PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. května 2014,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2014) 3103)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2014/291/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmenu a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 8. prosince 2005 přijala Komise rozhodnutí 2005/880/ES (2) umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 70 % podílem travních porostů.
(3)
Dne 5. února 2010 přijala Komise rozhodnutí 2010/65/EU (3), kterým se mění rozhodnutí 2005/880/ES a platnost odchylky se prodlužuje do 31. prosince 2013.
(4)
Takto udělená odchylka se v roce 2012 týkala 21 752 zemědělských podniků, což odpovídá 46 % celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 22. ledna 2014 předložilo Nizozemsko Komisi žádost o opětovné povolení odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS.
(6)
Nizozemsko používá v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Nizozemské právní předpisy, které provádějí směrnici 91/676/EHS, obsahují normy pro použití dusíku i fosfátu.
(8)
Z údajů poskytnutých Nizozemskem k období 2008-2011 vyplývá nárůst počtu prasat ve výši 7 % a drůbeže ve výši 8 % v porovnání s obdobím 2004-2007. Počty skotu, ovcí a koz zůstaly stabilní. Příslušné orgány v Nizozemsku stanovily omezení počtu prasat a drůbeže a přijaly závazek, že produkce statkových hnojiv, pokud jde o množství dusíku a fosforu, nepřesáhne úroveň z roku 2002. Příslušné orgány v Nizozemsku navíc počínaje lednem 2015 zajistí zpracování odpovídajícího podílu přebytečných statkových hnojiv pocházejících z odvětví mléka a mléčných výrobků. Tato opatření jsou nezbytná, aby se zajistilo, že uplatňování současné odchylky nepovede k další intenzifikaci.
(9)
V období 2008-2011 se použilo 344 000 tun dusíku ze statkových hnojiv, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená mírný pokles. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo zhruba o 18 %. Přebytek fosforu v období 2008-2011 činil 16 000 tun, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 51 %.
(10)
Podnebí v Nizozemsku, charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek a poměrně malým rozsahem ročních teplot, podporuje dlouhé vegetační období travin v délce 250 dnů ročně.
(11)
Informace poskytnuté nizozemskými orgány v souvislosti s odchylkou udělenou rozhodnutím 2010/65/EU naznačují, že odchylka nevedla ke zhoršení jakosti vody. Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazuje zhruba 88 % monitorovacích stanic v Nizozemsku průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 79 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Údaje monitorování vykazují klesající trend koncentrace dusičnanů v případě podzemních vod ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím (2004-2007). V případě povrchových vod vykazuje 98 % monitorovacích stanic průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 92 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Většina monitorovacích stanovišť v povrchových vodách vykazuje klesající trend koncentrace dusičnanů. Roční přebytek dusíku a fosforu v půdě se snížil, a to zejména díky snížení přísunu statkových a minerálních hnojiv v důsledku soustavně nižších norem používání dusíku a fosforu v nizozemských akčních programech. Ve vykazovaném období 2008-2011 všechny čerstvé a brakické vody byly klasifikovány jako eutrofní nebo hypertrofní.
(12)
Komise se domnívá, že podmínky pro udělení odchylky musí být změněny na základě přezkoumání žádosti, kterou podalo Nizozemsko dne 22. ledna 2014, a zvážení akčního programu, informací o jakosti vody a zkušeností nabytých s uplatňováním odchylky udělené rozhodnutím 2010/65/EU, jakož i odchylek, které jsou v platnosti v jiných členských státech. Komise se proto domnívá, že lze povolit množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které odpovídá 230 kg dusíku na hektar za rok, v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách, zatímco 250 kg dusíku na hektar za rok může být povoleno pouze v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy. Komise zastává názor, že to neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(13)
K těmto podmínkám patří vypracování plánů hnojení na úrovni jednotlivých zemědělských podniků, vedení záznamů o postupech hnojení v podobě evidence hnojení, periodické analýzy půdy, pokryv zelení po kukuřici v zimě, zvláštní pravidla týkající se zaorání trávy, zákaz používat statková hnojiva před zaoráním trávy a úprava hnojení s ohledem na přínos luštěnin, zákaz používat fosfát z umělých hnojiv a posílené kontroly. Tyto podmínky by měly zajistit hnojení, jež bude odpovídat nárokům plodin, jakož i zmírnění a zamezení úniku dusíku a fosforu do vody.
(14)
Z údajů předložených Nizozemskem vyplývá, že množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které odpovídá 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách (jak je stanoveno v akčním programu) a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy, je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké čisté srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS.
(16)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (4), stanoví ucelený přeshraniční přístup k ochraně vod, založený na oblastech povodí s cílem dosáhnout na evropské úrovni do roku 2015 dobrého stavu vodních útvarů. Snížení živin je nedílnou součástí tohoto cíle. Udělením odchylky podle tohoto rozhodnutí nejsou dotčena ustanovení podle směrnice 2000/60/ES ani není vyloučeno, že k plnění povinností, které z něj vyplývají, může být zapotřebí přijetí dalších opatření.
(17)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (5) stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství pro účely politik Společenství v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí. Prostorové informace shromážděné v souvislosti s touto odchylkou by měly být pokud možno v souladu s ustanoveními stanovenými v této směrnici. V zájmu snížení administrativní zátěže a zlepšení soudržnosti údajů by Nizozemsko při sběru potřebných dat, na která se vztahuje tato výjimka, mělo případně využít informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (6),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Nizozemskem v dopise ze dne 22. ledna 2014 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy, než jaké se uvádí v bodě 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„zemědělským podnikem s travními porosty“ se rozumí podnik, v němž tvoří tráva nejméně 80 % plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv;
2)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně, osly, jelenovití a vodní buvoli;
3)
„zemědělskou půdou“ se rozumí plošná výměra, kterou zemědělec vlastní, má v nájmu nebo ve správě na základě jiné jednotlivé písemné smlouvy a za jejíž správu nese přímou odpovědnost;
4)
„trávou“ se rozumí trvalé travní porosty nebo dočasné travní porosty o stáří kratším než pět let.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s travními porosty za podmínek stanovených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylku podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušným orgánům žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zavážou k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s travními porosty, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách (jak je stanoveno v akčním programu) a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy, s výhradou podmínek stanovených v odstavcích 2 až 9.
2. Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům plodiny na živiny i zásobování z půdy. Celkový přísun dusíku a fosfátu nepřekročí maximální normy pro jejich použití stanovené v akčním programu.
3. V zemědělských podnicích využívajících odchylky podle tohoto rozhodnutí není povoleno používání fosfátu z umělých hnojiv.
4. Pro každou zemědělskou půdu se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán se v zemědělském podniku zveřejní v každém kalendářním roce nejpozději do června prvního roku a do února v letech následujících.
5. V plánu hnojení jsou uvedeny tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku i fosforu vyprodukovaného ze statkových hnojiv v zemědělském podniku (po odečtení ztrát při ustájení a skladování);
c)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru jednotlivých polí s travou a polí s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých polí;
d)
předpokládané nároky na dusík a fosfor u plodin;
e)
množství a druh statkových hnojiv, jež jsou dodávána smluvním partnerům a nejsou použita na zemědělské půdě;
f)
množství dovezených statkových hnojiv, která jsou použita na zemědělské půdě;
g)
výpočet podílu mineralizace organické hmoty, luštěnin, atmosférické depozice a množství dusíku v půdě v období, kdy ho začne plodina významnou měrou využívat;
h)
použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém poli (parcely zemědělského podniku, které jsou homogenní z hlediska plodin i půdního typu);
i)
použití dusíku z chemických a jiných hnojiv na každém poli;
j)
výpočet k posouzení souladu s normami pro použití dusíku a fosforu.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
6. U každé zemědělské půdy se povede evidence hnojení. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
7. V evidenci hnojení jsou uvedeny tyto údaje:
a)
plochy zemědělských plodin;
b)
počet a druh hospodářských zvířat;
c)
produkce statkových hnojiv na zvíře;
d)
množství hnojiv dovezených zemědělským podnikem;
e)
množství statkových hnojiv vyvezených ze zemědělského podniku a jejich odběratele.
8. Každý zemědělský podnik, který využívá jednotlivé odchylky, souhlasí s tím, že u něho může být provedena kontrola používání i evidence hnojení.
9. V každém zemědělském podniku, který využívá jednotlivé odchylky, se nejméně jednou za čtyři roky provedou periodické analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě, a to v každé oblasti zemědělského podniku, jež je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy.
Po orbě travních porostů se pro každou homogenní oblast zemědělského podniku provede analýza koncentrace dusíku z hlediska minerálního dusíku a parametrů k určení podílu dusíku z mineralizace organické hmoty.
U analýz uvedených v prvním a druhém pododstavci se požaduje nejméně jedna analýza na pět hektarů půdy.
10. Statková hnojiva se nesmí rozmetávat před osevem travou na podzim.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Zemědělci, kteří využívají odchylku podle tohoto rozhodnutí, vysejí trávu na 80 % nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v jejich zemědělských podnicích.
2. Zemědělci, kteří využívají odchylku podle tohoto rozhodnutí, kromě toho přijmou tato opatření:
a)
na písčité nebo sprašové půdě se po kukuřici v průběhu zimy vyseje tráva nebo jiné plodiny, aby se snížil potenciál vyplavování;
b)
orba pokryvných meziplodin se neprovádí před 1. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy za účelem zpětného získání úniků dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezení úniků v zimě;
c)
orba trávy se na písčitých a sprašových půdách provádí pouze na jaře;
d)
bezprostředně po zaorání trávy na všech typech půdy následuje osev plodinami s vysokou spotřebou dusíku; hnojení vychází z analýzy půdy týkající se minerálního dusíku a jiných parametrů, které slouží jako ukazatele odhadu uvolňování dusíku při mineralizaci organické hmoty v půdě; a dále
e)
zahrnuje-li střídání plodin luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík, je použití hnojiv odpovídajícím způsobem sníženo.
3. Odchylně od písmena c) se na podzim povoluje orba pro výsadbu květinových cibulí.
Článek 7
Opatření k produkci statkových hnojiv
Vnitrostátní orgány v Nizozemsku zajistí, aby z hlediska množství dusíku a fosforu nepřesáhla vnitrostátní produkce statkových hnojiv úroveň z roku 2002. To znamená, že po dobu trvání odchylky udělené tímto rozhodnutím budou zachována výrobní práva v případě prasat a drůbeže.
Příslušné orgány v Nizozemsku nadto počínaje lednem 2015 zajistí zpracování přiměřeného podílu přebytečných statkových hnojiv pocházejících z odvětví mléka a mléčných výrobků.
Článek 8
Monitorování
1. Příslušný orgán vypracuje a každoročně aktualizuje mapy zachycující procentuální podíl zemědělských podniků s trávními porosty, hospodářských zvířat a zemědělské půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka.
2. Dojde k vytvoření monitorovací sítě pro odběr vzorků z půdní vody, z vodních toků a z mělkých podzemních vod, jež bude udržována pro oblasti monitorování, na něž se vztahuje odchylka.
3. Uvedená monitorovací síť, k níž přísluší nejméně 300 zemědělských podniků využívajících jednotlivých odchylek, je reprezentativní pro každý typ půdy (jílovité, rašelinné, písčité a písčitosprašové půdy), postupy hnojení a střídání plodin. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
4. Šetření a průběžné analýzy živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech v podnicích, které využívají jednotlivých odchylek. Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu z polí, na kterých se použije na hektar a za rok až 230 kg nebo až 250 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech z pasoucích se hospodářských zvířat.
5. Monitorovací síť zahrnující mělké podzemní vody, půdní vodu, drenážní vodu a vodní toky v zemědělských podnicích příslušejících k monitorovací síti poskytne údaje o koncentraci dusičnanů a fosforu ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod.
6. Zvýšené monitorování vody se zaměří na zemědělská povodí v písčitých půdách.
Článek 9
Kontroly
1. Příslušný vnitrostátní orgán provede správní kontroly ve všech zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky, aby posoudil, zda jsou dodržována maximální množství 230 kg nebo 250 kg dusíku na rok a hektar ze statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů, jakož i normy ohledně celkových množství pro použití dusíku a fosforu a podmínky využívání půdy. Pokud kontrola provedená vnitrostátními orgány prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě rizik bude vypracován program inspekcí s přiměřenou četností, v němž budou zohledněny výsledky kontrol z předchozích let a výsledky všeobecných namátkových kontrol právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS, jakož i veškeré informace, které by mohly svědčit o jejich nedodržování.
Na nejméně 5 % zemědělských podniků, které využívají jednotlivé odchylky, se zaměří správní inspekce týkající se využívání půdy, počtu hospodářských zvířat a produkce statkových hnojiv.
V nejméně 7 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky podle tohoto rozhodnutí se s ohledem na podmínky uvedené v článcích 5 a 6 provedou inspekce v terénu.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky k ověření dodržování podmínek pro udělení odchylky podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv
1. Příslušné orgány předkládají Komisi každoročně do března zprávu obsahující tyto informace:
a)
údaje o hnojení ve všech zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky, včetně informací o výnosech a o typech půdy;
b)
trendy v počtu hospodářských zvířat pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat v Nizozemsku a v zemědělských podnicích, jimž byla udělena odchylka;
c)
trendy ve vnitrostátní produkci statkových hnojiv co do množství dusíku a fosfátu;
d)
přehled výsledků kontrol na vnitrostátní úrovni týkajících se koeficientů exkrece u hnoje prasat a drůbeže;
e)
mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka podle čl. 8 odst. 1;
f)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody;
g)
informace o koncentraci dusičnanů a fosforu ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod podle čl. 8 odst. 5, a výsledky zvýšeného monitorování vody v zemědělských povodích v písčitých půdách, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 6;
h)
výsledky šetření o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech a výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 8 odst. 4;
i)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, které vychází z kontrol na úrovni zemědělských podniků a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, jakož i z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, jak je uvedeno v článku 9.
2. Prostorová data obsažená ve zprávě se případně řídí požadavky ustanovení směrnice 2007/2/ES. Při shromažďování potřebných údajů využije Nizozemsko v případě potřeby informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 11
Použití
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2017.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
V Bruselu dne 16. května 2014.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 16. svibnja 2014.
o odobravanju odstupanja koje je zatražila Nizozemska u skladu s Direktivom Vijeća 91/676/EEZ o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 3103)
(Vjerodostojan je samo tekst na nizozemskom jeziku)
(2014/291/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (1), a posebno njezin Prilog III. stavak 2. treći podstavak,
budući da:
(1)
Ako je količina gnojiva koju država članica namjerava godišnje upotrebljavati po hektaru drugačija od one navedene u prvoj rečenici drugog podstavka stavka 2. Priloga III. Direktivi 91/676/EEZ i u njegovoj točki (a), tu količinu treba utvrditi na način da se ne dovede u pitanje ostvarivanje ciljeva iz članka 1. te Direktive i mora se opravdati na temelju nepristranih kriterija, kao što su, u ovom slučaju, dugotrajno razdoblje rasta i usjevi s visokim stupnjem potrošnje dušika.
(2)
Komisija je 8. prosinca 2005. donijela Odluku 2005/880/EZ (2) kojom se pod određenim uvjetima na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 70 % travnjaka dozvoljava primjena stajskoga gnojiva pašnih životinja do granične vrijednosti od 250 kg dušika po hektaru godišnje.
(3)
Komisija je 5. veljače 2010. donijela Odluku 2010/65/EU (3) o izmjeni Odluke 2005/880/EZ i o produljenju odstupanja do 31. prosinca 2013.
(4)
Odobreno odstupanje odnosilo se na 21 752 poljoprivrednih gospodarstava u 2012., što odgovara 46 % ukupne neto poljoprivredne površine.
(5)
Nizozemska je 22. siječnja 2014. Komisiji podnijela zahtjev za obnovu odstupanja na temelju trećeg podstavka stavka 2. Priloga III. Direktivi 91/676/EEZ.
(6)
Nizozemska u skladu s člankom 3. stavkom 5. Direktive 91/676/EEZ provodi program djelovanja na čitavom državnom području.
(7)
U nizozemskom zakonodavstvu kojim se provodi Direktiva 91/676/EEZ uključeni su standardi primjene dušika i fosfata.
(8)
Podaci koje je dostavila Nizozemska i koji se odnose na razdoblje od 2008. do 2011. pokazuju porast broja svinja od 7 % i broja peradi od 8 % u odnosu na razdoblje između 2004. i 2007. Broj goveda, ovaca i koza ostao je stabilan. Nadležna tijela u Nizozemskoj uvela su ograničenja broja svinja i peradi uz obvezu da se proizvodnja gnojiva, kako u pogledu dušika tako i fosfora, neće povećati preko razine iz 2002. godine. Nadalje, od siječnja 2015. nadležna tijela u Nizozemskoj osiguravaju da se prerađuje odgovarajući udio viška gnojiva iz sektora mljekarstva. Te su mjere potrebne kako bi se osiguralo da primjenom postojećeg odstupanja ne bi došlo do daljnjeg intenziviranja.
(9)
Korištenje dušika iz stajskoga gnojiva u razdoblju 2008. - 2011. iznosilo je 344 tisuća tona, što predstavlja lagani pad u odnosu na razdoblje 2004. - 2007. Potrošnja dušičnog kemijskog gnojiva u razdoblju 2008. - 2011. smanjena je za oko 18 % u odnosu na razdoblje 2004. - 2007. Višak fosfora u razdoblju 2008. - 2011. iznosio je 16 tisuća tona, što je za 51 % manje nego u razdoblju 2004. - 2007.
(10)
Za klimu u Nizozemskoj tipične su ravnomjerno raspoređene padaline tijekom godine i relativno uzak godišnji raspon temperatura, zbog čega je ona pogodna za dugotrajno razdoblje rasta trave od 250 dana godišnje.
(11)
Na temelju podataka koje su dostavila nizozemska nadležna tijela u kontekstu odstupanja odobrenog Odlukom 2010/65/EU vidljivo je da odstupanje nije dovelo do pogoršanja kvalitete vode. U izvješću Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi Direktive 91/676/EEZ o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora utemeljenom na izvješćima država članica za razdoblje 2008. - 2011. navedeno je da je u Nizozemskoj na oko 88 % postaja za praćenje srednja vrijednost koncentracije nitrata u podzemnim vodama niža od 50 mg/l, a na 79 % postaja niža je od 25 mg/l. Iz podataka dobivenih praćenjem vidljivo je opadanje koncentracije nitrata u podzemnim vodama u usporedbi s prethodnim razdobljem izvješćivanja (2004. - 2007.). U površinskim je vodama srednja vrijednost koncentracije nitrata na 98 % postaja za praćenje niža od 50 mg/l, a na 92 % postaja niža je od 25 mg/l. Stabilan trend ili opadanje koncentracije nitrata vidljivi su na većini točaka za praćenje površinskih voda. Smanjen je godišnji višak dušika i fosfora u tlu, uglavnom smanjenjem unosa stajskoga gnojiva i mineralnih gnojiva zbog kontinuiranog smanjenja standarda primjene dušika i fosfora u nizozemskim programima djelovanja. U razdoblju izvješćivanja 2008. - 2011. sve slatke i prijelazne vode razvrstane su kao eutrofične ili hipertrofične.
(12)
Komisija smatra da se uvjeti za odobrenje odstupanja moraju izmijeniti na temelju razmatranja zahtjeva koji je Nizozemska podnijela 22. siječnja 2014. i razmatranja programa djelovanja, informacija o kvaliteti vode i iskustva stečenog odstupanjem odobrenim Odlukom 2010/65/EU te odstupanjima u drugim državama članicama. Stoga Komisija smatra da se količina stajskoga gnojiva pašnih životinja koja odgovara količini od 230 kg dušika godišnje po hektaru može dozvoliti na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na južnim i središnjim pjeskovitim tlima i na laporastim tlima kako je određeno u programu djelovanja, dok se 250 kg dušika godišnje po hektaru može dopustiti samo na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na drugim tlima. Komisija smatra da se time neće dovesti u pitanje ostvarivanje ciljeva iz Direktive 91/676/EEZ ako budu ispunjeni određeni strogi uvjeti.
(13)
Ti uvjeti uključuju uspostavu plana gnojidbe na razini poljoprivrednoga gospodarstva, bilježenje prakse gnojidbe u knjige gnojidbe, povremenu analizu tla, zeleni pokrov zimi nakon kukuruza, posebne odredbe za oranje trave, neprimjenjivanje stajskoga gnojiva prije oranja trave, prilagodbu gnojidbe radi uzimanja u obzir doprinosa mahunarki, neprimjenjivanje fosfata iz umjetnih gnojiva i pojačane kontrole. Cilj je tih uvjeta osiguravanje gnojidbe na temelju potreba poljoprivrednih kultura te smanjenje i sprečavanje pronicanja dušika i fosfora u vodu.
(14)
Iz podataka koje je dostavila Nizozemska vidljivo je da je količina stajskoga gnojiva pašnih životinja koja odgovara količini od 230 kg dušika godišnje po hektaru na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na južnim i središnjim pjeskovitim tlima i na laporastim tlima kako je određeno u programu djelovanja i 250 kg dušika godišnje na poljoprivrednim gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na drugim tlima opravdana na temelju objektivnih kriterija kao što su velika neto količina oborina, dugotrajno razdoblje rasta i velik prinos trave s visokim stupnjem potrošnje dušika.
(15)
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za nitrate osnovanog u skladu s člankom 9. Direktive 91/676/EEZ.
(16)
Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (4) utvrđuje se sveobuhvatan, prekogranični pristup za zaštitu voda organiziran u vodnom području s ciljem postizanja dobrog stanja europskih vodenih površina do 2015. Smanjenje hranjivih tvari sastavni je dio tog cilja. Odobravanje odstupanja na temelju ove Odluke ne dovodi u pitanje odredbe iz Direktive 2000/60/EZ i ne isključuje da dodatne mjere mogu biti potrebne kako bi se ispunile obveze koje iz nje proizlaze.
(17)
Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (5) utvrđuju se opća pravila za uspostavljanje infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici za potrebe politika Zajednice u pogledu okoliša te politika ili aktivnosti koje mogu imati utjecaj na okoliš. Ako je primjenjivo, prostorne informacije prikupljene u kontekstu ovog odstupanja moraju biti u skladu s odredbama ove Direktive. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i povećala dosljednost podataka, Nizozemska se treba, prema potrebi, prilikom prikupljanja potrebnih podataka povezanih s ovim odstupanjem koristiti informacijama dobivenima u okviru integriranog sustava za administraciju i kontrolu uspostavljenog na temelju poglavlja II. glave V. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (6).
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odstupanje koje je dopisom od 22. siječnja 2014. zatražila Nizozemska kako bi se dopustila primjena veće količine stajskoga gnojiva pašnih životinja na tlu godišnje od one predviđene u podstavku (a) stavka 2. Priloga III. Direktivi 91/676/EEZ odobrava se u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Odluci.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Odluke:
1.
„poljoprivredno gospodarstvo s travnjacima” označava svako gospodarstvo na kojemu je najmanje 80 % površine dostupne za primjenu gnojiva prekriveno travom;
2.
„pašne životinje” označava stoku (uz iznimku teladi za klanje), ovce, koze i konje, magarce, jelene i vodene bivole;
3.
„poljoprivredno zemljište” označava površinu u vlasništvu ili najmu poljoprivrednika ili onu kojom upravlja poljoprivrednik na temelju drugog zasebnog ugovora u pisanom obliku i za koju poljoprivrednik ima izravnu upravljačku odgovornost.
4.
„Trava” označava trajni travnjak ili privremeni travnjak koji kao takav postoji manje od pet godina.
Članak 3.
Područje primjene
Ova se odluka na pojedinačnoj osnovi primjenjuje na poljoprivredna gospodarstva s travnjacima i pod uvjetima navedenima u člancima 4., 5. i 6.
Članak 4.
Godišnji zahtjev i obveze
1. Poljoprivrednici koji žele da im se odobri odstupanje u skladu s ovom Odlukom svake godine nadležnom tijelu podnose zahtjev.
2. Pri podnošenju godišnjeg zahtjeva iz stavka 1. poljoprivrednici se i pisano obvezuju da će ispunjavati uvjete navedene u člancima 5. i 6.
Članak 5.
Primjena stajskog i ostalih gnojiva
1. Količina stajskoga gnojiva pašnih životinja primijenjena u godini dana na zemljištu poljoprivrednih gospodarstava s travnjacima, uključujući gnojivo samih životinja, ne smije premašiti količinu gnojiva koja sadržava 230 kg dušika po hektaru godišnje na gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na južnim i središnjim pjeskovitim tlima i laporastim tlima kako je određeno u programu djelovanja te 250 kg dušika po hektaru godišnje na gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka na drugim tlima, podložno uvjetima utvrđenima u stavcima 2. do 9.
2. Ukupan unos dušika i fosfata mora biti u skladu s potrebama prehrambene kulture za hranjivim tvarima i količinom dušika i fosfata dobivenom iz tla. Ukupan unos dušika i fosfata ne smije premašiti standard najveće dopuštene primjene koji je utvrđen u programu djelovanja.
3. Korištenje fosfata iz umjetnog gnojiva nije dopušteno na gospodarstvima za koje je odobreno odstupanje u skladu s ovom Odlukom.
4. Svako poljoprivredno gospodarstvo priprema plan gnojidbe u kojemu se opisuje plodored na poljoprivrednom zemljištu te planirana primjena stajskoga gnojiva i ostalih dušičnih i fosfatnih gnojiva. Plan mora biti dostupan na gospodarstvu za svaku kalendarsku godinu najkasnije do lipnja za prvu godinu i do veljače za naredne godine.
5. Plan gnojidbe obuhvaća sljedeće:
(a)
broj grla stoke, opis smještaja i sustava skladištenja, uključujući kapacitet raspoloživog spremnika za gnojivo;
(b)
izračun dušika (umanjen za gubitke tijekom smještaja i skladištenja) i fosfora iz gnojiva proizvedenog na gospodarstvu;
(c)
plan plodoreda u kojem se navodi površina pojedinih polja s travom i drugim poljoprivrednim kulturama, uključujući skicu na kojoj je prikazana lokacija pojedinih polja;
(d)
predviđene potrebe poljoprivrednih kultura za dušikom i fosforom;
(e)
količinu i vrstu gnojiva isporučenu ugovarateljima koje se ne koristi na zemljištu gospodarstva;
(f)
količinu uvezenog gnojiva koje se koristi na zemljištu gospodarstva;
(g)
izračun doprinosa iz mineralizacije organskih tvari, mahunarki i atmosferskog taloženja te količine dušika u tlu u trenutku kada ga poljoprivredna kultura počinje koristiti u značajnijoj mjeri;
(h)
primjenu dušika i fosfora iz gnojiva na svakom polju (parcele na gospodarstvu, homogene u pogledu poljoprivredne kulture i vrste tla);
(i)
primjenu dušika putem kemijskih i ostalih gnojiva na svakom polju;
(j)
izračune za ocjenu usklađenosti sa standardima primjene dušika i fosfora.
Planovi se revidiraju u roku od najviše sedam dana nakon svake promjene poljoprivredne prakse kako bi se osigurala usklađenost planova i stvarne poljoprivredne prakse.
6. Za svako zemljište gospodarstva vodi se knjiga gnojidbe. Ona se za svaku kalendarsku godinu podnosi nadležnom tijelu.
7. U knjizi gnojidbe navodi se sljedeće:
(a)
površina polja pod pojedinim kulturama;
(b)
broj grla i vrsta stoke;
(c)
proizvodnja gnojiva po životinji;
(d)
količina gnojiva koju je gospodarstvo uvezlo;
(e)
količina gnojiva koju je gospodarstvo isporučilo i komu.
8. Na svakom poljoprivrednom gospodarstvu s travnjacima kojemu se odobrava pojedinačno odstupanje poljoprivrednik prihvaća mogućnost kontrole primjene gnojiva i knjige gnojidbe.
9. Za svako poljoprivredno gospodarstvo kojemu se odobrava pojedinačno odstupanje provodi se povremena analiza tla u pogledu dušika i fosfora najmanje svake četiri godine za svako homogeno područje gospodarstva, s obzirom na plodored i svojstva tla.
Analiza dušika s obzirom na mineralni dušik i parametre za ocjenu doprinosa dušika iz mineralizacije organskih tvari provodi se nakon preoravanja travnjaka, za svaku homogenu površinu gospodarstva.
U pogledu analiza iz prvog i drugog podstavka zahtijeva se najmanje jedna analiza na pet hektara zemljišta.
10. Gnojivo se ne primjenjuje u jesen prije sjetve trave.
Članak 6.
Prekrivenost tla
1. Poljoprivrednici kojima je odobreno odstupanje u skladu s ovom Odlukom moraju uzgajati travu na 80 % ili više površina na svojim gospodarstvima koje su raspoložive za primjenu gnojiva.
2. Poljoprivrednici kojima je odobreno odstupanje u skladu s ovom Odlukom moraju također provesti sljedeće mjere:
(a)
na pjeskovitim i laporastim tlima zimi se nakon kukuruza uzgaja trava ili druge poljoprivredne kulture koje jamče dobru pokrivenost tla kako bi se smanjila mogućnost ispiranja;
(b)
postrni usjevi ne smiju se preorati prije 1. veljače kako bi se osigurala stalna prisutnost biljnog pokrova na obradivim površinama radi nadoknade gubitaka nitrata u podzemnom sloju u jesen i ograničili zimski gubici;
(c)
trava na pjeskovitim i laporastim tlima može se preorati tek u proljeće;
(d)
preoranu travu na svim vrstama tla mora odmah zamijeniti poljoprivredna kultura s visokim stupnjem potrošnje dušika, a gnojidba se temelji na analizi tla s obzirom na mineralni dušik i druge parametre kojima se pružaju referentne vrijednosti za procjenu ispuštanja dušika iz mineralizacije organskih tvari u tlu; i
(e)
ako plodored uključuje mahunarke ili druge biljke koje vezuju atmosferski dušik, primjena gnojiva smanjuje se na odgovarajući način.
3. Odstupajući od točke (c), preoravanje trave dopušteno je u jesen za sadnju cvjetnih lukovica.
Članak 7.
Mjere u vezi proizvodnje gnojiva
Nacionalna tijela u Nizozemskoj osiguravaju da proizvodnja gnojiva na nacionalnoj razini po pitanju dušika i fosfora neće premašiti razinu iz 2002. godine. Time se pretpostavlja da se prava proizvodnje za svinje i perad zadržavaju za vrijeme trajanja odstupanja odobrenog na temelju ove Odluke.
Nadalje, nadležna tijela u Nizozemskoj osiguravaju da se od siječnja 2015. obrađuje odgovarajući udio viška gnojiva iz sektora mljekarstva.
Članak 8.
Praćenje
1. Nadležno tijelo sastavlja i svake godine ažurira karte s prikazom postotka poljoprivrednih gospodarstava s travnjacima, postotka stoke i postotka poljoprivrednog zemljišta obuhvaćenog pojedinačnim odstupanjem u svakoj općini.
2. Treba uspostaviti i održavati mrežu za praćenje uzorkovanja vode iz tla, potoka i podzemnih voda blizu površine na točkama za praćenje odstupanja.
3. Mreža za praćenje, koja obuhvaća najmanje 300 poljoprivrednih gospodarstva za koja vrijede pojedinačna odstupanja, mora biti reprezentativna za svaki tip tla (glinasta tla, treset, pjeskovita tla i pjeskovito-laporasta tla), prakse gnojidbe i plodored. Sastav mreže za praćenje ne smije se mijenjati tijekom razdoblja primjene ove Odluke.
4. U okviru istraživanja i kontinuirane analize hranjivih tvari potrebno je dostaviti podatke o lokalnoj uporabi zemljišta, plodoredu i poljoprivrednoj praksi na gospodarstvima za koja vrijede pojedinačna odstupanja. Ti se podaci mogu koristiti za izračune, na temelju modela, opsega gubitka nitrata i fosfora s polja na kojima se primjenjuje do 230 kg, odnosno do 250 kg dušika iz stajskoga gnojiva pašnih životinja godišnje po hektaru.
5. Mreža za praćenje, uključujući podzemne vode blizu površine, vodu iz tla, drenažne vode i potoke na poljoprivrednim gospodarstvima koja su dio mreže za praćenje, dostavlja podatke o koncentraciji nitrata i fosfora u vodi koja napušta područje korijena i ulazi u sustav podzemnih i površinskih voda.
6. Pojačano praćenje stanja voda primjenjuje se na poljoprivrednim područjima slijevanja na pjeskovitim tlima.
Članak 9.
Kontrole
1. Nadležno državno tijelo provodi administrativne kontrole na svim poljoprivrednim gospodarstvima kojima se odobrava pojedinačno odstupanje kako bi se procijenila sukladnost s najvećom količinom od 230 kg odnosno 250 kg dušika godišnje po hektaru iz stajskoga gnojiva pašnih životinja na gospodarstvima s najmanje 80 % travnjaka, s ukupnim standardima primjene dušika i fosfata i s uvjetima za korištenje zemljišta. Ako se kontrolom koju provode državna tijela ustanovi da uvjeti iz članaka 5. i 6. nisu ispunjeni, o tome se obavješćuje podnositelja zahtjeva. U tom se slučaju zahtjev smatra odbijenim.
2. Na temelju rizika uspostavlja se program inspekcija odgovarajuće učestalosti kojim se uzimaju u obzir rezultati kontrola prethodnih godina i rezultati općih nasumičnih kontrola primjene zakonodavstva kojim se provodi Direktiva 91/676/EEZ i sve informacije koje bi mogle ukazivati na nepridržavanje.
Administrativne inspekcije provode se na najmanje 5 % poljoprivrednih gospodarstava za koje je odobreno pojedinačno odstupanje s obzirom na korištenje zemljišta, broj grla stoke i proizvodnju gnojiva.
Inspekcije na terenu moraju se provesti na najmanje 7 % poljoprivrednih gospodarstava za koje je ovom Odlukom odobreno pojedinačno odstupanje u pogledu uvjeta utvrđenih u člancima 5. i 6. ove Odluke.
3. Nadležnom se tijelu dodjeljuju potrebne ovlasti i sredstva za provjeru sukladnosti s odstupanjem koje se odobrava u skladu s ovom Odlukom.
Članak 10.
Izvješćivanje
1. Svake godine najkasnije do ožujka nadležna tijela predaju Komisiji izvješće u kojem su obuhvaćene sljedeće informacije:
(a)
podaci povezani s gnojidbom na svim poljoprivrednim gospodarstvima kojima je odobreno pojedinačno odstupanje, uključujući informacije o prinosima i o vrstama tla;
(b)
trendovi u vezi broja grla stoke za svaku kategoriju životinja u Nizozemskoj i na poljoprivrednim gospodarstvima kojima je odobreno odstupanje;
(c)
trendovi nacionalne proizvodnje stajskoga gnojiva s obzirom na količinu dušika i fosfata u gnojivu;
(d)
sažetak rezultata kontrola povezanih s koeficijentima izlučivanja za svinjski gnoj i gnoj peradi na nacionalnoj razini;
(e)
karte na kojima je za svaku općinu prikazan postotak poljoprivrednih gospodarstava, postotak grla stoke i poljoprivrednog zemljišta za koje je odobreno pojedinačno odstupanje, kako je navedeno u članku 8. stavku 1.;
(f)
rezultati praćenja voda, uključujući informacije o trendovima kvalitete vode za podzemne i površinske vode, kao i utjecaj odstupanja na kvalitetu vode;
(g)
informacije o koncentraciji nitrata i fosfora u vodi koja napušta područje korijena i ulazi u sustav podzemnih i površinskih voda, kako je navedeno u članku 8. stavku 5., i rezultati pojačanog praćenja stanja voda na poljoprivrednim područjima slijevanja na pjeskovitim tlima kako je navedeno u članku 8. stavku 6.;
(h)
rezultati istraživanja o lokalnoj upotrebi tla, plodoredima, poljoprivrednim praksama i rezultati izračuna, na temelju modela, opsega gubitka nitrata i fosfora s poljoprivrednih gospodarstava kojima je odobreno pojedinačno odstupanje iz članka 8. stavka 4.;
(i)
ocjena provedbe uvjeta za odstupanje na temelju kontrola na razini poljoprivrednog gospodarstva i informacije o poljoprivrednim gospodarstvima koja ne ispunjavaju uvjete, na temelju rezultata administrativnih kontrola i inspekcija na terenu iz članka 9.
2. Prostorni podaci sadržani u izvješću ispunjavaju, kada je to primjenjivo, odredbe Direktive 2007/2/EZ. Prilikom prikupljanja potrebnih podataka Nizozemska se koristi, kada je to primjenjivo, informacijama dobivenima u okviru integriranog sustava za administraciju i kontrolu uspostavljenog na temelju poglavlja II. glave V. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
Članak 11.
Primjena
Ova Odluka prestaje važiti 31. prosinca 2017.
Članak 12.
Ova je odluka upućena Kraljevini Nizozemskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2014.