těžby ropy a plynu a výrobních činností na moři pro námořní dopravu a mořské prostředí. Reakční schopnosti agentury v případě znečištění ropou a její odborné znalosti v oblasti znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami by se měly využívat tak, aby na žádost postiženého státu zahrnovaly i reakci na znečištění způsobené takovými činnostmi.
(22)
Zejména systém CleanSeaNet, který je v současnosti používán na pořizování fotografických důkazů o ropných skvrnách z plavidel, by měl být agenturou využíván také k odhalování a záznamu skvrn z výzkumu ropy a plynu a výrobních činností na moři, aniž by to mělo jakékoli neblahé dopady na službu, která je poskytována námořní dopravě.
(23)
Agentura disponuje uznávanými cennými odbornými znalostmi a nástroji v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně. Tyto odborné znalosti a nástroje mohou být důležité pro další činnosti Unie týkající se politiky Unie v oblasti námořní dopravy. Agentura by proto měla být při rozvoji a provádění těchto činností Unie Komisi a členským státům na požádání nápomocna, pokud to správní rada v kontextu ročního pracovního programu agentury schválí. Tato pomoc by měla být předmětem podrobné analýzy nákladů a přínosů a neměla by narušovat hlavní úkoly agentury.
(24)
Agentura skrze technickou pomoc, kterou poskytuje, přispívá také k rozvoji námořní dopravy šetrné k životnímu prostředí.
(25)
Pokud jde o klasifikační společnosti, většina klasifikačních společností se zabývá jak námořními plavidly, tak plavidly vnitrozemské plavby. Na základě zkušeností agentury s klasifikačními společnostmi pro námořní plavidla by agentura mohla Komisi poskytovat příslušné informace týkající se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby, a umožnit tak zvýšení efektivity.
(26)
Pokud jde o rozhraní mezi dopravními informačními systémy, měla by agentura napomáhat Komisi a členským státům tím, že ve spolupráci s příslušnými orgány pro informační systémy služeb vnitrozemské vodní dopravy prozkoumá možnost sdílení informací mezi těmito systémy.
(27)
Aniž je dotčena odpovědnost příslušných orgánů, měla by být agentura nápomocna Komisi a členským státům při rozvoji a realizaci budoucí iniciativy e-Maritime, jejímž cílem je zvýšit účinnost odvětví evropské námořní dopravy tím, že usnadní využívání pokročilých informačních technologií.
(28)
Za účelem vytvoření jednotného trhu a evropského prostoru námořní dopravy bez překážek by měla být snížena administrativní zátěž lodní dopravy, a tím také mimo jiné podporována pobřežní plavba. V této souvislosti by se mohl koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime případně využít jako prostředek k omezení ohlašovacích formalit požadovaných od obchodních lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich.
(29)
Je třeba připomenout, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie a v zájmu respektování zásady institucionální rovnováhy nelze agentuře svěřit pravomoc přijímat rozhodnutí s obecnou působností.
(30)
Aniž jsou dotčeny cíle a úkoly stanovené nařízením (ES) č. 1406/2002, měla by Komise do jednoho roku ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost v těsné spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami vypracovat a předložit studii proveditelnosti za účelem zhodnocení a určení možností posílení koordinace a spolupráce různých pobřežních funkcí. Tato studie by měla zohlednit stávající právní rámec a relevantní doporučení příslušných fór Unie, jakož i současný rozvoj společného prostředí pro sdílení informací (CISE), a měla by plně respektovat zásady subsidiarity a proporcionality a Evropskému parlamentu a Radě objasnit náklady a výnosy.
(31)
Pro konkurenceschopnost námořních seskupení Unie je důležité získávat evropské námořníky s kvalitním výcvikem. Vzhledem k současné i budoucí poptávce v Unii po vysoce kvalifikovaných námořnících by tudíž agentura měla v případě potřeby poskytnout členským státům a Komisi podporu při propagaci námořního výcviku usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku. Podpora by mohla zahrnovat pomoc kompetentním evropským zúčastněným stranám při dosahování špičkové kvality vzdělávání a výcviku v námořních oborech na dobrovolném základě, plně v souladu s odpovědností členských států za obsah a organizaci tohoto výcviku.
(32)
Pro boj s rostoucím rizikem pirátství by agentura měla případně nadále předávat příslušným vnitrostátním orgánům a jiným významným subjektům, včetně operací jako je operace námořních sil EU Atalanta, podrobné informace o poloze lodí plujících pod vlajkou členských států v oblastech označovaných za velice nebezpečné. Agentura má kromě toho k dispozici prostředky, které by mohly být užitečné, zejména v souvislosti s rozvojem CISE. Je proto vhodné, aby agentura poskytovala příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie jako Frontex a Europol na požádání relevantní informace o poloze lodí a údaje z pozorování Země pro usnadnění preventivních opatření proti úmyslným protiprávním činům, jak vyplývá z příslušných právních předpisů Unie, aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států, a v souladu s použitelným vnitrostátním právem a právem Unie, zejména s ohledem na subjekty, které údaje požadují. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (LRIT) by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky v souladu s postupy, které stanoví správní rada.
(33)
Při zveřejňování informací v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (9) by Komise a agentura měly v zájmu zajištění soudržnosti vycházet z odborných znalostí a zkušeností získaných na základě Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“).
(34)
Pomocí, kterou agentura poskytuje členským státům a Komisi v souvislosti s příslušnou činností mezinárodních a regionálních organizací, by neměl být dotčen vztah mezi těmito organizacemi a členskými státy vyplývající z členství členských států v těchto organizacích.
(35)
Unie přistoupila k následujícím nástrojům zřizujícím regionální organizace, na jejichž činnost se rovněž vztahují cíle agentury: k Úmluvě o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře (Helsinská úmluva revidovaná v roce 1992) (10); k Úmluvě o ochraně Středozemního moře před znečišťováním (Barcelonská úmluva) (11) a její revizi z roku 1995 (12) a k řadě protokolů k této úmluvě; k Dohodě o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnská dohoda) (13); k Úmluvě o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku (úmluva OSPAR) (14); k Dohodě o spolupráci při ochraně pobřeží a vod severovýchodního Atlantiku před znečišťováním, podepsané dne 17. října 1990 (Lisabonská dohoda) (15), spolu s jejím Dodatkovým protokolem, podepsaným dne 20. května 2008, jenž dosud nevstoupil v platnost (16). Unie jedná rovněž o přistoupení k Úmluvě o ochraně Černého moře před znečištěním, podepsané v dubnu roku 1992 (Bukurešťská úmluva). Agentura by proto měla členským státům a Komisi poskytovat technickou pomoc umožňující jim podílet se na příslušné činnosti těchto regionálních organizací.
(36)
Vedle těchto regionálních organizací existuje řada jiných regionálních, subregionálních a dvoustranných ujednání o koordinaci a spolupráci týkajících se reakce na znečištění. Při poskytování pomoci týkající se reakce na znečištění třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií by agentura měla jednat s ohledem na tato ujednání.
(37)
Unie sdílí regionální mořské oblasti Středozemního moře, Černého moře a Baltského moře se sousedními zeměmi. Na žádost Komise by agentura měla těmto zemím poskytovat pomoc týkající se reakce na znečištění.
(38)
Pro dosažení maximální účinnosti by agentura měla co nejvíce spolupracovat v rámci Pařížského memoranda o porozumění. Komise a členské státy by měly pokračovat v posuzování všech možností vedoucích k dalšímu zvyšování účinnosti, které by mohly být v rámci Pařížského memoranda o porozumění předloženy ke zvážení.
(39)
S cílem zajistit správné provádění závazných právních aktů Unie v oblasti námořní bezpečnosti a v oblasti zabránění znečištění z lodí v praxi by agentura měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět návštěvy členských států. Tyto návštěvy vnitrostátních správních orgánů by měly agentuře umožnit nashromáždění veškerých informací nezbytných k tomu, aby Komisi předložila komplexní zprávu za účelem dalšího posouzení. Tyto návštěvy by měly být prováděny v souladu se zásadami uvedenými v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a takovým způsobem, aby se minimalizovala administrativní zátěž pro vnitrostátní orgány námořní správy. Tyto návštěvy by dále měly být vykonávány v souladu se stanoveným postupem včetně standardní metodiky přijatými správní radou.
(40)
Agentura by měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět inspekce uznaných subjektů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (17). Tyto inspekce mohou probíhat rovněž ve třetích zemích. Komise a agentura by měly zajistit, aby byly dotčené členské státy náležitě informovány. Agentura by rovněž měla plnit inspekční úkoly podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (18), které se týkají výcviku námořníků a vydávání průkazu způsobilosti a jimiž agenturu pověřila Komise. Do nařízení (ES) č. 1406/2002 by neměly být zahrnuty podrobnosti technické pomoci poskytované agenturou inspekcím v oblasti bezpečnosti námořní dopravy, které provádí Komise v souladu s nařízením Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (19).
(41)
S cílem zajistit soulad s politickými cíli a institucionálním uspořádáním Unie, jakož i s platnými správními a finančními postupy by Komise měla vydat formální doporučení v podobě písemného stanoviska k návrhu víceleté strategie a k návrhu ročních pracovních programů agentury, k němuž by správní rada měla před přijetím těchto dokumentů přihlédnout.
(42)
V zájmu zajištění spravedlivého a transparentního postupu při jmenování výkonného ředitele by postup výběrového řízení, který je třeba dodržovat, měl být v souladu s pokyny Komise pro výběr a jmenování ředitelů agentur Unie. V těchto pokynech je stanoveno, že žádost mohou podat státní příslušníci kteréhokoli členského státu. Z týchž důvodů by měl správní radu v rámci výboru pro předběžný výběr zastupovat pozorovatel. Tento pozorovatel by měl být během dalších fází výběrového řízení průběžně informován. V době, kdy správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování, by měli její členové mít možnost položit Komisi dotazy ohledně výběrového řízení. Správní rada by dále měla mít možnost vést s kandidáty z užšího seznamu pohovor, a to v souladu se standardním postupem.Ve všech fázích výběrového řízení a jmenování na místo výkonného ředitele agentury by měly všechny zapojené strany zajistit, aby byly osobní údaje kandidátů zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (20).
(43)
Agentura je sice financována především prostřednictvím příspěvku Unie, má však rovněž příjmy plynoucí z poplatků a plateb spojených s jejími službami. Tyto poplatky a platby se týkají zejména provozu datového centra EU LRIT a jsou uplatňovány v souladu s usnesením Rady přijatým ve dnech 1. a 2. října 2007 a 9. prosince 2008 týkajícím se zřízení datového centra EU LRIT, a zejména s body ohledně zpráv o financování systému LRIT.
(44)
Ve zprávě o pokroku podávané na základě nařízení (ES) č. 1406/2002 by Komise měla také posoudit případný příspěvek agentury k provádění budoucího legislativního aktu o bezpečnosti činností v oblasti vyhledávání, průzkumu a těžby ropy a zemního plynu na moři, který v současné době posuzují Evropský parlament a Rada, s ohledem na zabránění znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři a s přihlédnutím k zavedeným a uznávaným odborným zkušenostem a nástrojům agentury.
(45)
Činnosti agentury by měly případně přispívat také k vytvoření skutečného evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.
(46)
Mělo by být zohledněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (21), a zejména článek 208 uvedeného nařízení.
(47)
Nařízení (ES) č. 1406/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1406/2002
Nařízení (ES) č. 1406/2002 se mění takto:
1)
Články 1 až 3 se nahrazují tímto:
„Článek 1
Cíle
1. Tímto nařízením se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně, jakož i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.
2. Za tímto účelem agentura spolupracuje s členskými státy a Komisí a poskytuje jim technickou, operační a vědeckou pomoc v oblastech uvedených v odstavci 1 tohoto článku v mezích hlavních úkolů popsaných v článku 2 a v příslušných případech doplňkových úkolů stanovených v článku 2a, a to zejména s cílem pomoci členským státům a Komisi řádně uplatňovat příslušné právní akty Unie. V souvislosti s reakcí na znečištění poskytuje agentura operační pomoc pouze na žádost postiženého státu či postižených států.
3. Poskytnutím pomoci podle odstavce 2 agentura ve vhodných případech přispívá k celkové účinnosti námořní dopravy a přepravy, jak stanovuje toto nařízení, aby tak usnadnila vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.
Článek 2
Hlavní úkoly agentury
1. Za účelem zajištění řádného plnění cílů stanovených v článku 1 vykonává agentura hlavní úkoly vyjmenované v tomto článku.
2. Agentura je Komisi nápomocna:
a)
v přípravných pracích na aktualizaci a vypracování příslušných právních aktů Unie, zejména v souladu s vývojem mezinárodních právních předpisů;
b)
v účinném provádění příslušných závazných právních aktů Unie, zejména vykonáváním návštěv a inspekcí uvedených v článku 3 tohoto nařízení a poskytováním technické pomoci Komisi při plnění úkolů inspekce, kterými je Komise pověřena podle čl. 9 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (22). V této souvislosti může Komisi podávat návrhy na jakákoli případná zlepšení zmíněných závazných právních aktů;
c)
v analýze probíhajících a dokončených výzkumných projektů vztahujících se k cílům agentury; to může zahrnovat určení případných navazujících opatření vyplývajících z konkrétních výzkumných projektů;
d)
v plnění jakéhokoli jiného úkolu, jímž je v legislativních aktech Unie v souvislosti s cíli agentury pověřena Komise.
3. Agentura spolupracuje s členskými státy na:
a)
případném organizování příslušných činností odborné přípravy v oblastech, za něž jsou odpovědné členské státy;
b)
zpracování technických řešení, včetně poskytování příslušných operačních služeb, a poskytování technické pomoci v souvislosti s vytvářením nezbytné kapacity členských států k provádění příslušných právních aktů Unie;
c)
poskytování vhodných informací na žádost členského státu vyplývajících z inspekcí podle článku 3 za účelem podpory kontrol uznaných subjektů, jež vydávají osvědčení jménem členských států v souladu s článkem 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lidí a pro související činnosti námořní správy (23), aniž jsou dotčena práva a povinnosti státu vlajky;
d)
podpoře ve formě dodatečných prostředků poskytovaných nákladově efektivním způsobem v případě znečištění z lodí i v případě znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, je-li podána žádost postiženým členským státem, v jehož působnosti jsou prováděny čistící práce, aniž je dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění, a při respektování stávající spolupráce členských států v této oblasti. Žádosti o spuštění činností v rámci boje proti znečištění by měly být v příslušných případech podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (24).
4. Agentura usnadňuje spolupráci mezi členskými státy a Komisí:
a)
v oblasti sledování dopravy, na niž se vztahuje směrnice 2002/59/ES, tím, že agentura podporuje zejména spolupráci mezi pobřežními státy v příslušných námořních oblastech a rozvíjí a provozuje datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti i systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet) uvedené v článcích 6b a 22a zmíněné směrnice, jakož i mezinárodní systém výměny informací pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti v souladu se závazky přijatými v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO);
b)
tím, že na požádání a aniž je dotčeno vnitrostátní právo a právo Unie, poskytuje příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie v rámci jejich mandátu relevantní informace o poloze plavidel a údaje z pozorování Země s cílem usnadnit opatření proti hrozbám pirátství a úmyslných protiprávních činů, jak stanoví platné právo Unie, nebo na základě mezinárodně schválených právních nástrojů v oblasti námořní dopravy, přičemž se uplatňují příslušná pravidla o ochraně údajů a dodržují správní postupy, které v případě potřeby vypracuje správní rada nebo řídící skupina na vysoké úrovni vytvořená podle směrnice 2002/59/ES. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky;
c)
v oblasti vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy (25). Je-li o to agentura požádána příslušnými členskými státy, a za předpokladu, že nedochází ke střetu zájmů, poskytuje těmto členským státům operační podporu v souvislosti s vyšetřováním vážných nebo velmi vážných nehod a provádí analýzu zpráv o bezpečnostním vyšetřování nehod za účelem určení přidané hodnoty na úrovni Unie, pokud jde o příslušná poučení, jež je třeba vyvodit. Na základě údajů poskytnutých členskými státy podle článku 17 uvedené směrnice agentura sestavuje roční přehled námořních nehod a mimořádných událostí;
d)
v poskytování objektivních, spolehlivých a srovnatelných statistik, informací a údajů s cílem umožnit Komisi a členským státům učinit potřebné kroky ke zlepšení jejich opatření a vyhodnotit účinnost a nákladovou efektivnost existujících opatření. Tyto úkoly zahrnují sběr, uchovávání a hodnocení technických údajů, systematické využívání existujících databází, včetně výměny dat a případně rozvoje dalších databází. Agentura na základě shromážděných údajů pomáhá Komisi ve zveřejňování informací týkajících se lodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (26);
e)
v oblasti shromažďování a analýzy údajů o námořnících, které jsou poskytovány a využívány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (27);
f)
při zlepšování identifikace a stíhání lodí, které nezákonně vypouštějí nečistoty, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (28);
g)
v souvislosti se znečištěním moří ropou způsobeným zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu s využitím evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem kontroly rozsahu a ekologického dopadu takového znečištění;
h)
při poskytování technické pomoci členským státům a Komisi, která je nezbytná k tomu, aby se podílely na příslušných činnostech technických orgánů IMO, Mezinárodní organizace práce v souvislosti s námořní dopravou, Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“) a příslušných regionálních organizací, jichž je Unie členem, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie;
i)
s ohledem na provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (29), zejména zjednodušením elektronického přenosu údajů prostřednictvím systému SafeSeaNet a podporou vytvoření jednotného kontaktního místa.
5. Agentura může na žádost Komise poskytnout technickou pomoc včetně organizace příslušných činností odborné přípravy, pokud jde o příslušné právní akty Unie, státům, které žádají o přistoupení k Unii, a případně partnerským zemím v rámci evropského sousedství a zemím, které se účastní Pařížského memoranda o porozumění.
Agentura může také poskytnout pomoc v případě znečištění z lodí či znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, jež postihuje třetí země mající společné regionální moře s Unií, v souladu s mechanismem civilní ochrany Unie zavedeným rozhodnutím 2007/779/ES, Euratom a podle podmínek vztahujících se na členské státy podle odst. 3 písm. d) tohoto článku. Tyto úkoly jsou koordinovány s existujícími regionálními ujednáními o spolupráci, jež se týkají znečištění moře.
Článek 2a
Doplňkové úkoly agentury
1. Aniž jsou dotčeny hlavní úkoly podle článku 2, je agentura v příslušných případech nápomocna Komisi a členským státům při rozvíjení a uskutečňování činností Unie, které jsou uvedeny v odstavcích 2 a 3 tohoto článku a které souvisejí s cíli agentury, jestliže k tomu disponuje uznávanými odbornými znalostmi a nástroji. Doplňkové úkoly uvedené v tomto článku:
a)
jsou odůvodněné a přínosné;
b)
brání duplicitnímu vynakládání úsilí;
c)
jsou v zájmu námořní dopravní politiky Unie;
d)
nenarušují hlavní úkoly agentury a
e)
nezasahují do práv a povinností členských států, zejména v jejich úloze států vlajky, států přístavu a pobřežních států.
2. Agentura je Komisi nápomocna:
a)
v souvislosti s prováděním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (30) tím, že přispívá k dosažení cíle v podobě dosažení dobrého environmentálního stavu mořských vod, pokud jde o její prvky související s lodní plavbou, a při využívání výsledků stávajících nástrojů typu SafeSeaNet a CleanSeaNet;
b)
poskytováním technické pomoci týkající se emisí skleníkových plynů z lodí, zejména v návaznosti na aktuální mezinárodní vývoj;
c)
v souvislosti s programem Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) tím, že v rámci řízení GMES podporuje využívání údajů a služeb GMES k námořním účelům;
d)
při rozvíjení společného prostředí pro sdílení informací v evropské námořní oblasti;
e)
v souvislosti s mobilními zařízeními pro těžbu plynu a ropy na moři tím, že analyzuje požadavky Mezinárodní námořní organizace a shromažďuje základní informace o potenciálních hrozbách pro námořní dopravu a mořské prostředí;
f)
poskytováním příslušných informací týkajících se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES ze dne 12. prosince 2006, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (31). Tyto informace budou rovněž uvedeny ve zprávách podle čl. 3 odst. 4 a 5 tohoto nařízení.
3. Agentura je nápomocna Komisi a členským státům:
a)
při posuzování proveditelnosti a uskutečňování politik a projektů na podporu budování evropského prostoru námořní dopravy bez překážek, jako jsou koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime, jakož i mořské dálnice. Za tímto účelem bude zejména přezkoumána možnost doplnění dalších funkcí do systému SafeSeaNet, aniž by byla dotčena úloha řídící skupiny na vysoké úrovni vytvořené podle směrnice 2002/59/ES;
b)
přezkumem provedeným ve spolupráci s příslušnými orgány pro systém říčních informačních služeb, jehož předmětem bude možnost sdílení informací mezi tímto systémem a informačními systémy námořní dopravy na základě zprávy podle článku 15 směrnice 2010/65/EU;
c)
usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů v námořním výcviku a vzdělávání v rámci Unie a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku, a to při plném dodržování článku 166 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
Článek 3
Návštěvy členských států a inspekce
1. K plnění úkolů jí svěřených a s cílem pomoci Komisi v plnění jejích povinností podle Smlouvy o fungování EU, a zejména v hodnocení účinného provádění příslušného práva Unie, agentura provádí návštěvy členských států v souladu s metodikou definovanou správní radou.
2. Agentura s dostatečným předstihem informuje daný členský stát o plánované návštěvě, o jménech zmocněných úředníků, o dni zahájení návštěvy a o jejím předpokládaném trvání. Úředníci agentury pověření provedením těchto návštěv předloží písemné rozhodnutí výkonného ředitele agentury upřesňující účel a cíle návštěvy.
3. Agentura vykonává inspekce jménem Komise podle požadavků závazných právních aktů Unie, pokud jde o subjekty uznané Unií v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (32), a pokud jde o výcvik a osvědčování námořníků ve třetích zemích v souladu se směrnicí 2008/106/ES.
4. Na konci každé návštěvy nebo inspekce agentura vypracuje zprávu a zašle ji Komisi a danému členskému státu.
5. Je-li to vhodné, a v každém případě když je uzavřen cyklus návštěv nebo inspekcí, agentura analyzuje zprávy z tohoto cyklu za účelem určení horizontálních zjištění a obecných závěrů o účinnosti a nákladové efektivnosti zavedených opatření. Agentura předloží tuto analýzu Komisi k dalšímu projednání se členskými státy, aby byly vyvozeny příslušné závěry a usnadnilo se šíření osvědčených pracovních postupů.
2)
V článku 4 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Správní rada přijme praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2 včetně případných opatření ohledně konzultace s členskými státy před zveřejněním informací.
4. Na informace shromážděné a zpracovávané Komisí a agenturou v souladu s tímto nařízením se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (33), přičemž agentura přijme nezbytná opatření k zajištění bezpečného nakládání s důvěrnými informaci a jejich bezpečného zpracovávání.
3)
V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Na požádání Komise může správní rada se souhlasem daných členských států a ve spolupráci s nimi a s náležitým přihlédnutím k rozpočtovým důsledkům, včetně jakéhokoli případného příspěvku ze strany daných členských států, rozhodnout o zřízení regionálních středisek nezbytných k plnění některých úkolů agentury co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem. Při přijímání takového rozhodnutí správní rada přesně vymezí rozsah činností regionálního střediska, přičemž se vyhýbá nadbytečným finančním výdajům a posiluje spolupráci se stávajícími regionálními a vnitrostátními sítěmi.“
4)
V článku 10 se odstavec 2 mění takto:
a)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„b)
přijímá výroční zprávu o činnosti agentury a každý rok ji do 15. června předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům.
Agentura každý rok předává rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů;“;
b)
písmeno c) se nahrazuje tímto:
„c)
v rámci přípravy pracovního programu posuzuje a schvaluje žádosti o pomoc Komisi podle čl. 2 odst. 2 písm. d), žádosti členských států o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 3, žádosti o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 5 a žádosti o pomoc podle článku 2a;
ca)
s přihlédnutím k písemnému stanovisku Komise posuzuje a přijímá víceletou strategii agentury na období pěti let;
cb)
posuzuje a přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury;
cc)
projednává návrhy správních ujednání podle čl. 15 odst. 2 písm. ba);“;
c)
písmeno g) se nahrazuje tímto:
„g)
stanoví metodiku návštěv, které mají být vykonány podle článku 3. Pokud s touto metodikou Komise do 15 dnů ode dne schválení vyjádří nesouhlas, správní rada ji znovu posoudí a schválí s případnými změnami ve druhém čtení buď dvoutřetinovou většinou zahrnující zástupce Komise, nebo jednomyslně zástupci členských států;“;
d)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
vykonává funkce vztahující se k rozpočtu agentury podle článků 18, 19 a 21 a provádí sledování a zajišťuje odpovídající kroky v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z různých auditních zpráv a hodnocení, jak interních, tak externích;“;
e)
písmeno i) se nahrazuje tímto:
„i)
vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a vedoucím jednotek uvedeným v článku 16;“;
f)
písmeno l) se nahrazuje tímto:
„l)
přezkoumává finanční plnění podrobného plánu uvedeného v písmenu k) tohoto odstavce a rozpočtové závazky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006 o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění z lodí (34);
g)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„m)
jmenuje z řad svých členů pozorovatele, jenž bude sledovat výběrové řízení Komise pro jmenování výkonného ředitele.“
5)
Článek 11 se mění takto:
a)
v článku 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Členové správní rady jsou jmenováni na základě stupně své zkušenosti a odbornosti v oblastech uvedených v článku 1. Členské státy a Komise usilují o to, aby ve správní radě panovala rovnováha v zastoupení žen a mužů.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Funkční období je čtyřleté. Členové mohou být jmenováni opakovaně.“
6)
V článku 13 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Jde-li o důvěrné záležitosti nebo střet zájmů, může správní rada rozhodnout o přezkoumání určitých bodů pořadu jednání za nepřítomnosti dotčených členů. Podrobná prováděcí pravidla k tomuto ustanovení stanoví jednací řád.“
7)
Článek 15 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:
„a)
zpracovává víceletou strategii agentury a po konzultaci s Komisí ji předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady;
aa)
zpracovává víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději čtyři týdny před jejím příslušným zasedáním;
ab)
zpracovává roční pracovní program, v němž jsou uvedeny předpokládané lidské a finanční zdroje přidělené na každou z činností, a podrobný plán činností týkajících se připravenosti a reakce agentury na znečištění a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady. Výkonný ředitel přijímá opatření nezbytná pro jejich provedení. Vyřizuje každou žádost členského státu o pomoc v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c);
b)
po konzultaci s Komisí a na základě metodiky návštěv stanovené správní radou v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. g) rozhoduje o provedení návštěv a inspekcí stanovených v článku 3;
ba)
může uzavírat správní ujednání s jinými orgány, které pracují v oblasti činností agentury, pokud byl návrh ujednání předložen ke konzultaci správní radě a ta vůči němu během čtyř týdnů nevznesla námitky;“;
b)
v odstavci 2 se písmeno d) nahrazuje tímto:
„d)
organizuje účinný systém kontroly s cílem umožnit srovnání výsledků agentury s jejími cíli a úkoly stanovenými v tomto nařízení. K tomuto účelu vytvoří po dohodě s Komisí a správní radou specificky koncipované ukazatele výkonnosti, které umožní efektivní posouzení dosažených výsledků. Zajistí, aby se organizační struktura agentury v rámci dostupných finančních a lidských zdrojů pravidelně přizpůsobovala vznikajícím potřebám. Na tomto základě výkonný ředitel vypracuje každý rok návrh souhrnné zprávy a předá ho k projednání správní radě. Zpráva obsahuje vyhrazený oddíl týkající se finančního plnění podrobného plánu pro činnosti připravenosti a reakce agentury na znečištění a uvádí aktualizovaný stav všech opatření financovaných podle tohoto plánu. Výkonný ředitel stanoví postupy pravidelného hodnocení, které splňují všeobecně uznávané odborné normy;“;
c)
v odstavci 2 se písmeno g) zrušuje;
d)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel případně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o plnění svých úkolů.
Zejména prezentuje aktuální stav příprav víceleté strategie a ročního pracovního programu.“
8)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Jmenování a odvolání výkonného ředitele a vedoucích jednotek
1. Výkonného ředitele jmenuje a odvolává správní rada. Výkonný ředitel je jmenován po vyslechnutí stanoviska pozorovatele podle článku 10 na období pěti let na základě výkonnosti a doložené správní a řídicí způsobilosti, jakož i doložené zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Je jmenován ze seznamu alespoň tří kandidátů navržených Komisí po provedení otevřeného výběrového řízení poté, co byla v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných publikacích zveřejněna výzva k projevení zájmu. Kandidát zvolený správní radou může být vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů. Odvolání projedná správní rada na žádost Komise nebo jedné třetiny svých členů. O jmenování či odvolání rozhoduje správní rada čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem.
2. Správní rada, která jedná na návrh Komise, může funkční období výkonného ředitele s ohledem na hodnotící zprávu jednou prodloužit nejvýše o další čtyři roky. Správní rada rozhoduje čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Výkonný ředitel může být do jednoho měsíce před prodloužením svého funkčního období vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů. Pokud není funkční období prodlouženo, setrvá výkonný ředitel ve funkci až do jmenování svého nástupce.
3. Výkonnému řediteli může pomáhat jeden nebo více vedoucích jednotek. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, zastupuje ho jeden z vedoucích jednotek.
4. Vedoucí jednotek jsou jmenováni na základě výkonnosti a doložených administrativních a řídicích schopností a rovněž konkrétní odbornosti a zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Vedoucí jednotek jmenuje nebo odvolává výkonný ředitel po obdržení kladného stanoviska správní rady.“
9)
Článek 18 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
z poplatků a plateb za publikace, odbornou přípravu nebo jiné služby poskytované agenturou.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel sestaví návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, a to na principu sestavování rozpočtu podle jednotlivých činností, a předá jej spolu s návrhem plánu pracovních míst správní radě.“;
c)
odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:
„7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU, společně s popisem a odůvodněním jakéhokoli rozdílu mezi odhadem agentury a dotací ze souhrnného rozpočtu.“;
d)
odstavec 10 se nahrazuje tímto:
„10. Správní rada schvaluje rozpočet. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví a spolu s ním také roční pracovní program.“
10)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Hodnocení
1. Správní rada v pravidelných intervalech nejméně každých pět let zajistí nezávislé externí hodnocení provádění tohoto nařízení. Komise poskytne agentuře veškeré informace, které agentura pro toto hodnocení považuje za relevantní.
2. V hodnocení se posoudí dopad tohoto nařízení, jakož i užitečnost, význam, dosažená přidaná hodnota a efektivnost agentury a jejích pracovních postupů. V hodnocení se přihlédne k názorům všech zainteresovaných subjektů na evropské i vnitrostátní úrovni. Bude se zejména zabývat možnou potřebou změnit úkoly agentury. Správní rada po dohodě s Komisí a návazně na konzultace se zúčastněnými stranami stanoví zvláštní zmocnění.
3. Správní rada obdrží hodnocení a vydá doporučení ohledně změn tohoto nařízení, agentury a jejích pracovních postupů a předloží je Komisi. Výsledky hodnocení i navrhovaná doporučení předá Komise Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní je. Podle potřeby je připojen plán činností s časovým rozvrhem.“
11)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 22a
Zpráva o pokroku
Do dne 2. března 2018 a s přihlédnutím k hodnotící zprávě podle článku 22 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž v zájmu identifikace možnosti dalšího zvyšování efektivity uvede, jak agentura splnila dodatečné povinnosti stanovené tímto nařízením, a případně důvody pro změny jejích cílů a úkolů.“
12)
Článek 23 se zrušuje.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
32013R0100
L 039/30
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
15.01.2013.
UREDBA (EU) br. 100/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 15. siječnja 2013.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1406/2002 o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostave nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (3), koja je donesena kao odgovor na nesreću tankera za prijevoz nafte „Erika”, osnovana je Europska agencija za pomorsku sigurnost (dalje u tekstu „Agencija”) radi osiguravanja visoke, ujednačene i učinkovite razine pomorske sigurnosti i sprečavanja onečišćenja s brodova.
(2)
Nakon nesreće tankera za prijevoz nafte „Prestige” koja se dogodila 2002., Uredba (EZ) br. 1406/2002 bila je izmijenjena kako bi se Agenciji dala veća zadaća u rješavanju onečišćenja.
(3)
Potrebno je pojasniti koje su vrste onečišćenja mora obuhvaćene ciljevima Uredbe (EZ) br. 1406/2002. Stoga onečišćenje mora uzrokovanom naftnim ili plinskim postrojenjima treba tumačiti kao onečišćenje naftom ili bilo kojom drugom tvari osim nafte koja, ako dospije u morski okoliš, vjerojatno predstavlja opasnost za zdravlje ljudi, šteti živim resursima i životu u moru, umanjuje ugodnost ili ometa druge legitimne upotrebe mora, kako je utvrđeno Protokolom o pripravnosti, akciji i suradnji u slučajevima onečišćenja opasnim i štetnim tvarima iz 2000.
(4)
U skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 1406/2002, upravni odbor Agencije (dalje u tekstu „Upravni odbor”) zatražio je 2007. neovisnu vanjsku ocjenu o provedbi te Uredbe. Na temelju te ocjene, u lipnju 2008., izdao je preporuke u pogledu promjena funkcioniranja Agencije, njezinih područja nadležnosti i njezinog načina rada.
(5)
Na temelju rezultata vanjske ocjene te na temelju preporuka i višegodišnje strategije koju je u ožujku 2010. donio Upravni odbor, potrebno je pojasniti i ažurirati neke odredbe Uredbe (EZ) br. 1406/2002. Usredotočivši se na svoje prioritetne zadaće u području pomorske sigurnosti, Agencija bi trebala prihvatiti određeni broj novih osnovnih i pomoćnih zadaća u svjetlu razvoja politike pomorske sigurnosti na razini Unije i na međunarodnoj razini. Uz proračunska ograničenja s kojima se suočava Unija, za jamčenje troškovne i proračunske učinkovitosti i za izbjegavanje bilo kakvog preklapanja, potrebno je uložiti značajne napore u analitičke preglede i preraspodjelu. Kadrovske potrebe za nove osnovne i pomoćne zadaće trebale bi se u načelu pokriti unutarnjom preraspodjelom u Agenciji. Istodobno, Agencija bi trebala, prema potrebi, dobiti sredstva iz drugih dijelova proračuna Unije, posebno iz instrumenta Europske politike susjedstva. Agencija će bilo koje nove i pomoćne zadaće provoditi u okviru ograničenja trenutačne financijske perspektive i proračuna Agencije, ne dovodeći u pitanje pregovore i odluke o budućem višegodišnjem financijskom okviru. Kako ova Uredba nije odluka o financiranju, o sredstvima za Agenciju trebalo bi odlučivati proračunsko tijelo u okviru godišnjeg proračunskog postupka.
(6)
Zadaće Agencije moraju se opisati jasno i točno, te treba izbjegavati svako udvostručavanje zadaća.
(7)
Agencija je pokazala da se određene zadaće mogu učinkovitije provoditi na europskoj razini, što bi u nekim slučajevima moglo rezultirati uštedama za države članice u njihovim nacionalnim proračunima, i gdje je to dokazano, predstavljati istinsku europsku dodanu vrijednost.
(8)
Potrebno je pojasniti neke odredbe o posebnim aspektima upravljanja Agencijom. Uvažavajući posebnu odgovornost Komisije za provedbu politika Unije obuhvaćenih Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, Komisija bi Agenciji trebala dati smjernice za provođenje njezinih zadaća poštujući u potpunosti pravni status Agencije i neovisnost njezinog izvršenog direktora, kako je utvrđeno Uredbom EZ (br.) 1406/2002.
(9)
Pri imenovanju članova upravnog odbora, izboru predsjednika i zamjenika predsjednika Upravnog odbora te imenovanju voditelja odjela, treba uzeti u obzir važnost osiguravanja uravnotežene zastupljenosti spolova.
(10)
Bilo koje upućivanje na relevantne pravne akte Unije treba tumačiti kao upućivanje na akte u području pomorske sigurnosti, sigurnosne zaštite u pomorstvu, sprečavanja onečišćenja s brodova i odziva na onečišćenje s brodova, te odziva na onečišćenje mora uzrokovano naftnim i plinskim postrojenjima.
(11)
Za potrebe ove Uredbe, „sigurnosna zaštita u pomorstvu” znači - u skladu s Uredbom (EZ) br. 725/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o jačanju sigurnosne zaštite brodova i luka (4) - kombinacija preventivnih mjera namijenjenih za zaštitu pomorskog prometa i luka od opasnosti namjernih protuzakonitih djelovanja. Cilj sigurnosne zaštite trebao bi se postići donošenjem odgovarajućih mjera u području pomorske prometne politike, ne dovodeći u pitanje pravila država članica u području nacionalne sigurnosti, obrane i javne sigurnosti te borbe protiv financijskih kaznenih djela protiv države.
(12)
Agencija bi trebala djelovati u interesu Unije. To također uključuje situaciju u kojoj bi Agencija u svojim područjima nadležnosti dobila zadaću djelovanja izvan državnih područja država članica i pružanja tehničke pomoći relevantnim trećim zemljama, promičući sigurnosnu pomorsku politiku Unije.
(13)
Agencija bi trebala pružati tehničku pomoć državama članicama, čime bi se olakšalo uspostavljanje potrebnih nacionalnih mogućnosti za provedbu pravne stečevine Unije.
(14)
Agencija bi trebala pružati operativnu pomoć državama članicama i Komisiji. To uključuje usluge kao što su Sustav Unije za razmjenu informacija iz područja pomorstva (SafeSeaNet), Europska satelitska služba za nadzor i otkrivanje naftnih mrlja na moru CleanSeaNet), podatkovno središte Europske unije za praćenje i identifikaciju brodova na velikoj udaljenosti (EU LRIT Dana centre) i baza podataka EU-a za inspekcijski pregled i nadzor države luke (Thetis).
(15)
Stručnost agencije u području elektroničkog prijenosa podataka i sustava za razmjenu pomorskih informacija trebala bi se iskoristiti za pojednostavljenje službenih postupaka izvješćivanja za brodove radi otklanjanja prepreka pomorskom prijevozu i uspostavljanja europskog prostora za pomorski prijevoz bez barijera. Posebno, Agencija bi trebala pomoći državama članicama pri provedbi Direktive 2010/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o službenom postupku prijave za brodove koji dolaze u luke i/ili odlaze iz luka država članica (5).
(16)
Agencija bi trebala pospješiti svoju pomoć Komisiji u pogledu istraživačkih aktivnosti povezanih s njezinim područjima nadležnosti. Međutim, trebalo bi izbjeći udvostručavanje poslova u odnosu na postojeći istraživački okvir Unije. Agencija, posebno, ne bi trebala biti zadužena za upravljanje istraživačkim projektima.
(17)
U svjetlu razvoja novih inovativnih aplikacija i usluga i poboljšanja postojećih aplikacija i usluga te radi provedbe europskog prostora za pomorski prijevoz bez barijera, Agencija bi trebala u potpunosti koristiti mogućnosti koje pružaju europski programi satelitske navigacije (EGNOS i Galielo) te program globalnog praćenja za zaštitu okoliša i sigurnosti (GMES).
(18)
Nakon isteka okvira Unije za suradnju u području slučajnog ili namjernog onečišćenja mora koji je uspostavljen Odlukom br. 2850/2000/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6), Agencija bi trebala nastaviti neke aktivnosti koje su se ranije provodile unutar tog okvira, oslanjajući se posebno na stručnost unutar savjetodavne tehničke skupine za pripravnost i odziv na onečišćenje mora. Aktivnosti Agencije u ovom području ne bi trebale osloboditi obalne države od njihove odgovornosti za uspostavljanje odgovarajućih mehanizama za rješavanje problema vezanih uz onečišćenje te bi morale uvažavati postojeće dogovore o suradnji između država članica ili skupina država članica.
(19)
Na zahtjev, Agencija putem CleanSeaNet-a daje državama članicama detaljne informacije o mogućim slučajevima onečišćenja s brodova, kako bi im omogućila ispunjavanje njihovih odgovornosti u skladu s Direktivom 2005/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o onečišćenju mora s brodova i uvođenju sankcija za prekršaje (7). Međutim, učinkovitost provedbe varira u velikoj mjeri unatoč tome što takvo onečišćenje može završiti u drugim nacionalnim vodama. Stoga u svom sljedećim izvješću u skladu s člankom 12. te Direktive, Komisija mora Europskom parlamentu i Vijeću dati informacije o učinkovitosti i dosljednosti provedbe te Direktive kao i druge relevantne informacije o njezinoj primjeni.
(20)
Zahtjevi predmetnih država da Agencija mobilizira mjere protiv onečišćenja trebali bi se prenositi putem mehanizma EU-a za civilnu zaštitu uspostavljenog Odlukom Vijeća 2007/779/EZ, Euratom (8). Međutim, Komisija može smatrati da su u drugim okolnostima, osim zahtjeva za mobilizaciju brodova i opreme koji su u pripravnosti za provođenje mjera protiv onečišćenja, primjereniji alternativni načini komunikacije upotrebom napredne informacijske tehnologije i o tome može obavijestiti državu članicu koja je uložila zahtjev.
(21)
Nedavni događaji su pokazali opasnosti koje aktivnosti istraživanja i iskorištavanja nafte i plina na moru predstavljaju za pomorski promet i morski okoliš. Mogućnosti odziva Agencije na onečišćenje naftom i njezina stručnost u području onečišćenja opasnim i štetnim tvarima, trebali bi se koristiti, na zahtjev predmetne države, za rješavanje onečišćenja koja proizlaze iz takvih djelatnosti.
(22)
Agencija bi posebno trebala koristiti CleanSeaNet, koji se trenutačno upotrebljava za osiguravanje dokaza o izlijevanju nafte s brodova, također i za otkrivanje i izvještavanje o izlijevanjima nafte povezanim s aktivnostima istraživanja i iskorištavanja nafte i plina na moru, ne uzrokujući nikakve štetne učinke na usluge pomorskog prometa.
(23)
Agencija raspolaže uspostavljenom i priznatom dragocjenom stručnošću i oruđem u području pomorske sigurnosti, sigurnosne zaštite u pomorstvu, sprečavanja onečišćenja s brodova i s njim povezanih problema. Ta stručnost i oruđa mogu biti relevantni za druge aktivnosti Unije povezane s pomorskom prometnom politikom Unije. Stoga bi Agencija trebala, na zahtjev, pomagati Komisiji i državama članicama pri razvoju i provedbi takvih aktivnosti Unije, pod uvjetom da je upravni odbor u okviru godišnjeg radnog programa Agencije to odobrio. Za takvu bi pomoć trebalo provesti detaljnu analizu troškova i koristi i ona ne bi smjela biti štetna za osnovne zadaće Agencije.
(24)
Kroz tehničku pomoć koju pruža, Agencija također doprinosi razvoju ekološki prihvatljivijeg pomorskog prometa.
(25)
U pogledu klasifikacijskih društava, većina se klasifikacijskih društava bavi i pomorskim plovilima i plovilima na unutarnjim plovnim putovima. Na temelju svog iskustva s klasifikacijskim društvima za pomorska plovila, Agencija bi mogla Komisiji dati relevantne informacije u vezi s klasifikacijskim društvima za plovila na unutarnjim plovnim putovima i time omogućiti veću učinkovitost.
(26)
U pogledu povezanosti između prometnih informacijskih sustava, Agencija bi trebala pomoći Komisiji i državama članicama tako, da zajedno s nadležnim tijelima za sustav riječnih informacijskih servisa istraži mogućnost razmjene informacija između takvih sustava.
(27)
Ne dovodeći u pitanje odgovornost nadležnih tijela, Agencija bi trebala pomoći Komisiji i državama članicama pri razvoju i provedbi buduće inicijative e-Maritime, čiji je cilj poboljšanje učinkovitosti europskog sektora pomorskog prometa omogućavanjem upotrebe naprednih informacijskih tehnologija.
(28)
S ciljem postizanja jedinstvenog tržišta i europskog prostora za pomorski prijevoz bez barijera, trebalo bi smanjiti upravna opterećenja za brodski prijevoz, potičući time, između ostalog, brodski prijevoz na kratke pruge. U ovom bi se kontekstu koncepcije „Blue-Belt” (plavi pojas) i e-Maritime mogle upotrijebiti kao način smanjenja službenih postupaka prijave koji se zahtijevaju za komercijalne brodove pri ulasku u luke država članica ili pri izlasku iz njih.
(29)
Treba podsjetiti da se u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, i kako bi se poštovalo načelo institucionalne ravnoteže, na agenciju ne može prenijeti ovlast za donošenje odluka opće primjene.
(30)
Ne dovodeći u pitanje ciljeve i zadaće utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1406/2002, Komisija bi u roku od jedne godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe, u bliskoj suradnji s relevantnim dionicima, trebala pripremiti i dostaviti studiju izvedivosti radi ocjene i utvrđivanja mogućnosti za poboljšanje koordinacije i suradnje različitih funkcija obalne straže. Tom bi se studijom trebali uzeti u obzir postojeći zakonodavni okvir i relevantne preporuke odgovarajućih foruma Unije kao i trenutačni razvoj zajedničkog okružja za razmjenu informacija (CISE), te bi se u potpunosti trebala poštovati načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, razlažući jasno Europskom parlamentu i Vijeću troškove i prednosti.
(31)
Privlačenje dobro osposobljenih europskih pomoraca važno je za konkurentnost pomorskih klastera Unije. Stoga, u svjetlu trenutačne i buduće potražnje za visoko kvalificiranim pomorcima u Uniji, Agencija bi trebala, prema potrebi, podržati države članice i Komisiju pri promicanju pomorskog osposobljavanja, omogućavanjem dobrovoljne razmjene najboljih praksa i pružanjem informacija o Unijinim programima razmjene u području pomorskog osposobljavanja. To bi moglo uključivati dobrovoljnu pomoć nadležnim europskim dionicima pri njihovim nastojanjima za izvrsnost u pomorskom osposobljavanju, poštujući u potpunosti nadležnost država članica za sadržaj i organizaciju pomorskog osposobljavanja.
(32)
S ciljem suprotstavljanja sve većoj opasnosti od piratstva, Agencija bi trebala, prema potrebi, nastaviti nadležnim nacionalnim tijelima i drugim relevantnim tijelima, uključujući operacije poput pomorske vojne operacije EU-a Atalanta, prosljeđivati detaljne informacije o položaju plovila koja plove pod zastavom država članica i koja prolaze kroz područja razvrstana kao vrlo opasna. Osim toga, Agencija raspolaže sredstvima koja bi mogla biti korisna, posebno u kontekstu razvoja CISE-a. Stoga je primjereno da Agencija, na zahtjev, nadležnim nacionalnim tijelima i tijelima Unije kao što su Frontex i Europol, daje odgovarajuće podatke o položaju plovila i podatke prikupljene promatranjem Zemlje, kako bi se olakšale preventivne mjere protiv namjernih protuzakonitih djelovanja kako se tumače u relevantnom pravu Unije, ne dovodeći u pitanje prava i obveze država članica u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom i pravom Unije, posebno u pogledu onih tijela koja traže podatke. Pružanje podataka o praćenju i identifikaciji brodova na velikoj udaljenosti (LRIT) trebalo bi podlijegati suglasnosti dotične države zastave, u skladu s postupcima koje treba uspostaviti upravni odbor.
(33)
Pri objavljivanju informacija u skladu s Direktivom 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (9), Komisija i Agencija bi se trebale oslanjati na stručnost i iskustvo stečeno u okviru Pariškog memoranduma o razumijevanju u vezi s nadzorom države luke („Pariški MoU”), kako bi se osigurala dosljednost.
(34)
Pomoć Agencije državama članicama i Komisiji u pogledu relevantnog rada međunarodnih i regionalnih organizacija, ne bi trebala dovoditi u pitanje odnos između tih organizacija i država članica koji proizlazi iz članstva država članica u tim organizacijama.
(35)
Unija je pristupila sljedećim instrumentima, kojima se uspostavljaju regionalne organizacije, čije su aktivnosti također obuhvaćene ciljevima Agencije: Konvenciji o zaštiti morskog okoliša Baltičkog mora (Helsinška konvencija kako je izmijenjena 1992. godine) (10); Konvenciji o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćavanja (Barcelonska konvencija) (11) te njezinoj reviziji iz 1995. (12) i određenom broju protokola toj konvenciji; Sporazumu o suradnji pri postupanju kod onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima (Bonski sporazum) (13); Konvenciji o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika (Konvencija OSPAR) (14); Sporazumu o suradnji za zaštitu obala i voda sjeveroistočnog Atlantika od onečišćenja, potpisanom 17. listopada 1990. (Lisabonski sporazum) (15), s njegovim dodatnim Protokolom potpisanim 20. svibnja 2008. koji još nije stupio na snagu (16). Unija također pregovara o pristupanju Konvenciji o zaštiti Crnog mora od onečišćenja, potpisanoj u travnju 1992. (Bukureštanska konvencija). Agencija bi stoga trebala pružati tehničku pomoć državama članicama i Komisiji pri sudjelovanju u relevantnom radu tih regionalnih organizacija.
(36)
Osim tih regionalnih organizacija, postoje i brojne druge regionalne, subregionalne i bilateralne koordinacije i suradnje u vezi s odzivom na onečišćenje. Pri pružanju pomoći u pogledu odziva na onečišćenje trećim zemljama koje imaju zajednički regionalni morski bazen s Unijom, Agencija bi trebala djelovati uzimajući u obzir te sporazume.
(37)
Unija dijeli sa susjednim državama regionalne morske bazene Sredozemnog mora, Crnog mora i Baltičkog mora. Agencija bi na zahtjev Komisije trebala pružati pomoć tim zemljama u vezi s odzivom na onečišćenje.
(38)
Za postizanje maksimalne učinkovitosti, Agencija bi trebala surađivati u najvećoj mogućoj mjeri u kontekstu Pariškog MoU-a. Komisija i države članice bi trebale nastaviti ispitivati bilo koje mogućnosti za daljnje povećanje učinkovitosti, koje bi se mogle predložiti za razmatranje u okviru Pariškog MoU-a.
(39)
Kako bi se osiguralo da se obvezujući pravni akti Unije u području pomorske sigurnosti i sprečavanja od onečišćenja s brodova pravilno provode u praksi, Agencija bi morala pomagati Komisiji obavljanjem posjeta državama članicama. Ti posjeti nacionalnim upravama trebali bi omogućiti Agenciji prikupljanje svih potrebnih informacija za izradu opsežnog izvješća Komisiji za njezinu daljnju ocjenu. Ti bi se posjeti trebali provoditi u skladu s načelima iz članka 4. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji te na takav način da upravno opterećenje za nacionalnu pomorsku upravu bude minimalno. Osim toga, ti bi se posjeti trebali provoditi u skladu s određenim postupkom, uključujući standardnu metodologiju koju donosi upravni odbor.
(40)
Agencija bi trebala pomagati Komisiji provođenjem inspekcijskih pregleda priznatih organizacija u skladu s Uredbom (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova (17). Ti se inspekcijski pregledi mogu također provoditi u trećim zemljama. Komisija i Agencija bi trebale osigurati da predmetne države članice budu odgovarajuće obaviještene. Agencija bi također trebala provoditi inspekcijske zadaće, koje je Komisija prenijela na nju, u vezi s osposobljavanjem i certificiranjem pomoraca u trećim zemljama u skladu s Direktivom 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (18). Uredbom (EZ) br. 1406/2002 ne bi trebali biti obuhvaćeni detalji o tehničkoj pomoći koju Agencija pruža pri inspekcijskim pregledima sigurnosne zaštite u pomorstvu koje provodi Komisija u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 324/2008 od9. travnja 2008. o utvrđivanju izmijenjenih postupaka za obavljanje pregleda Komisije u području sigurnosne zaštite u pomorstvu (19).
(41)
Kako bi se osigurala koherentnost s ciljevima politike i institucionalnim ustrojem Unije te s primjenjivim upravnim i financijskim postupcima, Komisija bi trebala izdati službenu obavijest u obliku pisanog mišljenja o nacrtu višegodišnje strategije i nacrtu godišnjih radnih programa Agencije, koje bi upravni odbor trebao uzeti u obzir prije usvajanja tih dokumenata.
(42)
Kako bi se osigurao pošten i transparentan postupak za imenovanje izvršnog direktora, postupak izbora koji se primjenjuje morao bi biti u skladu sa smjernicama Komisije za izbor i imenovanje direktora agencija Unije. Tim se smjernicama predviđa da se može kandidirati državljanin bilo koje države članice. Iz istih razloga, u predizbornoj komisiji bi izvršni odbor trebao zastupati jedan promatrač. Promatrač bi morao biti obavještavan tijekom daljnjih faza izbornog postupka. U vrijeme kada upravni odbor donosi svoju odluku o imenovanju, njegovi članovi moraju imati mogućnost upućivanja pitanja Komisiji o postupku izbora. Osim toga, upravni bi odbor trebao imati mogućnost intervjuiranja kandidata koji su ušli u uži izbor, u skladu sa standardnom praksom. U svim fazama izbornog postupka i imenovanja za mjesto izvršnog direktora Agencije, sve uključene stranke moraju osigurati da se s osobnim podacima kandidata postupa u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (20).
(43)
Iako se Agencija financira uglavnom kroz doprinos iz Unije, ona također ima prihode koji proizlaze iz pristojbi i naknada povezanih s njezinim uslugama. Te se pristojbe i naknade odnose posebno na rad podatkovnog središta EU LRIT i primjenjuju se u skladu s Rezolucijom Vijeća donesenom 1. i 2. listopada 2007. i 9. prosinca 2008. u vezi s uspostavljanjem podatkovnog središta EU LRIT, a posebno sa stavcima koji se odnose na financiranje LRIT izvješća.
(44)
U okviru izvješća o napretku predviđenom Uredbom (EZ) br. 1406/2002, Komisija bi također trebala ispitati mogući doprinos Agencije provedbi budućeg zakonodavnog akta o sigurnosti aktivnosti traženja, istraživanja i proizvodnje nafte i plina na moru, koji trenutačno pregledavaju Europski parlament i Vijeće, u pogledu sprečavanja onečišćenja s naftnih i plinskih postrojenja na moru, uzimajući u obzir uspostavljenu i priznatu stručnost i oruđa Agencije.
(45)
Aktivnosti Agencije bi također, prema potrebi, trebale doprinijeti uspostavljanju istinskog europskog prostora za pomorski prijevoz bez barijera.
(46)
Potrebno je uzeti u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (21), a posebno njezin članak 208.
(47)
Uredbu (EZ) br. 1406/2002 bi trebalo stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 1406/2002
Uredba (EZ) br. 1406/2002 mijenja se kako slijedi:
1.
članci 1. do 3. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 1.
Ciljevi
1. Ovom se Uredbom osniva Europska Agencija za pomorsku sigurnost (‚Agencija’) sa svrhom osiguravanja visoke, jedinstvene i učinkovite razine pomorske sigurnosti, sigurnosne zaštite u pomorstvu, sprečavanja onečišćenja s brodova i odziva na onečišćenje s brodova, te odziva na onečišćenje mora uzrokovano naftnim i plinskim postrojenjima.
2. S tim ciljem Agencija surađuje s državama članicama i Komisijom i pruža im tehničku, operativnu i znanstvenu pomoć u područjima navedenim u stavku 1. ovog članka unutar granica osnovnih zadaća određenih u članku 2. i, kako i kada je primjenjivo, pomoćnih zadaća određenih u članku 2.a, posebno kako bi državama članicama i Komisiji pomogla u pravilnoj primjeni relevantnih pravnih akata Unije. U pogledu odziva na onečišćenje, Agencija pruža operativnu pomoć samo na zahtjev pogođene države (pogođenih država).
3. Pružanjem pomoći iz stavka 2., Agencija, prema potrebi, doprinosi ukupnoj učinkovitosti pomorskog prometa i pomorskog prijevoza kako je određeno u ovoj Uredbi, kako bi se olakšalo uspostavljanje europskog prostora za pomorski prijevoz bez barijera.
Članak 2.
Osnovne zadaće Agencije
1. Kako bi se osiguralo primjereno ispunjavanje ciljeva navedenih u članku 1., Agencija obavlja osnovne zadaće navedene u ovom članku.
2. Agencija pomaže Komisiji:
(a)
u pripremnim radnjama za ažuriranje i razvijanje relevantnih pravnih akata Unije, posebno u skladu s razvojem međunarodnog zakonodavstva;
(b)
u učinkovitoj provedbi relevantnih obvezujućih zakonskih akata Unije, posebno obavljanjem posjeta i inspekcijskih pregleda, kako je navedeno u članku 3. ove Uredbe, i pružanjem tehničke pomoći Komisiji pri provođenju inspekcijskih zadaća koje su joj dodijeljene u skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 725/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o jačanju sigurnosne zaštite brodova i luka (22). U tom pogledu, ona može upućivati prijedloge Komisiji za bilo kakva moguća poboljšanja tih obvezujućih pravnih akata;
(c)
u analizi tekućih i dovršenih istraživačkih projekata relevantnih za ciljeve Agencije; to može uključivati utvrđivanje mogućih daljnjih mjera koje proizlaze iz određenih istraživačkih projekata;
(d)
u obavljanju bilo koje druge zadaće u vezi s ciljevima Agencije, koja je u pravnim aktima Unije dodijeljena Komisiji.
3. Agencija surađuje s državama članicama pri:
(a)
organiziranju, prema potrebi, odgovarajućih obrazovnih aktivnosti u područjima koja su u nadležnosti država članica;
(b)
razvijanju tehničkih rješenja, uključujući pružanje odgovarajućih operativnih usluga i pružanje tehničke pomoći pri uspostavljanju nacionalnih kapaciteta za provedbu relevantnih pravnih akata Unije;
(c)
osiguravanju odgovarajućih informacija, na zahtjev države članice, koje proizlaze iz inspekcijskih pregleda navedenih u članku 3., kako bi pomogla pri praćenju priznatih organizacija koje u ime država članica provode zadaće certifikacije u skladu s člankom 9. Direktive 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova te za odgovarajuće aktivnosti pomorskih uprava (23), ne dovodeći u pitanje prava i obveze države zastave;
(d)
podupiranju mjera odziva na onečišćenje u slučaju onečišćenja s brodova kao i u slučaju onečišćenja mora uzrokovanog naftnim i plinskim postrojenjima, dodatnim sredstvima na troškovno učinkovit način, kada je takav zahtjev uložila pogođena država članica pod čijom se nadležnošću provode operacije čišćenja, ne dovodeći u pitanje odgovornost obalnih država da imaju uspostavljene odgovarajuće mehanizme za odziv na onečišćenje, poštujući postojeću suradnju između država članica u tom području. Prema potrebi, zahtjevi za mobilizaciju mjera protiv onečišćenja prenose se putem mehanizma EU-a za civilnu zaštitu uspostavljenog Odlukom Vijeća 2007/779/EZ, Euratom (24).
4. Agencija olakšava suradnju između država članica i Komisije:
(a)
u području praćenja prometa obuhvaćenom Direktivom 2002/59/EZ, Agencija posebno promiče suradnju između obalnih država u predmetnim morskim područjima te razvija i upravlja podatkovnim središtem Europske unije za praćenje i identifikaciju brodova na velikoj udaljenosti i sustavom Unije za razmjenu informacija iz područja pomorstva (SafeSeaNet), kako je navedeno u člancima 6.b i 22.a te Direktive, kao i međunarodnim sustavom za razmjenu podataka u vezi s praćenjem i identifikacijom brodova na velikoj udaljenosti u skladu s preuzetom obvezom u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (‚IMO’);
(b)
pružanjem odgovarajućih podataka o položaju plovila i podataka prikupljenih promatranjem Zemlje nadležnim nacionalnim tijelima i tijelima Unije u okviru njihovih ovlasti, na zahtjev i ne dovodeći u pitanje nacionalno pravo i pravo Unije, kako bi se olakšale mjere protiv prijetnji piratstva i namjernih protuzakonitih djelovanja, kako je predviđeno u primjenjivom pravu Unije ili u skladu s međunarodno dogovorenim pravnim instrumentima u području pomorskog prijevoza, podložno primjenjivim pravilima o zaštiti podataka i u skladu s upravnim postupcima koje određuje upravni odbor ili upravna skupina na visokoj razini uspostavljena u skladu s Direktivom 2002/59/EZ, prema potrebi. Davanje podataka o praćenju i identifikaciji brodova na velikoj udaljenosti podliježe suglasnosti dotične države zastave;
(c)
u području istraživanja pomorskih nesreća i nezgoda u skladu s Direktivom 2009/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o određivanju temeljnih načela o istraživanju nesreća u području pomorskog prometa (25); ako to zatraže odgovarajuće države članice i uz pretpostavku da to ne uzrokuje sukob interesa, Agencija tim državama članicama pruža operativnu pomoć u vezi s istraživanjima povezanim s ozbiljnim ili vrlo ozbiljnim nesrećama te obavlja analizu izvješća o istraživanjima sigurnosti radi utvrđivanja dodane vrijednosti na razini Unije u smislu bilo kojih povučenih pouka. Na temelju podataka dobivenih od država članica u skladu s člankom 17. te Direktive, Agencija sastavlja godišnji pregled pomorskih nesreća i nezgoda;
(d)
pri osiguravanju objektivnih, pouzdanih i usporedivih statistika, informacija i podataka, kako bi se Komisiji i državama članicama omogućilo poduzimanje potrebnih mjera za poboljšanje njihovih aktivnosti te ocjenu učinkovitosti i troškovne učinkovitosti postojećih mjera. Te zadaće uključuju prikupljanje, bilježenje i ocjenu tehničkih podataka, sustavno korištenje postojećih baza podataka, uključujući njihovo međusobno obogaćivanje i prema potrebi razvoj dodatnih baza podataka. Na temelju prikupljenih podataka, Agencija pomaže Komisiji pri objavljivanju informacija koji se odnose na brodove u skladu s Direktivom 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (26);
(e)
pri prikupljanju i analiziranju podataka o pomorcima, koji se daju i upotrebljavaju u skladu s Direktivom 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (27);
(f)
pri unapređivanju identifikacije i praćenja brodova koji provode nezakonita ispuštanja u skladu s Direktivom 2005/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o onečišćenju mora s brodova i uvođenju sankcija za prekršaje (28);
(g)
u pogledu onečišćenja mora naftom uzrokovanog naftnim i plinskim postrojenjima, pri praćenju opsega i utjecaja takvog onečišćenja na okoliš upotrebom Europske satelitske službe za nadzor i otkrivanje naftnih mrlja na moru (CleanSeaNet);
(h)
pružanjem tehničke pomoći potrebne kako bi države članice i Komisija doprinijele relevantnom radu tehničkih tijela IMO-a, Međunarodne organizacije rada, u mjeri u kojoj se radi o pomorstvu, te Pariškog memoranduma o razumijevanju u vezi s nadzorom države luke (‚Pariški MoU’) i relevantnih regionalnih organizacija kojima je Unija pristupila, u pogledu pitanja koja su u nadležnosti Unije;
(i)
u pogledu provedbe Direktive 2010/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o službenom postupku prijave za brodove koji dolaze u luke i/ili odlaze iz luka država članica (29), posebno olakšavanjem elektroničkog prijenosa podataka putem SafeSeaNet-a i podrškom razvoja koncepcije jedinstvenog prozora (‚Single window’).
5. Na zahtjev Komisije, Agencija može pružiti tehničku pomoć, uključujući organizaciju odgovarajućih obrazovnih aktivnosti u pogledu odgovarajućih pravnih akata Unije, državama koje su zatražile pristup Uniji i, prema potrebi, europskim susjednim partnerskim državama i državama koje sudjeluju u Pariškom MoU-u.
Agencija također može pružati pomoć u slučaju onečišćenja s brodova kao i u slučaju onečišćenja mora uzrokovanog naftnim i plinskim postrojenjima, koja utječu na one treće zemlje koje s Unijom dijele regionalni morski bazen, u skladu s mehanizmom EU-a za civilnu zaštitu uspostavljenim Odlukom Vijeća 2007/779/EZ, Euratom, te po analogiji, s uvjetima koji se primjenjuju na države članice, kako je navedeno u stavku 3. točki (d) ovog članka. Te se zadaće usklađuju s postojećim regionalnim dogovorima o suradnji u vezi s onečišćenjem mora.
Članak 2.a
Pomoćne zadaće Agencije
1. Ne dovodeći u pitanje osnovne zadaće iz članka 2., Agencija prema potrebi pomaže Komisiji i državama članicama pri razvoju i provedbi aktivnosti Unije određenih u stavcima 2. i 3. ovog članka koje su povezane s ciljevima Agencije, ako Agencija ima uspostavljenu i priznatu stručnost i oruđa. Pomoćne zadaće navedene u ovom članku:
(a)
stvaraju utemeljenu dodanu vrijednost;
(b)
sprečavaju udvostručavanje nastojanja;
(c)
u interesu su pomorske prometne politike Unije;
(d)
ne ometaju osnovne zadaće Agencije; i
(e)
ne narušavaju prava i obveze država članica, posebno kao država zastave, država luke i obalnih država.
2. Agencija pomaže Komisiji:
(a)
u kontekstu provedbe Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (Okvirna direktiva o morskoj strategiji) (30), doprinoseći cilju postizanja dobrog okolišnog statusa morskih voda, svojim elementima u vezi s brodarstvom i upotrebom rezultata postojećih pomagala, kao što su SafeSeaNet i CleanSeaNet;
(b)
pružanjem tehničke pomoći u vezi s emisijama stakleničkih plinova s brodova, posebno pri praćenju trenutačnih međunarodnih razvoja;
(c)
u pogledu programa globalnog praćenja za zaštitu okoliša i sigurnosti (GMES), pri promicanju upotrebe podataka i usluga GMES-a u pomorske svrhe, unutar okvira upravljanja GMES-om;
(d)
pri razvoju zajedničkog okružja za razmjenu informacija u području pomorstva EU-a;
(e)
u vezi s pokretnim naftnim i plinskim postrojenjima na moru, pri proučavanju zahtjeva IMO-a i pri prikupljanju osnovnih informacija o mogućim prijetnjama pomorskom prometu i morskom okolišu;
(f)
pružanjem relevantnih informacija u pogledu klasifikacijskih društava za plovila na unutarnjim plovnim putovima u skladu s Direktivom 2006/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe (31). Ove se informacije uključuju u izvješća iz članka 3. stavaka 4. i 5. ove Uredbe.
3. Agencija pomaže Komisiji i državama članicama:
(a)
pri ispitivanju izvedivosti i provedbi politika i projekata kojima se podržava uspostavljanje europskog prostora za pomorski prijevoz bez barijera, kao što su koncepcija plavog pojasa (‚Blue belt’) i e-Maritime, kao i morske autoceste. To se provodi posebno istraživanjem dodatnih funkcija SafeSeaNet-a, ne dovodeći u pitanje ulogu upravne skupine na visokoj razini osnovane u skladu s Direktivom 2002/59/EZ;
(b)
istražujući zajedno s nadležnim tijelima za riječni informacijski sustav mogućnost razmjene informacija između tog sustava i informacijskih sustava o pomorskom prometu, na temelju izvješća predviđenog u članku 15. Direktive 2010/65/EU;
(c)
olakšavanjem dobrovoljne razmjene najboljih praksa u području pomorskog osposobljavanja i obrazovanja u Uniji i pružanjem informacija o Unijinim programima razmjene relevantnim za pomorsko osposobljavanje, poštujući pri tom u potpunosti članak 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
Članak 3.
Posjeti državama članicama i inspekcijski pregledi
1. S ciljem obavljanja zadaća koje su joj povjerene i pomaganja Komisiji pri ispunjavanju njezinih dužnosti u skladu s UFEU-om, a posebno pri ocjenjivanju učinkovite provedbe relevantnog prava Unije, Agencija obavlja posjete državama članicama u skladu s metodologijom koju utvrđuje Upravni odbor.
2. Agencija pravovremeno obavješćuje dotičnu državu članicu o planiranom posjetu, imenima ovlaštenih dužnosnika, te o datumu početka i očekivanom trajanju posjeta. To obavljaju dužnosnici Agencije koji su određeni za provođenje takvih posjeta, s predloženom pisanom odlukom izvršnog direktora Agencije u kojoj su navedeni svrha i ciljevi njihove misije.
3. Agencija provodi inspekcijske preglede u ime Komisije kako se to zahtijeva obvezujućim pravnim aktima Unije o organizacijama koje je Unija priznala u skladu s Uredbom 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova (32), te o osposobljavanju i certificiranju pomoraca u trećim zemljama u skladu s Direktivom 2008/106/EZ.
4. Na kraju svakog posjeta ili inspekcijskog pregleda, Agencija izrađuje izvješće i šalje ga Komisiji i dotičnoj državi članici.
5. Prema potrebi, i u svakom slučaju kada se dovrši ciklus posjeta i inspekcijskih pregleda, Agencija analizira izvješća iz tog ciklusa s ciljem utvrđivanja horizontalnih nalaza i općih zaključaka o učinkovitosti i troškovnoj učinkovitosti uspostavljenih mjera. Agencija tu analizu dostavlja Komisiji za daljnju raspravu s državama članicama kako bi se izvukle bilo kakve relevantne pouke i olakšalo širenje dobrih radnih praksa.
2.
u članku 4., stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:
„3. Upravni odbor usvaja praktična rješenja za primjenu stavaka 1. i 2., uključujući prema potrebi rješenja u vezi sa savjetovanjem s državama članicama prije objavljivanja informacija.
4. Podaci koje u skladu s ovom Uredbom prikupe i obrade Komisija i Agencija, podliježu Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (33), a Agencija poduzima potrebne mjere kako bi osigurala siguran postupak s povjerljivim informacijama i njihovu sigurnu obradu.
3.
u članku 5., stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Na zahtjev Komisije, Upravni odbor može odlučiti da u dogovoru i u suradnji s dotičnim državama članicama te vodeći računa o proračunskim implikacijama, uključujući bilo kakav doprinos koji mogu davati dotične države članice, osnuje regionalna središta za provođenje nekih zadaća Agencije na najdjelotvorniji i najučinkovitiji način. Pri donošenju takve odluke, Upravni odbor određuje točan opseg aktivnosti regionalnog centra, izbjegavajući nepotrebne financijske izdatke i poboljšavajući suradnju s postojećim regionalnim i nacionalnim mrežama.”;
4.
u članku 10. stavak 2. mijenja se kako slijedi:
(a)
točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
donosi godišnje izvješće o aktivnostima Agencije i dostavlja ga svake godine do 15. lipnja Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Revizijskom sudu i državama članicama.
Agencija svake godine dostavlja proračunskom tijelu sve informacije u vezi s ishodom postupaka ocjenjivanja;”;
(b)
točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
„(c)
u okviru pripreme programa rada ispituje i odobrava zahtjeve za pomoć Komisiji iz članka 2. stavka 2. točke (d), zahtjeve država članica za tehničku pomoć iz članka 2. stavka 3., zahtjeve za tehničku pomoć iz članka 2. stavka 5., kao i zahtjeve za pomoć iz članku 2.a;
(ca)
ispituje i donosi višegodišnju strategiju za Agenciju za razdoblje od pet godina, uzimajući u obzir pisano mišljenje Komisije;
(cb)
ispituje i donosi višegodišnji plan kadrovske politike Agencije;
(cc)
razmatra nacrt upravnih rješenja iz članka 15. stavka 2. točke (ba);”;
(c)
točka (g) zamjenjuje se sljedećim:
„(g)
utvrđuje metodologiju posjeta koji se provode u skladu s člankom 3. Ako Komisija u roku od 15 dana od datuma donošenja metodologije izrazi svoje neslaganje, Upravni odbor tu metodologiju preispituje i donosi u drugom čitanju, vjerojatno izmijenjenu, bilo dvotrećinskom većinom uključujući predstavnike Komisije, bilo jednoglasnom odlukom predstavnika država članica;”;
(d)
točka (h) zamjenjuje se sljedećim:
„(h)
obavlja svoje dužnosti u vezi s proračunom Agencije u skladu s člancima 18., 19. i 21. te prati nalaze i preporuke koji proizlaze iz različitih revizijskih izvješća i ocjena, kako unutarnjih tako i vanjskih, i osigurava odgovarajuće naknadne mjere u odnosu na njih;”;
(e)
točka (i) zamjenjuje se sljedećim:
„(i)
provodi disciplinske ovlasti nad izvršnim direktorom i voditeljima odjela iz članka 16.;”;
(f)
točka (l) zamjenjuje se sljedećim:
„(l)
provjerava financijsku provedbu detaljnog plana iz točke (k) ovog stavka i proračunske obveze predviđene Uredbom (EZ) br. 2038/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o višegodišnjem financiranju za aktivnosti Europske agencije za pomorsku sigurnost u području odziva na onečišćenje s brodova (34);
(g)
dodaje se sljedeća točka:
„(m)
između svojih članova imenuje promatrača koji prati izborni postupak Komisije za imenovanje izvršnog direktora.”;
5.
članak 11. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 1., drugi podstavak, zamjenjuje se sljedećim:
„Članovi Upravnog odbora imenuju se na temelju razine njihovog odgovarajućeg iskustva i stručnosti u područjima iz članka 1. Države članice i Komisija nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Upravnom odboru.”;
(b)
stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Mandat traje četiri godine. Mandat se može obnoviti.”;
6.
u članku 13., stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„4. Kada se radi o pitanjima povjerljivosti ili sukoba interesa, Upravni odbor može donijeti odluku o ispitivanju određenih točaka dnevnog reda bez prisutnosti dotičnih članova. Detaljna pravila za primjenu ove odredbe utvrđuju se poslovnikom.”;
7.
stavak 15. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 2., točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:
„(a)
on/ona priprema višegodišnju strategiju Agencije i dostavlja je Upravnom odboru nakon savjetovanja s Komisijom, najmanje osam tjedana prije odgovarajućeg sastanka Upravnog odbora, uzimajući u obzir stajališta i prijedloge članova upravnog odbora;
(aa)
on/ona priprema višegodišnji plan kadrovske politike Agencije i dostavlja ga Upravnom odboru nakon savjetovanja s Komisijom, najmanje četiri tjedna prije odgovarajućeg sastanka Upravnog odbora;
(ab)
on/ona priprema godišnji program rada s navođenjem očekivanih ljudskih i financijskih resursa koji se dodjeljuju za svaku aktivnost i detaljan plan aktivnosti Agencije u vezi s pripravnošću i odzivom za slučajeve onečišćenja te ih dostavlja upravnom odboru nakon savjetovanja s Komisijom, najmanje osam tjedana prije odgovarajućeg sastanka upravnog odbora, uzimajući u obzir stajališta i prijedloge članova upravnog odbora. On/ona poduzima potrebne korake za njihovu provedbu. On/ona odgovara na bilo kakve zahtjeve države članice za pomoć u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (c);
(b)
on/ona odlučuje o provođenju posjeta i inspekcijskih pregleda predviđenih u članku 3., nakon savjetovanja s Komisijom i slijedeći metodologiju za posjete koju je utvrdio Upravni odbor u skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (g).;
(ba)
on/ona može sklapati upravne dogovore s drugim tijelima koja djeluju u područjima djelovanja Agencije, pod uvjetom da se nacrt dogovora dostavi Upravnom odboru na savjetovanje i pod uvjetom da Upravni odbor u roku od četiri tjedna ne uloži prigovor.”;
(b)
u stavku 2., točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
„(d)
on/ona organizira učinkovit sustav praćenja kako bi se omogućila usporedba dostignuća Agencije s njezinim ciljevima i zadaćama utvrđenim u ovoj Uredbi. S tim ciljem, u suglasnosti s Komisijom i Upravnim odborom, on/ona uspostavlja prilagođene pokazatelje performanse koji omogućavaju učinkovitu ocjenu postignutih rezultata. On/ona osigurava da se organizacijska struktura Agencije redovito prilagođava potrebama koje se razvijaju, u okviru raspoloživih financijskih i ljudskih resursa. Na toj osnovi izvršni direktor svake godine izrađuje nacrt općeg izvješća i dostavlja ga na razmatranje upravnom odboru. To izvješće uključuje namjenski dio koji se odnosi na financijsku provedbu detaljnog plana aktivnosti Agencije u vezi s pripravnošću i odzivom za slučaj onečišćenja te sadrži ažurirani status svih akcija financiranih u okviru tog plana. On/ona uspostavlja redovite postupke ocjenjivanja koji su u skladu s priznatim strukovnim standardima;”;
(c)
u stavku 2., točka (g) se briše;
(d)
stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Izvršni direktor, prema potrebi, izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provođenju svojih zadaća.
On/ona posebno prikazuje status realizacije u pogledu pripreme višegodišnje strategije i godišnjeg radnog programa.”;
8.
članak 16. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 16.
Imenovanje i razrješenje izvršnog direktora i voditelja odjela
1. Izvršnog direktora imenuje i razrješava Upravni odbor. Imenuje se na razdoblje od pet godina na temelju zasluga i dokumentiranih sposobnosti upravljanja i rukovođenja kao i dokumentiranog iskustva u područjima iz članka 1., nakon što se sasluša mišljenje promatrača, kako je navedeno u članku 10. Izvršni direktor se imenuje s popisa od najmanje tri kandidata koje predlaže Komisija nakon otvaranja natječaja, po objavi poziva za iskaz interesa za to mjesto u Službenom listu Europske unije ili na nekom drugom mjestu. Kandidat kojeg odabere Upravni odbor može biti pozvan da nadležnom odboru Europskog parlamenta da svoju izjavu i odgovori na pitanja koja mu postave njegovi članovi. Upravni odbor vijeća o razrješenju na zahtjev Komisije ili jedne trećine svojih članova. Svoju odluku o imenovanju ili razrješenju, Upravni odbor donosi većinom od četiri petine svih članova koji imaju pravo glasa.
2. Na prijedlog Komisije, uzimajući u obzir izvješće o ocjeni, Upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za najviše četiri godine. Upravni odbor donosi svoju odluku većinom od četiri petine svih članova koji imaju pravo glasa. Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o svojoj namjeri da izvršnom direktoru produlji mandat. Unutar razdoblja od jednog mjeseca prije produljenja njegovog/njezinog mandata, izvršni direktor može biti pozvan da nadležnom odboru Europskog parlamenta da svoju izjavu i odgovori na pitanja koja mu postave njegovi članovi. Ako se mandat ne produlji, izvršni direktor obavlja svoju funkciju dok se ne imenuje njegov/njezin nasljednik.
3. Izvršnom direktoru može pomagati jedan ili više voditelja odjela. Ako je izvršni direktor odsutan ili je nedostupan, zamjenjuje ga jedan od voditelja odjela.
4. Voditelji odjela imenuju se na temelju zasluga i dokumentiranih sposobnosti upravljanja i rukovođenja te na temelju profesionalne stručnosti i iskustva u područjima iz članka 1. Voditelje odjela imenuje i razrješava izvršni direktor nakon što o tom upravni odbor da svoje potvrdno mišljenje.”;
9.
članak 18. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1., točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
„(c)
pristojbi i naknada za publikacije, obrazovne i/ili bilo koje druge usluge koje pruža Agencija.”;
(b)
stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Izvršni direktor izrađuje nacrt izvješća o procjenama prihoda i izdataka Agencije za sljedeću godinu na temelju proračuna temeljenog na aktivnostima i prosljeđuje ga Upravnom odboru zajedno s nacrtom plana donošenja.”;
(c)
stavci 7. i 8. zamjenjuju se sljedećim:
„7. Komisija nacrt izvješća o procjenama prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću (‚proračunsko tijelo’) zajedno s nacrtom općeg proračuna Europske unije.
8. Na temelju izvješća o procjenama, Komisija u nacrt općeg proračuna Europske unije unosi procjene koje smatra potrebnima za iznos subvencije za koji se tereti opći proračun, te ga dostavlja proračunskom tijelu u skladu s člankom 314. UFEU-a, zajedno s opisom i obrazloženjem bilo kakve razlike između izvješća o procjenama Agencije i subvencije za koju se tereti opći proračun.”;
(d)
stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:
„10. Proračun donosi Upravni odbor. On postaje konačnim nakon konačnog donošenja općeg proračuna Europske unije. Prema potrebi, prilagođava se na odgovarajući način, zajedno s godišnjim programom rada.”;
10.
članak 22. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 22.
Evaluacija
1. U redovitim vremenskim razmacima, a najmanje svakih pet godina, Upravni odbor naručuje neovisnu vanjsku evaluaciju provedbe ove Uredbe. Komisija Agenciji stavlja na raspolaganje sve informacije koje Agencija smatra važnima za tu procjenu.
2. Evaluacijom se ocjenjuje utjecaj ove Uredbe, kao i korisnost, relevantnost, postignuta dodana vrijednost i učinkovitost Agencije i njezinih radnih praksa. Evaluacijom se uzimaju u obzir stajališta dionika, kako na europskoj tako i na nacionalnoj razini. Ona je posebno orijentirana na moguću potrebu za izmjenom zadaća Agencije. Upravni odbor, u dogovoru s Komisijom i nakon savjetovanja s uključenim strankama, određuje nadležnosti.
3. Upravni odbor prima evaluaciju i izdaje Komisiji preporuke u vezi s izmjenama ove Uredbe, Agencije i njezinih radnih praksa. Komisija prosljeđuje Europskome parlamentu i Vijeću rezultate evaluacije kao i preporuke te ih objavljuje. Prema potrebi, uključuje se i akcijski plan s naznačenim rokovima.”;
11.
umeće se sljedeći članak:
„Članak 22.a
Izvješće o napretku
Uzimajući u obzir izvješće o procjeni iz članka 22., Komisija do 2. ožujka 2018. dostavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću navodeći kako je Agencija preuzela dodatne odgovornosti koje su joj dodijeljene ovom Uredbom s ciljem utvrđivanja budućih povećanja učinkovitosti i, prema potrebi, razloge za izmjenu njezinih ciljeva i zadaća.”;
12.
članak 23. se briše.
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 15. siječnja 2013.