NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 801/2013
ze dne 22. srpna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES (2) stanoví prováděcí opatření, přičemž jedním z prioritních opatření je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(2)
Spotřebou elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře připojených na síť v pohotovostním režimu se zabývala technická, environmentální a ekonomická studie zaměřená na ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, která byla provedena v letech 2006 a 2007. Studie dospěla k závěru, že možnost připojení k síti se má stát běžnou vlastností zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. Regulativní výbor pro ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie doporučil dne 21. června 2008 řešit otázku pohotovostního režimu při připojení na síť samostatně vzhledem k nedostatku údajů v uvedené době.
(3)
Pracovní plán pro ekodesign na období 2009-2011 označil pohotovostní režim při připojení na síť za jednu z priorit. V souladu s tím provedla Komise v letech 2010 a 2011 přípravnou studii za účelem analýzy technických, environmentálních a ekonomických aspektů pohotovostního režimu při připojení na síť. Výsledky studie, která byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Ve studii byla spotřeba elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodaných ve Společenství vztahující se k podmínkám zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť v roce 2010 odhadnuta na 54 TWh, což odpovídá 23 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata žádná zvláštní opatření, zvýší se spotřeba v roce 2020 na 90 TWh. Dospělo se k závěru, že spotřebu elektrické energie související s pohotovostním režimem při připojení na síť lze výrazně omezit. Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu při připojení na síť na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 36 TWh a v roce 2025 ve výši 49 TWh.
(5)
Studie zejména zjistila, že pro dosažení těchto potenciálních úspor má zásadní význam funkce řízení spotřeby elektrické energie, která zařízení ve chvíli, kdy nezajišťuje hlavní funkci, přepne do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť. Uznává se, že zařízení opětovně aktivované vnějším nebo vnitřním signálem může být po omezenou dobu v aktivním režimu nezávisle na své hlavní funkci či funkcích, například pro to, aby bylo možno provést údržbu nebo stažení softwaru. Řízení spotřeby elektrické energie by mělo zajistit, aby se produkt po dokončení těchto úkonů vrátil do stavu pohotovostního režimu při připojení na síť.
(6)
Přípravná studie dospěla k závěru, že u pohotovostního režimu při připojení na síť je třeba rozlišovat požadavky podle míry dostupnosti sítě. Pro tyto účely byl určen omezený počet zařízení HiNA, mezi kterými figuruje router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub a modem, jejichž hlavní funkcí je zpracovávat provoz sítě. Jelikož u těchto zařízení se očekává, že budou reagovat na příchozí provoz okamžitě, stav pohotovostního režimu při připojení na síť se může rovnat klidovému stavu.
(7)
Vzhledem k tomu, že funkce v podmínkách pohotovostního režimu a pohotovostního režimu při připojení na síť jsou vzájemně propojeny a sortiment výrobků je stejný, konzultační fórum o ekodesignu dne 14. září 2011 podpořilo názor, že požadavky na ekodesign, pokud jde o pohotovostní režim při připojení na síť, by měly být stanoveny v aktu, kterým se změní stávající nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).
(8)
Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav a na pohotovostní režim při připojení na síť by měly být přezkoumány společně. Vzhledem k tomu, že datum přezkumu stanovené v nařízení (ES) č. 1275/2008 předchází vstupu v platnost první etapy požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť, datum přezkumu stanovené v nařízení by mělo být o jeden rok odloženo.
(9)
Vzhledem k tomu, že televizní přijímače, které jsou předmětem výrobkově specifického prováděcího opatření pro ekodesign, byly vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, jsou požadavky na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4). V rámci technické, environmentální a ekonomické studie o pohotovostním režimu při připojení na síť byl učiněn odhad, že splnění požadavků na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače by do roku 2020 přineslo úspory přibližně 10 TWh.
(10)
U kávovarů konzultační fóra o ekodesignu (5) dne 16. prosince 2011 a dne 18. dubna 2012 podpořila názor, že by nemělo být přijato výrobkově specifické prováděcí opatření, ale že pro kávovary by měly být jednoznačněji stanoveny požadavky na pohotovostní režim v nařízení (ES) č. 1275/2008.
(11)
Toto nařízení zavádí specifikace pro uplatňování požadavků na řízení spotřeby elektrické energie kávovarů, pokud jde o implicitní dobu, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do pohotovostního režimu / vypnutého stavu.
(12)
Z technické, environmentální a ekonomické studie o kávovarech pro domácnost, provedené v rámci směrnice o ekodesignu, lze dojít k závěru, že omezení implicitní doby, po jejímž uplynutí se kávovary automaticky přepnou do pohotovostního režimu / vypnutého stavu, povede do roku 2020 k dodatečným ročním úsporám více než 2 TWh. Tyto úspory nebyly vzaty v úvahu v rámci úspor předpokládaných v souvislosti s nařízením (ES) č. 1275/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.“
3)
V článku 2 se doplňují tyto nové definice:
„10)
„Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11)
„Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12)
„Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13)
„Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14)
„Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15)
„Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16)
„Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17)
„Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18)
„Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19)
„Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20)
„Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21)
„Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22)
„Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23)
„Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24)
„Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25)
„Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26)
„Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27)
„Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28)
„Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29)
„Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30)
„Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31)
„Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32)
„Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33)
„Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34)
„Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1)
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2)
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3)
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4)
obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5)
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.“
4)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.“
5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“
7)
Příloha II se mění takto:
a)
Bod 2 písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
-
do pohotovostního režimu nebo
-
do vypnutého stavu nebo
-
do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.“
b)
Tento text se vkládá jako nové body 3, 4, 5, 6 a 7:
3. Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i)
tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii)
velkoformátové tiskárny,
iii)
dálkové komunikační systémy,
iv)
stolní počítače typu tenký klient,
v)
pracovní stanice,
vi)
mobilní pracovní stanice,
vii)
malé servery,
viii)
počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i)
velkoformátové tiskárny,
ii)
stolní počítače typu tenký klient,
iii)
pracovní stanice,
iv)
mobilní pracovní stanice,
v)
malé servery,
vi)
počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b)
Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c)
Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.“
c)
Bod 3 se nahrazuje novým bodem 8:
„8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
d)
Bod 4 se nahrazuje novým bodem 9:
„9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
použitá metoda měření,
-
popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
-
sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
-
případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b)
Pro zařízení připojená na síť:
-
počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
-
komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c)
Zkušební parametry pro měření:
-
okolní teplota,
-
zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
-
celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
-
informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d)
Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.“
8)
V příloze III se doplňuje nový text, který zní:
„S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
9)
Za poslední větu přílohy IV se doplňuje nový text, který zní takto:
„Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.“
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Nařízení (ES) č. 642/2009 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové definice, které znějí:
„12)
„sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů);
13)
„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti na televizním přijímači, pomocí něhož lze televizní přijímač dálkově aktivovat;
14)
„televizním přijímačem připojeným na síť“ se rozumí televizní přijímač, který lze připojit k síti a který má jeden nebo více síťových portů;
15)
„dostupností sítě“ se rozumí schopnost televizního přijímače obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál;
16)
„dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo televizní přijímač prostřednictvím sítě;
17)
„pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je televizní přijímač schopen obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;
18)
„televizním přijímačem připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (televizní přijímač s funkcí HiNA) se rozumí televizní přijímač s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem) nebo jejich kombinace;
19)
„routerem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci určuje optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);
20)
„síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci filtruje, přeposílá a distribuuje rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2);
21)
„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, které ve své hlavní funkci poskytuje připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.“
2)
Příloha I se mění takto:
a)
Jako nová část 3 se vkládá tento text, který zní:
„3. SPOTŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU PŘI PŘIPOJENÍ NA SÍŤ
Pro televizní přijímače připojené na síť platí tyto požadavky:
1)
Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení):
Jestliže je televizní přijímač připojený na síť vybaven funkcí pro připojení k bezdrátové síti, musí mít uživatel možnost deaktivovat bezdrátové síťové připojení (bezdrátová síťová připojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro televizní přijímače připojené na síť:
Televizní přijímače připojené na síť jsou vybaveny funkcí s těmito vlastnostmi:
Maximálně po čtyřech hodinách v zapnutém stavu od posledního zásahu uživatele a/nebo změny kanálu se televizní přijímač automaticky přepne ze zapnutého stavu do pohotovostního režimu při připojení na síť nebo do jakéhokoli jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve stavech zajišťujících pohotovostní režim při připojení na síť.
Než se televizní přijímače automaticky přepnou ze zapnutého stavu do příslušných stavů/režimů, na obrazovce se objeví upozornění. Tato funkce je nastavena jako implicitní.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout televizní přijímač do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty televizního přijímače připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
c)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
d)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
2)
Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Televizní přijímač připojený na síť musí splňovat ustanovení části 2 bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
3)
Od 1. ledna 2019:
Na televizní přijímače připojené na síť jiné než zařízení HiNA nebo jiné než televizní přijímače s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 2 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.“
b)
Dosavadní část 3 se označuje jako část 4.
c)
Dosavadní část 4 se označuje jako část 5.
d)
Dosavadní část 5 se označuje jako část 6.
e)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno d) vkládá tento text jako nové písmeno e):
„e)
pro pohotovostní režim při připojení na síť
-
počet a typ síťových portů a, kromě bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na televizním přijímači, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda televizní přijímač odpovídá definici televizního přijímače s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že televizní přijímač není zařízením HiNA nebo televizním přijímačem s funkcí HiNA.“
f)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno e) vkládá tento text jako nové písmeno f):
„f)
pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne televizní přijímač do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie televizního přijímače ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port.
V případě, že nejsou uvedeny žádné informace, televizní přijímač se nepovažuje za televizní přijímač připojený na síť.“
g)
Část 5 bod 1 písm. e) se označuje jako nová část 6 bod 1 písm. g).
h)
V části 5 bodě 2 (nové části 6 bodě 2) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
hodnoty spotřeby elektrické energie pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť vyjádřené ve wattech (W) zaokrouhlené na dvě desetinná místa,“.
3)
V příloze II se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Měření spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu / ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
Měření spotřeby elektrické energie podle přílohy I částí 2 a 3 splňuje všechny tyto podmínky:
spotřeba elektrické energie uvedená v části 2 bodě 1 písm. a) a b), v části 2 bodě 2 písm. a) a b), v části 3 bodě 1 písm. d) a v části 3 bodě 2 písm. c) se zjišťuje spolehlivým, přesným a opakovatelným postupem měření, který zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
4)
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
A. Postup ověřování u požadavků stanovených v částech 1, 2, 4 a 5 přílohy I.
1)
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (7) použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I částech 1, 2, 4 a 5.
Orgány členského státu přezkoušejí jediný televizní přijímač.
Má se za to, že model je v souladu s ustanoveními přílohy I, jestliže:
a)
výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
výsledky pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodu 1 písm. a) a b) a bodu 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
výsledek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo c), přezkoušejí se další tři jednotky stejného modelu.
2)
Poté, co byly přezkoušeny tři další jednotky stejného modelu, se má za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v příloze I, jestliže:
a)
průměrná výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu těchto tří jednotek nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodě 1 písm. a) a b) a bodě 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 2 písm. a) a b) a c), má se za to, že model není v souladu s požadavky.
B. Postup ověřování u požadavků stanovených v části 3 přílohy I
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování dle požadavků stanovených v příloze I části 3 bodě 1 písm. d) a bodě 2 písm. c). Použijí příslušný níže uvedený postup poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze I bodě 2 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
C. Kontrola souladu
Za účelem kontroly souladu s požadavky použijí orgány členských států postup uvedený v příloze II a spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod uvedených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 801/2013
оd 22. kolovoza 2013.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1275/2008 o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn za uporabu električne energije u električnoj i elektroničkoj kućanskoj i uredskoj opremi u stanju pripravnosti ili isključenosti i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 642/2009 u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn televizora
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim forumom za ekološki dizajn,
budući da:
(1)
Člankom 16. stavkom 2. Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) predviđena je provedbena mjera, pri čemu je jedna od glavnih mjera smanjiti gubitke za skupinu proizvoda.
(2)
Potrošnja električne energije električne i elektroničke kućanske i uredske opreme u umreženom stanju pripravnosti predmet je tehničke, ekološke i ekonomske studije o gubicima u stanju pripravnosti i isključenosti provedene 2006/2007. U studiji se zaključuje da će mrežna povezanost postati uobičajeno svojstvo kućanske i uredske opreme. Regulatorni odbor za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju 21. lipnja 2008. je predložio da se zbog trenutačnog nedostatka podataka istraži pitanje umreženog stanja u odvojenoj studiji.
(3)
U Planu rada za ekološki dizajn 2009.-2011. umreženo stanje pripravnosti određeno je kao jedan od prioriteta. U skladu s tim Komisija je 2010./2011. obavila pripremnu studiju u kojoj su analizirani tehnički, ekološki i ekonomski aspekti umreženog stanja pripravnosti. Studija je osmišljena u suradnji s dionicima i zainteresiranim stranama iz EU-a i država koje nisu članice i njeni su rezultati javno dostupni.
(4)
U studiji je procijenjena potrošnja energije električne i elektroničke kućanske i uredske opreme koja se prodaje u Zajednici, u uvjetima umreženog stanja pripravnosti u visini od 54 TWh 2010., što odgovara 23 milijuna tona emisija CO2. Ako se ne poduzmu specifične mjere predviđa se da će do 2020. potrošnja narasti na 90 TWh. Izveden je zaključak da se potrošnju električne energije u odnosu na umreženo stanje pripravnosti može znatno smanjiti. Ova Uredba povećala bi prodor na tržište tehnologija koje poboljšavaju energetsku učinkovitost pri umreženom stanju pripravnosti, što bi u usporedbi sa scenarijem „uobičajene prakse” dovelo do procijenjene uštede energije u visini od 36 TWh 2020. i 49 TWh 2025. godine.
(5)
Studijom je posebice utvrđeno da je funkcija upravljanja potrošnjom energije, kojom se oprema stavi u umreženo stanje pripravnosti u kojem ne obavlja glavnu funkciju, bitna za ostvarivanje potencijalne uštede. Potvrđuje se da oprema može u slučaju aktivacije od strane vanjskog ili unutarnjeg aktivatora biti uključena određeno vrijeme neovisno o svojoj glavnoj funkciji ili funkcijama, primjerice u svrhu servisiranja ili preuzimanja softvera. Upravljanje potrošnjom energije trebalo bi omogućiti da se proizvod vrati u umreženo stanje pripravnosti nakon obavljenih radnji.
(6)
Zaključak pripremne studije je da je za umreženo stanje pripravnosti potrebna diferencijacija zahtjeva u smislu stupnja mrežne dostupnosti. U tu svrhu određena je ograničena oprema HiNA, uključujući usmjerivač, mrežnu sklopku, točku pristupa bežičnoj mreži, čvorište i modem čija je glavna funkcija procesiranje mrežnog prometa. Očekuje se da će ta oprema odmah reagirati na ulazni promet, stoga umreženo stanje pripravnosti može biti jednako stanju isključenosti.
(7)
Budući da su funkcionalnosti u stanju pripravnosti i u umreženom stanju pripravnosti međusobno povezane, a područje primjene proizvoda je jednako, Savjetodavni forum za ekološki dizajn 14. rujna 2011. podržao je mišljenje da zahtjeve za ekološki dizajn u vezi s umreženim stanjem pripravnosti treba utvrditi u aktu o izmjeni postojeće Uredbe Komisije (EZ) br. 1275/2008 (3).
(8)
Zahtjeve za stanja pripravnosti i isključenosti i za umreženo stanje pripravnosti treba preispitati zajedno. Budući da datum preispitivanja utvrđen u Uredbi (EZ) br. 1275/2008 prethodi datumu stupanja na snagu prve faze zahtjeva za umreženo stanje pripravnosti, datum preispitivanja koji je utvrđen Uredbom treba odgoditi godinu dana.
(9)
Budući da su televizori, koji su podložni provedbenoj mjeri za ekološki dizajn koja je specifična za televizore, izuzeti iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 1275/2008, zahtjevi za ekološki dizajn umreženog stanja pripravnosti koji je vezan uz televizore obuhvaćeni su Uredbom Komisije (EZ) br. 642/2009 (4). U tehničkoj, ekološkoj i ekonomskoj studiji umreženog stanja pripravnosti procijenjeno je da bi zahtjevi za ekološki dizajn umreženog stanja pripravnosti do 2020. ostvarili uštedu od 10 TWh.
(10)
Za uređaje za kavu Savjetodavni forum za ekološki dizajn (5)16. prosinca 2011. i 18. travnja 2012. podržao je stajalište da ne treba donijeti provedbenu mjeru specifičnu za taj proizvod, već da zahtjevi za stanje pripravnosti utvrđeni Uredbom (EZ) br. 1275/2008 trebaju eksplicitno obuhvaćati uređaje za kavu.
(11)
Ovom se Uredbom uvode specifikacije za provedbu zahtjeva za upravljanje potrošnjom energije za uređaje za kavu u odnosu na unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg se oprema automatski prebacuje u stanje pripravnosti ili isključenosti.
(12)
Na temelju tehničke, ekološke i ekonomske studije o kućanskim uređajima za kavu, provedene u skladu s Direktivom za ekološki dizajn, izvodi se zaključak da će ograničavanje unaprijed postavljenog vremena zadrške nakon kojeg se uređaji za kavu automatski prebacuju u stanje pripravnosti ili isključenosti do 2020. dovesti do dodatne godišnje uštede veće od 2 TWh. Tu se uštedu nije uzelo u obzir u procjeni uštede za Uredbu Komisije (EZ) br. 1275/2008,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 1275/2008
Uredba (EZ) br. 1275/2008 mijenja se kako slijedi:
1.
Naziv se zamjenjuje sljedećim:
2.
Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi za ekološki dizajn vezani uz potrošnju električne energije u stanju pripravnosti i isključenosti i umreženom stanju pripravnosti, za stavljanje na tržište električne i elektroničke kućanske i uredske opreme.
Ova se Uredba ne primjenjuje na električnu i elektroničku kućansku i uredsku opremu koja je stavljena na tržište s vanjskim niskonaponskim napajanjem kako bi djelovala kao što je predviđeno.”
3.
Članku 2. dodaju se sljedeće definicije:
„10.
‚mreža’ znači komunikacijska infrastruktura koju čine topologija poveznica, arhitektura, komponente, organizacijska načela, komunikacijski postupci i komunikacijski formati (protokoli);
11.
‚umreženo stanje pripravnosti’ znači stanje u kojem oprema može ponovo početi obavljati svoju funkciju potaknuta daljinskim aktivatorom putem veze s mrežom;
12.
‚daljinski aktivator’ znači signal vanjskog izvora koji dolazi do opreme putem mreže;
13.
‚mrežni priključak’ znači žično ili bežično fizičko sučelje za vezu s mrežom koje se nalazi na opremi i putem kojeg je omogućeno daljinsko aktiviranje;
14.
‚mrežni logički port’ znači mrežna tehnologija koja djeluje preko fizičkog mrežnog priključka;
15.
‚fizički mrežni priključak’ znači fizički (hardverski) medij mrežnog priključka. Fizički mrežni priključak može podupirati dvije ili više mrežnih tehnologija;
16.
‚raspoloživost mreže’ znači sposobnost opreme da ponovo počne obavljati svoje funkcije nakon što je na mrežnom priključku otkrila signal daljinskog aktivatora;
17.
‚umrežena oprema’ znači oprema koja se može povezati s mrežom i ima barem jedan mrežni priključak;
18.
‚umrežena oprema s visokom mrežnom raspoloživošću’ (oprema HiNA) znači oprema čija je glavna funkcija barem jedna od sljedećih funkcionalnosti, i samo njih: usmjerivač, mrežna sklopka, točka pristupa bežičnoj mreži, čvorište, modem, VoIP telefon, videofon,;
19.
‚umrežena oprema s funkcijama visoke mrežne raspoloživosti’ (oprema s funkcijama HiNA) znači oprema s funkcijama usmjerivača, mrežne sklopke, točke pristupa bežičnoj mreži ili kombinacije tih funkcija, pri čemu ta oprema nije oprema HiNA;
20.
‚usmjerivač’ znači mrežni uređaj čija je prvobitna funkcija određivanje optimalnog puta kojim treba usmjeriti mrežni promet. Usmjerivači prosljeđuju pakete s jedne mreže na drugu na temelju informacija mrežnog sloja (L3);
21.
‚mrežna sklopka’ znači mrežni uređaj čija je prvobitna funkcija filtriranje, prosljeđivanje i distribucija podatkovnih okvira na temelju odredišne adrese svakog paketa; Sve sklopke djeluju barem na Data Link sloju (L2);
22.
‚točka pristupa bežičnoj mreži’ znači uređaj čija je prvobitna funkcija omogućivanje IEEE 802.11 (Wi-Fi) povezanosti s više klijenata istodobno;
23.
‚čvorište’ znači mrežni uređaj koji sadržava više priključaka i koristi se u svrhu povezivanja segmenata lokalne računalne mreže;
24.
‚modem’ znači uređaj čija je prvobitna funkcija slanje i zaprimanje digitalno moduliranih analognih signala putem žične mreže;
25.
‚oprema za ispis’ znači oprema koja ulazne podatke u elektroničkom obliku pretvara u ispis na papiru. Oprema za ispis može imati dodatne funkcije i može se stavljati na tržište kao višefunkcionalni uređaj ili višefunkcionalni proizvod.
26.
‚oprema za ispis velikog formata’ znači oprema za ispis koja je dizajnirana za tisak na formatu papira A2 i više te za beskonačan format širine od najmanje 406 mm;
27.
‚sustav prisutnosti na daljinu’ znači sustav za videokonferencije i suradnju s pomoću video tehnologije visoke definicije što obuhvaća korisničko sučelje, videokameru visoke definicije, ozvučenje te procesorski kapacitet za kodiranje i dekodiranje video i audio informacija;
28.
‚kućanski uređaj za kavu’ znači nekomercijalni aparat za kuhanje kave;
29.
‚kućanski uređaj za kavu s cjediljkom’ znači kućanski uređaj za kavu pri kojem se ekstrakcija kave vrši cijeđenjem;
30.
‚grijač’ znači dio uređaja za kavu koji pretvara električnu energiju u toplinu u svrhu zagrijavanja vode;
31.
‚prethodno zagrijavanje šalice’ znači funkcija zagrijavanja šalica koje se nalaze na uređaju za kavu;
32.
‚ciklus kuhanja’ znači cjelokupan proces kojim se proizvodi kava;
33.
‚automatsko čišćenje’ znači proces kojim se automatski čisti unutarnjost uređaja. Taj proces može značiti jednostavno ispiranje ili cjelokupno pranje uporabom posebnih dodataka;
34.
‚uklanjanje kamenca’ znači proces kojim se automatski djelomično ili cjelokupno uklanja kamenac u unutarnjosti uređaja;
35.
‚tanki klijent’ znači računalo čija glavna funkcija ovisi o povezanosti s udaljenim informatičkim izvorima (npr. računalo, poslužitelj, udaljena radna stanica) i koji nema ugrađenu rotacijsku memoriju. Glavna jedinica tankog klijenta treba biti namijenjena za uporabu na stalnom mjestu (npr. na stolu) i ne za prenosive namjene. S pomoću tankih klijenata moguć je prikaz informacija na vanjskom ili unutarnjem ekranu ako je ugrađen u proizvod.
36.
‚radna stanica’ znači vrlo učinkovito računalo za jednog korisnika koji se uglavnom koristi za grafiku, CAD, razvoj softvera, financijske i znanstvene aplikacije te druge procesorski intenzivne obrade, i ima sljedeće značajke:
(a)
prosječno vrijeme između kvarova (MTBF) je barem 15 000 sati;
(b)
podržava kod za ispravljanje grešaka (error-correcting code, ECC) i/ili međumemoriju;
(c)
posjeduje tri od sljedećih pet značajki:
1.
dopunsko napajanje za vrhunsku grafiku (tj. 12-voltno napajanje priključenog perifernog uređaja putem međuspoja PCI-E 6-pin);
2.
njegov je sustav ožičen za barem × 4 PCI-E na matičnoj ploči uz utor(e) za grafičke kartice i/ili PCI-X potporu;
3.
ne podupire grafiku ujednačenog pristupa memoriji UMA (‚uniform memory access’);
4.
ima barem pet utora PCI, PCI-E ili PCI-X;
5.
može omogućiti višeprocesorsku podršku za barem dva CPU-a (mora podupirati fizički odvojena podnožja/ležišta CPU-a, tj. odvojeno od podrške za jedan višejezgreni CPU);
37.
‚prijenosna radna stanica’ znači računalo visoke učinkovitosti za jednog korisnika koje se prvenstveno koristi za grafiku, CAD, razvoj softvera, financijske i znanstvene aplikacije i druge procesorski intenzivne obrade, izuzevši igranje kompjuterskih igrica, i koje je posebice dizajnirano za prenosivost i dugotrajno djelovanje bilo uključeno izravno u izvor napajanja električne energije ili ne. Prijenosne radne stanice koriste ugrađeni ekran i mogu djelovati s pomoću ugrađene baterije ili drugog prenosivog izvora energije. Većina prijenosnih radnih stanica koristi vanjski izvor energije i ima ugrađenu tipkovnicu i pokazivački uređaj.
Prijenosna radna stanica ima sljedeće značajke:
(a)
prosječno vrijeme između kvarova (MTBF) je barem 13 000 sati;
(b)
ima barem jednu samostalnu grafičku karticu (dGfx) klasifikacije G3 (s FB Data Width 128-bit), G4, G5, G6 ili G7;
(c)
podržava uključivanje barem tri unutarnja uređaja za pohranu;
(d)
podržava barem 32 GB sistemske memorije;
38.
‚mali poslužitelj’ znači vrsta računala koje obično koristi dijelove stolnog računala u standardnom stolnom obliku, no dizajnirano je prije svega kao glavna pohrana za druga računala i za funkcije poput pružanja usluga mrežne infrastrukture i pohrane podataka/medija, i koje ima sljedeće značajke:
(a)
u obliku je postolja, stupa ili nekog drugog oblika sličnog stolnim računalima tako da se sva obrada podataka, pohrana i mrežno sučelje nalaze u istoj kutiji;
(b)
dizajniran je tako da može funkcionirati 24 sati na dan 7 dana u tjednu;
(c)
prije svega je dizajniran za djelovanje u istodobnom višekorisničkom okolišu preko umreženih klijentskih uređaja;
(d)
ako je stavljen na tržište zajedno s operativnim sustavom, taj je operativni sustav namijenjen aplikacijama kućanskog poslužitelja ili poslužitelja malih mogućnosti;
(e)
stavlja se na tržište samo sa samostalnom grafičkom karticom (dGfx) klasifikacije G1.
39.
‚poslužitelj’ znači informatički proizvod koji pruža usluge i upravlja umreženim izvorima za klijentske uređaje, poput stolnih računala, prijenosnih računala, tankih klijenata, IP telefona ili drugih poslužitelja. Poslužitelj se obično stavlja na tržište za uporabu u centrima za obradu podataka i u uredskim i poslovnim okolinama. Pristup poslužitelju omogućen je prije svega putem mrežnih veza i ne putem izravnih korisničkih uređaja poput tipkovnice ili miša.
Poslužitelj ima sljedeće značajke:
(a)
namijenjen je za podršku operativnih sustava (OS) i/ili hipervizora i izvođenje poslovnih aplikacija koje je instalirao korisnik;
(b)
podržava kod za ispravljanje grešaka (ECC) i/ili međumemoriju, uključujući module DIMM (buffered dual in-line memory modules) i konfiguracije BOB (buffered on board);
(c)
stavlja se na tržište s barem jednim priključkom za izvor napajanja;
(d)
svi procesori imaju pristup zajedničkoj sistemskoj memoriji i samostalno su vidljivi samom operativnom sustavu ili hipervizoru.”
4.
Članak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 3.
Zahtjevi za ekološki dizajn
Zahtjevi za ekološki dizajn vezani uz potrošnju električne energije u stanju pripravnosti i isključenosti i u umreženom stanju pripravnosti navedeni su u Prilogu II.”
5.
Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 7.
Preispitivanje
Komisija preispituje ovu Uredbu s obzirom na tehnološki napredak te predstavlja rezultate te provjere Savjetodavnom odboru najkasnije do 7. siječnja 2016. Provjera će naročito preispitati područje primjene i zahtjeve za stanje pripravnosti i isključenosti te primjerenost i razinu zahtjeva za umreženo stanje pripravnosti s obzirom na treću fazu provedbe (2019.).
Provjera može između ostalog preispitati profesionalnu opremu i proizvode koji su opremljeni električnim motorima na daljinsko upravljanje.”
6.
Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 8.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Točka 1. Priloga II. primjenjuje se od 7. siječnja 2010.
Točka 2. Priloga II. primjenjuje se od 7. siječnja 2013.
Točka 3. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Točka 4. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2017.
Točka 5. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2019.
Točka 6. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Točka 7. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.”
7.
Prilog II. mijenja se kako slijedi:
(a)
točka 2. zamjenjuje se sljedećim:
„(d)
Upravljanje potrošnjom energije za svu opremu osim umrežene opreme
Oprema treba omogućiti funkciju upravljanja potrošnjom energije ili sličnu funkciju, ako nije neprimjerena za predviđenu uporabu. Kad oprema ne obavlja glavnu funkciju i drugi proizvodi koji koriste energiju nisu ovisni o njezinim funkcijama, nakon najkraćeg mogućeg vremena primjerenog za namijenjenu uporabu te opreme funkcija upravljanja potrošnjom energije automatski će prebaciti opremu u:
-
stanje pripravnosti, ili
-
stanje isključenosti, ili
-
drugo stanje koje ne premašuje primjenljive zahtjeve za potrošnju energije u stanju isključenosti i/ili pripravnosti kad je oprema priključena na izvor napajanja.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije je aktivirana.”;
(b)
dodaju se sljedeće nove točke 3., 4., 5., 6. i 7.:
3. Od 1. siječnja 2015.:
(a)
Mogućnost deaktiviranja bežičnih mrežnih veza
Sva umrežena oprema koja se može povezati s bežičnom mrežom treba korisniku omogućiti deaktiviranje veze(-a) s bežičnom mrežom. Ovaj se zahtjev ne primjenjuje na proizvode kojima je za predviđenu uporabu potrebna jedna veza s bežičnom mrežom i koji nisu povezani sa žičnom mrežom.
(b)
Upravljanje potrošnjom energije za umreženu opremu
Oprema treba omogućiti funkciju upravljanja potrošnjom energije ili sličnu funkciju, ako nije neprimjerena za predviđenu uporabu. Kad oprema ne obavlja glavnu funkciju i drugi proizvodi koji koriste energiju nisu ovisni o njezinim funkcijama, nakon najkraćeg mogućeg vremena primjerenog za namijenjenu uporabu te opreme funkcija upravljanja potrošnjom energije automatski će prebaciti opremu u umreženo stanje pripravnosti.
U umreženom stanju pripravnosti funkcija upravljanja potrošnjom energije može automatski prebaciti opremu u stanje pripravnosti ili isključenosti ili drugo stanje u kojem oprema ne prelazi zahtjeve potrošnje energije koji odgovaraju stanju pripravnosti i/ili isključenosti.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, treba biti omogućena za sve mrežne priključke umrežene opreme.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, treba biti aktivna osim u slučaju deaktiviranja svih mrežnih priključaka. U potonjem slučaju, funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, uključuje se aktiviranjem bilo kojeg mrežnog priključka.
Unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija automatski prebacuje opremu u umreženo stanje pripravnosti ne smije prelaziti 20 minuta.
(c)
Umrežena oprema koja ima jedno ili više stanja pripravnosti treba ispunjavati zahtjeve za ta stanja pripravnosti kad su svi mrežni priključci deaktivirani.
(d)
Kad su svi mrežni priključci deaktivirani umrežena oprema koja nije oprema s visokom mrežnom raspoloživošću (HiNA) treba ispunjavati odredbe iz točke 2. podtočke (d).
(e)
Potrošnja energije u umreženom stanju pripravnosti:
Potrošnja energije opreme HiNA ili opreme s funkcijama HiNA koja je u umreženom stanju pripravnosti i koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 12,00 W.
Potrošnja energije druge opreme koja je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 6,00 W.
Ograničenja potrošnje energije navedena u podtočki (e) ne primjenjuju se na:
i.
opremu za ispis s izvorom napajanja nazivne snage veće od 750 W;
ii.
opremu za ispis velikih formata;
iii.
sustave prisutnosti na daljinu;
iv.
stolne tanke klijente;
v.
radne stanice;
vi.
prijenosne radne stanice;
vii.
male posluživače;
viii.
posluživače.
4. Od 1. siječnja 2017.:
Uz zahtjeve navedene u točki 3. podtočkama (a) i (b), primjenjuju se sljedeće odredbe:
(a)
Umrežena oprema koja ima jedno ili više stanja pripravnosti treba ispunjavati zahtjeve za ta stanja pripravnosti u uvjetima kad su svi žični mrežni priključci prekinuti i svi bežični mrežni priključci deaktivirani.
(b)
Kad su svi mrežni priključci prekinuti umrežena oprema koja nije oprema s visokom mrežnom raspoloživošću (HiNA) treba ispunjavati odredbe iz točke 2. podtočke (d).
(c)
Potrošnja energije u umreženom stanju pripravnosti:
Potrošnja energije opreme HiNA ili opreme s mogućnostima HiNA koja je u umreženom stanju pripravnosti i koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 8,00 W.
Potrošnja energije druge umrežene opreme koja je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 3,00 W.
Ograničenja potrošnje energije navedena u točki (c) ne primjenjuju se na:
i.
opremu za ispis velikih formata;
ii.
stolne tanke klijente;
iii.
radne stanice;
iv.
prijenosne radne stanice;
v.
male posluživače;
vi.
posluživače.
5. Od 1. siječnja 2019.:
Uz zahtjeve navedene u točki 3. podtočkama (a) i (b) i točki 4. podtočkama (a), (b) i (c) sljedeća se odredba primjenjuje na umreženu opremu koja nije oprema HiNA ili oprema s mogućnostima opreme HiNA:
Potrošnja energije umrežene opreme koja nije oprema HiNA ili oprema s mogućnostima opreme HiNA i koja je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 2,00 W.
6. Od 1. siječnja 2015.:
Kod uređaja za kavu vrijeme zadrške nakon kojeg se proizvod automatski prebacuje u stanja i uvjete navedene u Prilogu II. točki 2. podtočki (d) treba biti kako slijedi:
-
za kućanske uređaje za kavu s cjediljkom kod kojih se kava cijedi u izoliran vrč, maksimalno pet minuta nakon završetka zadnjeg ciklusa kuhanja i 30 minuta nakon završetka uklanjanja kamenca ili automatskog unutarnjeg čišćenja,
-
za kućanske uređaje za kavu s cjediljkom kod kojih se kava cijedi u neizoliran vrč, maksimalno 40 minuta nakon završetka zadnjeg ciklusa kuhanja i 30 minuta nakon završetka uklanjanja kamenca ili automatskog unutarnjeg čišćenja,
-
za kućanske uređaje za kavu koji nisu uređaji za kavu s cjediljkom maksimalno 30 minuta nakon zadnjeg ciklusa kuhanja ili maksimalno 30 minuta nakon aktiviranja grijača ili maksimalno 60 minuta nakon aktiviranja funkcije prethodnog zagrijavanja šalice ili maksimalno 30 minuta nakon završetka uklanjanja kamenca ili automatskog unutarnjeg čišćenja, osim u slučaju alarma kad je potrebna intervencija korisnika u svrhu sprječavanja moguće štete ili nezgode.
Prije gore navedenog datuma zahtjevi za ekološki dizajn navedeni u Prilogu II. točki 2. podtočki (d) ne primjenjuju se.
7. Zahtjevi za informacije o proizvodu
Od 1. siječnja 2015. sljedeće informacije trebaju biti vidljivo prikazane na besplatno dostupnim web-mjestima proizvođača:
(a)
za stanja pripravnosti i/ili isključenosti i stanje umrežene pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija:
-
podaci o potrošnji električne energije u vatima, zaokruženi na prvo decimalno mjesto,
-
vrijeme nakon kojeg funkcija upravljanja potrošnjom električne energije ili slična funkcija automatski prebaci opremu u stanje pripravnosti i/ili isključenosti i/ili umreženo stanje pripravnosti;
(b)
potrošnja električne energije proizvoda u umreženom stanju pripravnosti kad su svi žični mrežni priključci spojeni i svi bežični mrežni priključci aktivirani;
(c)
upute za aktiviranje i deaktiviranje bežičnih mrežnih priključaka.
Potrošnja električne energije proizvoda u umreženom stanju pripravnosti navedena u podtočki (b) i upute navedene u podtočki (c) također trebaju biti obuhvaćeni u priručniku za korisnike.”;
(c)
točka 3. zamjenjuje se novom točkom 8.:
„8. Mjerenja
Potrošnja električne energije navedena u točki 1. podtočkama (a) i (b), točki 2. podtočkama (a) i (b), točki 3. podtočki (e), točki 4. podtočki (c) i točki 5. i vremenske vrijednosti zadrške navedene u točki 6. propisuju se pouzdanim, preciznim i ponovljivim postupkom mjerenja koji uzima u obzir općenito prihvaćenu najvišu razinu tehnološkog razvoja.”;
(d)
točka 4. zamjenjuje se novom točkom 9.:
„9. Informacije koje moraju dostaviti proizvođači
U svrhu ocjene sukladnosti u skladu s člankom 4., tehnička dokumentacija sadrži sljedeće elemente:
(a)
za svako stanje pripravnosti i/ili isključenosti:
-
podatke o potrošnji električne energije u vatima zaokružene na prvo decimalno mjesto,
-
mjernu metodu koja se koristila,
-
opis načina na koji se odabire ili programira stanje aparata,
-
slijed radnji do stanja u kojemu oprema automatski mijenja stanja,
-
sve bilješke o radu opreme, npr. informacija za korisnika o načinu preklapanja opreme u umreženo stanje pripravnosti,
-
ako je primjenjivo, unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg funkcija upravljanja električnom energijom ili slična funkcija prebacuje opremu u odgovarajuće stanje ili uvjete niske potrošnje energije;
(b)
za umreženu opremu:
-
broj i vrstu mrežnih priključaka i, izuzevši bežične mrežne priključke, mjesta gdje se nalaze na opremi; posebice treba deklarirati da isti fizički mrežni priključak podržava dvije ili više vrsta mrežnih priključaka ako je to slučaj,
-
jesu li prije isporuke svi mrežni priključci deaktivirani,
-
je li oprema kvalificirana kao oprema HiNA ili kao oprema s funkcijama HiNA; u nedostatku informacije smatra se da nije,
te za sve vrste mrežnih priključaka:
-
unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija prebacuje opremu u umreženo stanje pripravnosti,
-
aktivator koji se koristi za ponovo uključivanje opreme,
-
specifikacije za (maksimalnu) učinkovitost,
-
(maksimalna) potrošnja energije opreme u umreženom stanju pripravnosti u koje opremu prebacuje funkcija upravljanja potrošnje energije ili slična funkcija, ako se samo dotični priključak koristi za daljinsku aktivaciju,
-
komunikacijski protokol koji oprema koristi.
U nedostatku informacija smatra se da oprema nije umrežena, osim ako omogućuje funkcije usmjerivača, mrežne sklopke, točke pristupa bežičnoj mreži (budući da nije terminal), čvorišta, modema, VoIP telefona i videofona;
(c)
parametri testiranja kod mjerenja:
-
temperatura okoline,
-
testirani napon u V i frekvencija u Hz,
-
ukupno harmoničko izobličenje sustava za opskrbu električnom energijom,
-
informacije i dokumentacija o instrumentima, uređenju i sklopovima upotrijebljenim za testiranje električne energije;
(d)
osobine opreme važne za ocjenu sukladnosti sa zahtjevima iz točke 1. podtočke (c) ili zahtjevima iz točke 2. podtočke (c) i/ili točke 2. podtočke (d) i/ili točke 3. podtočke (b), prema potrebi, uključujući potrebno vrijeme do automatskog ulaska u stanje pripravnosti ili isključenosti ili drugi uvjet koji ne prelazi potrebnu potrošnju električne energije za stanje isključenosti i/ili pripravnosti.
Posebno je, kad je to primjereno, potrebno priložiti tehničko objašnjenje da su zahtjevi iz točke 1. podtočke (c) ili zahtjevi iz točke 2. podtočke (c) i/ili točke 2. podtočke (d) i/ili točke 3. podtočke (b) neprimjereni za predviđenu uporabu opreme. U slučaju opreme koju proizvođač nije definirao kao umreženu opremu potreba održavanja jedne ili više mrežnih veza ili čekanja na signal daljinskog aktivatora ne smatra se tehničkim opravdanjem izuzeća od zahtjeva iz točke 2. podtočke (d).”
8.
Prilogu III. dodaje se sljedeće:
„U pogledu zahtjeva iz Priloga II. točke 2. podtočke (d), nadležna tijela država članica primjenjuju gore navedeni postupak u svrhu mjerenja potrošnje električne energije nakon što je funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija prebacila opremu u primjereno stanje ili uvjet.
U pogledu zahtjeva iz Priloga II. točke 3. podtočke (c) i točke 4. podtočke (a) nadležna tijela država članica primjenjuju gore navedeni postupak nakon deaktiviranja i/ili isključivanja, prema potrebi, svih mrežnih priključaka jedinice.
Prilikom provjera nadzora tržišta iz članka 3. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6), nadležna tijela država članica primjenjuju sljedeći verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga II. točaka 3. i 4., prema potrebi.
Nadležna tijela država članica testiraju samo jednu jedinicu kako slijedi:
Ako je u tehničkoj dokumentaciji navedeno da oprema ima jednu vrstu mrežnog priključka i ako postoje barem dva priključka te vrste, jedan od njih nasumce se odabire i spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka. U slučaju da ima više bežičnih mrežnih priključaka iste vrste, drugi se bežični priključci deaktiviraju ako je to moguće. U slučaju da ima više žičnih mrežnih priključaka iste vrste za koje treba provesti verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga II. točke 3., drugi se žični priključci deaktiviraju ako je to moguće. Ako je na raspolaganju samo jedan mrežni priključak, taj se priključak spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka.
Jedinica se stavlja u stanje uključenosti. Kad jedinica u stanju uključenosti počne pravilno raditi, jedinicu se može prebaciti u uvjete umreženog stanja pripravnosti i zatim izmjeriti potrošnju energije. Nakon toga jedinici se putem mrežnog priključka prosljeđuje odgovarajući aktivator i provjerava se je li oprema reaktivirana.
Ako oprema ima, kao što je navedeno u tehničkoj dokumentaciji, više od jedne vrste mrežnog priključka, sljedeći se postupak ponavlja za svaku vrstu mrežnog priključka. Ako postoje dva ili više mrežnih priključaka, jedan se priključak nasumce odabire za svaku vrstu mrežnog priključka i spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka.
Ako je na raspolaganju samo jedan priključak za određenu vrstu mrežnog priključka, taj se priključak spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama tog priključka. Bežični priključci koji nisu u uporabi deaktiviraju se ako je to moguće. U slučaju verifikacije zahtjeva iz Priloga II. točke 3., žični mrežni priključci koji nisu u uporabi deaktiviraju se ako je to moguće.
Jedinica se stavlja u stanje uključenosti. Kad jedinica u stanju uključenosti počne pravilno raditi, jedinicu se može prebaciti u uvjete umreženog stanja pripravnosti i zatim izmjeriti potrošnju energije. Nakon toga jedinici se putem mrežnog priključka prosljeđuje odgovarajući aktivator i provjerava se je li oprema reaktivirana. Ako jedan fizički mrežni priključak dijeli više mrežnih logičkih portova, taj se postupak ponavlja za svaku vrstu mrežne logičkog porta, dok su ostali logički portovi logički isključeni.
Smatra se da je model sukladan ovoj Uredbi ako rezultati za svaku vrstu mrežnog priključka ne prelaze granične vrijednosti za više od 10 %.
U suprotnom je potrebno testirati još tri jedinice. Smatra se da je model sukladan ovoj Uredbi ako prosječni rezultat posljednja tri testiranja za svaku vrstu mrežnog priključka ne prelazi granične vrijednosti za više od 10 %.
U suprotnom se smatra da model ne zadovoljava potrebne uvjete.
Nadležna tijela država članica dostavljaju rezultate ispitivanja i ostale relevantne informacije nadležnim tijelima drugih država članica i Komisiji u roku od mjesec dana od donošenja odluke o nesukladnosti modela.
Uz prethodno navedene postupke nadležna tijela država članica koriste pouzdane, precizne i ponovljive postupke mjerenja koji uzimaju u obzir općenito prihvaćenu najvišu razinu tehnološkog razvoja, uključujući metode utvrđene u dokumentima čiji su referentni brojevi u tu svrhu objavljeni u Službenom listu Europske unije.
9.
U Prilogu IV. iza zadnje rečenice dodaje se sljedeće:
„Umreženo stanje pripravnosti: 3 W za opremu HiNA; 1 W ili manje za opremu koja nije oprema HiNA.”
Članak 2.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 642/2009
Uredba (EZ) br. 642/2009 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 2. dodaju se sljedeće definicije:
„12.
‚mreža’ znači komunikacijska infrastruktura koju čine topologija poveznica, arhitektura, komponente, organizacijska načela, komunikacijski postupci i komunikacijski formati (protokoli);
13.
‚mrežni priključak’ znači žično ili bežično fizičko sučelje za vezu s mrežom koje se nalazi na televizoru i putem kojeg je omogućeno daljinsko aktiviranje;
14.
‚umrežen televizor’ znači televizor koji se može povezati s mrežom i ima barem jedan mrežni priključak;
15.
‚raspoloživost mreže’ znači sposobnost televizora da ponovo počne obavljati svoje funkcije nakon što mrežni priključak otkrio signal daljinskog aktivatora;
16.
‚daljinski aktivator’ znači signal vanjskog izvora koji dolazi do televizora putem mreže;
17.
‚umreženo stanje pripravnosti’ znači stanje u kojem televizor može ponovo početi obavljati svoju funkciju potaknut daljinskim aktivatorom putem veze s mrežom;
18.
‚umrežen televizor s funkcijama visoke mrežne raspoloživosti’ (televizor s funkcijama HiNA) znači televizor s funkcijama usmjerivača, mrežne sklopke, točke pristupa bežičnoj mreži (budući da nije terminal) ili kombinacije tih funkcija;
19.
‚usmjerivač’ znači mrežni uređaj čija je prvobitna funkcija određivanje optimalnog puta kojim treba usmjeriti mrežni promet. Usmjerivači prosljeđuju pakete s jedne mreže na drugu na temelju informacija mrežnog sloja (L3);
20.
‚mrežna sklopka’ znači mrežni uređaj čija je prvobitna funkcija filtriranje, prosljeđivanje i distribucija podatkovnih okvira na temelju odredišne adrese svakog paketa. Sve sklopke djeluju barem na Data Link sloju (L2);
21.
‚točka pristupa bežičnoj mreži’ znači uređaj čija je primarna funkcija omogućivanje IEEE 802.11 (Wi-Fi) povezanosti s više klijenata istodobno.”
2.
Prilog I. mijenja se kako slijedi:
(a)
dijelu 3. dodaje se sljedeće:
„3. POTROŠNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE U UMREŽENOM STANJU PRIPRAVNOSTI
Za umrežene televizore primjenjuju se sljedeći zahtjevi:
1.
Od 1. siječnja 2015.:
(a)
Mogućnost deaktiviranja bežičnih mrežnih veza
Ako se umrežen televizor može spojiti na bežičnu mrežu, korisnik mora biti u mogućnosti deaktivirati vezu(-e) s bežičnom mrežom. Ovaj se zahtjev ne primjenjuje na proizvode kojima je za predviđenu uporabu potrebna jedna veza s bežičnom mrežom i koji nisu povezani sa žičnom mrežom.
(b)
Upravljanje potrošnjom energije za umrežene televizore
Umreženi televizori trebaju imati funkcije sa sljedećim značajkama:
Nakon maksimalno 4 sata u stanju uključenosti od zadnje korisničke uporabe i/ili promjene kanala televizor se treba automatski prebaciti iz stanja uključenosti u umreženo stanje pripravnosti ili bilo koje drugo stanje koje ne prelazi primjenjive zahtjeve za potrošnju energije u umreženom stanju pripravnosti.
Televizori trebaju prikazati poruku upozorenja prije automatskog prebacivanja iz stanja uključenosti u odgovarajuća stanja/načine. Ta se funkcija unaprijed postavlja.
U umreženom stanju pripravnosti funkcija upravljanja potrošnjom energije može automatski prebaciti televizor u stanje pripravnosti ili isključenosti ili drugo stanje u kojem televizor ne prelazi zahtjeve potrošnje energije koji odgovaraju stanju pripravnosti i/ili isključenosti.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, treba biti omogućena za sve mrežne priključke umreženog televizora.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, treba biti aktivirana, osim u slučaju deaktiviranja svih mrežnih priključaka. U potonjem slučaju, funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, aktivira se aktiviranjem bilo kojeg mrežnog priključka.
(c)
Umrežen televizor koja ima jedno ili više stanja pripravnosti treba ispunjavati zahtjeve za ta stanja pripravnosti kad su svi bežični mrežni priključci deaktivirani.
(d)
Potrošnja energije u umreženom stanju pripravnosti:
Potrošnja energije televizora s funkcijama HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 12,00 W.
Potrošnja energije televizora bez funkcija HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 6,00 W.
2.
Od 1. siječnja 2017.:
Uz zahtjeve navedene u točki 1. podtočkama (a) i (b), primjenjuju se sljedeće odredbe:
(a)
Umrežen televizor koji ima jedno ili više stanja pripravnosti treba ispunjavati zahtjeve za ta stanja pripravnosti u uvjetima kad su svi žični mrežni priključci prekinuti i svi bežični mrežni priključci deaktivirani.
(b)
Kad su svi žični mrežni priključci prekinuti i svi bežični mrežni priključci deaktivirani umrežen televizor treba ispunjavati odredbe iz dijela 2. točke 2. podtočke (d).
(c)
Potrošnja energije u umreženom stanju pripravnosti:
Potrošnja energije televizora s funkcijama HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 8,00 W.
Potrošnja energije televizora bez funkcija HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 3,00 W.
3.
Od 1. siječnja 2019.:
Uz zahtjeve navedene u točki 1. podtočkama (a) i (b) i točki 2. podtočkama (a), (b) i (c) sljedeće se odredbe primjenjuju na umrežene televizore koji nisu oprema HiNA ili televizori s funkcijama HiNA:
Potrošnja energije televizora bez funkcija HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 2,00 W.”
(b)
točka 3. postaje točka 4.;
(c)
točka 4. postaje točka 5.;
(d)
točka 5. postaje točka 6.;
(e)
u točki 5.1 (nova točka 6.1) iza podtočke (d) dodaje se sljedeće kao nova podtočka (e):
„(e)
za umreženo stanje pripravnosti
-
broj i vrstu mrežnih priključaka i, izuzevši bežične mrežne priključke, gdje se nalaze na televizoru; posebice treba deklarirati da isti fizički mrežni priključak podržava dvije ili više vrsta mrežnih priključaka, ako je to slučaj,
-
jesu li prije isporuke svi mrežni priključci deaktivirani,
-
je li televizor kvalificiran kao televizor s funkcijama HiNA, u nedostatku informacija smatra se da televizor nije oprema HiNA ili televizor s funkcijama HiNA.”;
(f)
u točki 5.1 (nova točka 6.1) iza nove podtočke (e) dodaje se sljedeće kao nova podtočka (f):
„(f)
za sve vrste mrežnih priključaka:
-
unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija prebacuje televizor u umreženo stanje pripravnosti,
-
aktivator koji se koristi za ponovo uključivanje opreme,
-
specifikacije za (maksimalnu) učinkovitost,
-
(maksimalna) potrošnja energije televizora u umreženom stanju pripravnosti u koje televizor prebacuje funkcija upravljanja potrošnje energije ili slična funkcija, ako se samo taj priključak koristi za daljinsku aktivaciju,
U nedostatku informacija smatra se da televizor nije umrežen televizor.”;
(g)
točka 5.1. podtočka (e) postaje nova točka 6.1 podtočka (g);
(h)
u točki 5.2 (nova točka 6.2) druga alineja zamjenjuje se sljedećim:
„-
za svako stanje pripravnosti i/ili isključenosti i umreženo stanje pripravnosti, podaci o potrošnji električne energije izraženi u vatima, zaokruženi na drugo decimalno mjesto;”.
3.
U Prilogu II. točka 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Mjerenja potrošnje električne energije u stanjima pripravnosti/isključenosti i umreženom stanju pripravnosti
Mjerenja potrošnje električne energije iz Priloga I. dijelova 2. i 3. trebaju ispunjavati sljedeće uvjete:
Potrošnja električne energije navedena u točki 2.1. podtočkama (a) i (b), točki 2.2. podtočkama (a) i (b), točki 3.1. podtočki (d) i točki 3.2. podtočki (c) propisuju se pouzdanim, preciznim i ponovljivim postupkom mjerenja koji uzima u obzir općenito prihvaćenu najvišu razinu tehnološkog razvoja.”
4.
Prilog III. zamjenjuje se sljedećim:
„PRILOG III
POSTUPAK VERIFIKACIJE
A. Postupak verifikacije za zahtjeve iz Priloga I. dijelova 1., 2., 4. i 5.
1.
Prilikom provjera nadzora tržišta iz članka 3. stavka 2. Direktive 2009/125/EZEuropskog parlamenta i vijeća (7), nadležna tijela država članica primjenjuju sljedeći verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga I. dijelova 1., 2., 4. i 5.
Nadležna tijela država članica testiraju samo jednu televizijsku jedinicu.
Smatra se da je model sukladan odredbama iz Priloga I. ako:
(a)
rezultat potrošnje električne energije u stanju uključenosti ne prelazi primjenjivu graničnu vrijednost utvrđenu u Prilogu I. dijelu 1. točkama 1. i 2. za više od 7 %; i
(b)
rezultati za stanja isključenosti/pripravnosti, prema potrebi, ne prelaze primjenjive granične vrijednosti utvrđene u Prilogu I. dijelu 2. točki 1. podtočkama (a) i (b) i točki 2. podtočkama (a) i (b) za više od 0,10 vati; i
(c)
rezultat za omjer vršnog osvjetljenja utvrđen u Prilogu I. dijelu 5. ne pada ispod 60 %.
Ako se ne postignu rezultati iz točke 1. podtočaka (a) ili (b) ili (c), ispituju se tri dodatna primjerka istog modela.
2.
Nakon ispitivanje tri dodatna primjerka istog modela, smatra se da je model sukladan sa zahtjevima iz Priloga I., ako:
(a)
prosjek rezultata potrošnje električne energije u stanju uključenosti za zadnja tri primjerka ne prelazi primjenjivu graničnu vrijednost utvrđenu u Prilogu I. dijelu 1. točkama 1. i 2. za više od 7 %; i
(b)
prosjek rezultata za stanja isključenosti/pripravnosti, prema potrebi, ne prelaze primjenjive granične vrijednosti utvrđene u Prilogu I. dijelu 2. točki 1. podtočkama (a) i (b) i točki 2. podtočkama (a) i (b) za više od 0,10 vati; i
(c)
prosjek rezultata za zadnja tri primjerka za omjer vršnog osvjetljenja utvrđen u Prilogu I, dijelu 5. ne pada ispod 60 %.
Ako se ne postignu rezultati iz točke 2. podtočaka (a), (b) i (c) smatra se da model nije sukladan sa zahtjevima.
B. Postupak verifikacije za zahtjeve utvrđene u Prilogu I. dijelu 3.
Prilikom provjera u okviru nadzora tržišta iz članka 3. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ, nadležna tijela država članica primjenjuju sljedeći verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga I. dijela 3. točke 1. podtočke (d) i točke 2. podtočke (c), prema potrebi. Primjenjuje se sljedeći postupak, nakon što su deaktivirani i/ili isključeni, prema potrebi, svi mrežni priključci jedinice.
Nadležna tijela država članica testiraju samo jednu jedinicu kako slijedi:
Ako je u tehničkoj dokumentaciji navedeno da oprema ima jednu vrstu mrežnog priključka i ako postoje barem dva priključka te vrste, jedan od njih nasumce se odabire i spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka. U slučaju da ima više bežičnih mrežnih priključaka iste vrste, drugi se bežični priključci deaktiviraju ako je to moguće. U slučaju da ima više žičnih mrežnih priključaka iste vrste za koje treba provesti verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga I. točke 2., drugi se žični priključci deaktiviraju ako je to moguće. Ako je na raspolaganju samo jedan mrežni priključak, taj se priključak spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka.
Jedinica se stavlja u stanje uključenosti. Kad jedinica u stanju uključenosti počne primjereno djelovati, jedinicu se može prebaciti u uvjete umreženog stanja pripravnosti i zatim izmjeriti potrošnju energije. Nakon toga televizoru se putem mrežnog priključka prosljeđuje odgovarajući aktivator i provjerava se je li televizor ponovo aktiviran.
Ako televizor ima, kao što je navedeno u tehničkoj dokumentaciji, više od jedne vrste mrežnog priključka, sljedeći se postupak ponavlja za svaku vrstu mrežnog priključka. Ako postoje dva ili više mrežnih priključaka, jedan se priključak nasumce odabire za svaku vrstu mrežnog priključka i spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka.
Ako je na raspolaganju samo jedan priključak za određenu vrstu mrežnog priključka, taj se priključak spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama tog priključka. Bežični priključci koji nisu u uporabi deaktiviraju se ako je to moguće. U slučaju verifikacije zahtjeva iz Priloga II. točke 3, žični mrežni priključci koji nisu u uporabi deaktiviraju se ako je to moguće.
Jedinica se stavlja u stanje uključenosti. Kad jedinica u stanju uključenosti počne primjereno djelovati, jedinicu se može prebaciti u uvjete umreženog stanja pripravnosti i zatim izmjeriti potrošnju energije. Nakon toga televizoru se putem mrežnog priključka prosljeđuje odgovarajući aktivator i provjerava se je li televizor ponovo aktiviran.
Ako jedan fizički mrežni priključak dijeli više mrežnih logičkih portova, taj se postupak ponavlja za svaku vrstu mrežnog logičkog porta, dok su ostali logički portovi logički isključeni.
Smatra se da je model sukladan ovoj Uredbi ako rezultati za svaku vrstu mrežnog priključka ne prelaze granične vrijednosti više od 7 %.
U suprotnom je potrebno testirati još tri jedinice. Smatra se da je model sukladan ovoj Uredbi ako prosječni rezultati posljednja tri testiranja za svaku vrstu mrežnog priključka ne prelaze granične vrijednosti za više od 7 %.
U suprotnom se smatra da model ne zadovoljava potrebne uvjete.
Nadležna tijela država članica dostavljaju rezultate ispitivanja i ostale relevantne informacije nadležnim tijelima drugih država članica i Komisiji u roku od mjesec dana od donošenja odluke o nesukladnosti modela.
C. Provjera sukladnosti
U svrhu provjere sukladnosti sa zahtjevima nadležna tijela država članica koriste pouzdane, precizne i ponovljive postupke mjerenja koji uzimaju u obzir općenito prihvaćene najnovije mjerne metode, uključujući metode utvrđene u dokumentima čiji su referentni brojevi u tu svrhu objavljeni u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. kolovoza 2013.