PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/310
ze dne 26. února 2015,
kterým se mění nařízení (ES) č. 29/2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe, a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 441/2014
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 29/2009 (2) stanoví požadavky na koordinované zavedení služeb datovým spojem založených na dvoubodovém datovém spojení letadlo-země.
(2)
Poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé oznámili technické problémy při provádění nařízení (ES) č. 29/2009, zejména ztrátu komunikace označovanou jako „přerušení spojení poskytovatelem“ (Provider Abort), k nimž dochází ve stávající datové komunikaci letadlo-země umožňující provoz služeb datovým spojem (DLS), čímž se tato komunikace dostává mimo rámec přijatelné výkonnosti. V zájmu řešení potenciálních bezpečnostních dopadů těchto přerušení spojení poskytovatelem při provozu služby datovým spojem proto někteří poskytovatelé letových navigačních služeb již formou tzv. „bílých listin“ (white lists) přijali zmírňující opatření spočívající v omezení provozu DLS na letadla vybavená specifickou avionikou.
(3)
Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) na žádost Komise provedla šetření (3), jehož cílem bylo identifikovat hlavní příčinu či příčiny těchto technických problémů a doporučit opatření k jejich řešení. Šetření odhalilo, že náhodné výskyty přerušení spojení poskytovatelem nelze připsat jediné předvídatelné příčině, ale kombinaci faktorů souvisejících s prostředím rádiových frekvencí a aktuální implementací infrastruktury datového spoje na jediné frekvenci. Bylo zjištěno, že tato nadměrná míra náhodných přerušení spojení poskytovatelem způsobuje zhoršení výkonnosti sítě, které může potenciálně představovat rizika pro bezpečnost letectví v důsledku zvýšení pracovní zátěže pilotů a řídících letového provozu a vzniku nejasností, které vedou ke ztrátě situačního povědomí.
(4)
EASA ve své zprávě z šetření došla k závěru, že přijatelnou výkonnost datového spoje lze zajistit pouze zavedením multifrekvenční infrastruktury, kterou je dále nutné optimalizovat za účelem prevence radiofrekvenčního rušení. Doporučila vypracovat a provést akční plán pro další zkoumání zjištěných technických problémů a ověření nezbytných technických řešení. Tato opatření však vyžadují čas a EASA proto doporučila přehodnotit datum použitelnosti nařízení (ES) č. 29/2009 a časové lhůty v uvedeném nařízení. EASA rovněž doporučila, aby akční plán pokud možno prováděl zaváděcí manažer podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (4).
(5)
Kromě toho s cílem řešit konkrétně ty aspekty provozu DLS podle nařízení (ES) č. 29/2009, jež se týkají bezpečnosti letectví, vydala EASA dne 23. května 2014 bezpečnostní informační bulletin č. 2014-14, jenž doporučuje, aby provozovatelé, kteří se setkají s velkým počtem přerušení spojení poskytovatelem, přešli z datové komunikace na hlasovou.
(6)
V souladu s doporučeními EASA pověřila Komise společný podnik SESAR, aby vytvořil pracovní plán pro další šetření zjištěných problémů a pro realizaci specifických opatření doporučených agenturou EASA. Pracovní plán,který společný podnik předložil, zahrnuje dvě fáze studií a nápravná opatření, jež jsou považována za nutná zejména v souvislosti s problémy pozemní infrastruktury datového spoje a s nalezením a ověřením palubních technických řešení. Předběžné výsledky a nápravná opatření se očekávají do roku 2016, zatímco další ověřování si může vyžádat ještě dva roky navíc.
(7)
Vzhledem k výše uvedeným důvodům, zejména zjištěným technickým obtížím a nedostatkům ve výkonnosti zavedené infrastruktury pro DLS, které již vedly k přijetí určitých zmírňujících opatření, vzhledem k jejich potenciálnímu dopadu na bezpečnost letectví a vzhledem k tomu, že nezbytné studie a opatření pro identifikaci a nápravu těchto nedostatků mají být dokončeny během roku 2018, mělo by být datum použitelnosti nařízení (ES) č. 29/2009 odloženo.
(8)
Ze stejných důvodů, které jsou uvedeny v 7. bodě odůvodnění, a v zájmu zachování souladu s požadavky stanovenými nařízením (ES) č. 29/2009 by měly být rovněž změněny některé další časové lhůty stanovené v uvedeném nařízení.
(9)
Za účelem poskytování a provozu služby datovým spojem na základě požadované ověřené schopnosti pozemní DLS by data použitelnosti požadavků týkajících se pozemního vybavení pro vzdušný prostor definovaný v částech A a B přílohy I nařízení (ES) č. 29/2009 měla být změněna, aby se zajistilo, že pozemní infrastruktura bude k dispozici 24 měsíců před datem uplatňování požadavků týkajících se palubních systémů. Členským státům odpovědným za vzdušný prostor definovaný v části B uvedené přílohy však již byla k implementaci požadované pozemní infrastruktury pro DLS poskytnuta delší lhůta. Z hlediska data použitelnosti proto již není důvod rozlišovat mezi vzdušnými prostory definovanými v částech A a B uvedené přílohy.
(10)
Dále by mělo být upraveno datum, k němuž jsou provozovatelé povinni zajistit, aby dotčená letadla měla schopnost provozovat DLS v souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 29/2009, aby odpovídalo změněnému datu použitelnosti uvedeného nařízení. Navíc ve vztahu k tomuto požadavku na schopnost provozovat DLS již rovněž není důvod rozlišovat mezi letadly na základě data jejich individuálního osvědčení letové způsobilosti. Měly by však být zachovány výjimky z tohoto požadavku pro některé kategorie letadel, jakož i zvláštní pravidlo týkající se nových státních letadel plnících dopravní úkoly, a příslušné lhůty by měly být odpovídajícím způsobem upraveny, aby byl zachován jejich praktický účinek. Pouze ve vztahu k výjimce týkající se letadel s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 1. ledna 2014 a vybavených zařízením pro datový spoj certifikovaným podle jednoho z příslušných dokumentů Eurocae by měly být současné lhůty alespoň prozatím zachovány, jelikož neexistují jasná a přesvědčivá data odůvodňující jejich změnu.
(11)
Aby byla zohledněna skutečnost, že někteří provozovatelé již mohli vybavit nebo před novým datem použitelnosti nařízení dobrovolně vybaví svá letadla schopností provozovat DLS a že někteří poskytovatelé letových provozních služeb již implementovali pozemní infrastrukturu DLS, nejsou opatřeními stanovenými tímto nařízením, zejména změnou data použitelnosti nařízení (ES) č. 29/2009, dotčeny, s výhradou potřeby náležitě řešit případné problémy v oblasti bezpečnosti letectví, které mohou v této souvislosti vzniknout, stávající možnosti v rámci modulace poplatků za letové navigační služby podle článku 16 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (5) nebo přidělování slotů uspořádání toku letového provozu (ATFM) v souladu s nařízením Komise (EU) č. 255/2010 (6).
(12)
Na základě prováděcího nařízení Komise (EU) č. 441/2014 (7) má být chorvatský vzdušný prostor připojen ke vzdušnému prostoru, na nějž se vztahuje nařízení (ES) č. 29/2009. Prováděcí nařízení (EU) č. 441/2014 se však použije až ode dne 5. února 2016. Vzhledem k aktuální změně nařízení (ES) č. 29/2009 by prováděcí nařízení (EU) č. 441/2014 mělo být z důvodu jasnosti zrušeno a změna stanovená uvedeným nařízením by měla být vložena do tohoto nařízení.
(13)
Nařízení (ES) č. 29/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe zřízeného článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (8),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 29/2009 se mění takto:
1)
v článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu v souladu s pravidly pro let podle přístrojů ve vzdušném prostoru nad FL 285 stanoveném v částech A a B přílohy I.“
;
2)
v článku 3 se odstavce 2, 3, 4 a 5 nahrazují tímto:
„2. Aniž je dotčen odstavec 3, zajistí provozovatelé, aby letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 1 odst. 3 byla schopna provozovat služby datovým spojem stanovené v příloze II ode dne 5. února 2020.
3. Odstavec 2 se nevztahuje
a)
na letadla s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 1. ledna 2014 a vybavená zařízením pro datový spoj osvědčeným v souladu s požadavky jednoho z dokumentů Eurocae stanovených v bodě 10 přílohy III;
b)
na letadla, jejichž individuální osvědčení letové způsobilosti bylo poprvé vydáno přede dnem 31. prosince 2003 a která ukončí provoz ve vzdušném prostoru uvedeném v čl. 1 odst. 3 přede dnem 31. prosince 2022;
c)
na státní letadla;
d)
na letadla provozovaná ve vzdušném prostoru uvedeném v čl. 1 odst. 3 za účelem testování, doručování nebo údržby nebo s prvky pro datový spoj, které jsou dočasně nefunkční za podmínek stanovených v příslušném seznamu minimálního vybavení podle bodu 1 přílohy III a podle nařízení (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcích předpisů.
4. Členské státy, které se rozhodnou vybavit nové státní letadlo plnící dopravní úkoly uvedené do provozu po dni 1. ledna 2019 funkcí datového spoje na základě norem, které nestanoví specifické požadavky na vojenské činnosti, zajistí, aby tato letadla mohla provozovat služby datovým spojem stanovené v příloze II.“
;
3)
v čl. 15 druhém pododstavci se slova „7. února 2013“ nahrazují slovy „5. února 2018“;
4)
v příloze I části B se za položku „- Warszawa FIR,“ vkládá položka „- Zagreb FIR,“.
Článek 2
Prováděcí nařízení (EU) č. 441/2014 se zrušuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/310
оd 26. veljače 2015.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 29/2009 o utvrđivanju zahtjeva u vezi s uslugama podatkovnih veza za jedinstveno europsko nebo i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 441/2014
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1. i stavak 5.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EZ) br. 29/2009 (2) utvrđuju se zahtjevi za koordinirano uvođenje podatkovnih veza koje se temelje na prijenosu podataka od točke do točke iz zraka prema zemaljskim stanicama.
(2)
Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi i operatori izvijestili su o tehničkim problemima pri provedbi Uredbe (EZ) br. 29/2009, posebno o prekidima - poznatijima pod nazivom „provider abort” (PA) - postojeće komunikacije podataka iz zraka prema zemlji o kojoj ovisi funkcioniranje usluga podatkovnih veza (DLS), a ti prekidi prekoračuju prihvatljivu razinu potrebnu za normalno funkcioniranje. Zbog toga su određeni pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, kako bi pri korištenju usluga podatkovnih veza smanjili moguće sigurnosne rizike koji nastaju zbog tih prekida, već poduzeli mjere za smanjenje rizika koje se sastoje od ograničavanja DLS operacija samo na zrakoplove s takozvanih „bijelih lista”, opremljene posebnim elektroničkim sustavima.
(3)
Na zahtjev Komisije, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) provela je istragu (3) u cilju utvrđivanja temeljnog uzroka ili uzrokâ tih tehničkih problema i kako bi mogla preporučiti mjere za njihovo rješavanje. U istrazi se pokazalo da se slučajni prekidi u pravilu ne mogu pripisati jednom, predvidljivom uzroku, već je prije riječ o kombinaciji faktora koji su povezani s okolišem u kojem postoje emisije radiovalova određenih frekvencija i sadašnjom primjenom infrastrukture za podatkovne veze na jednoj frekvenciji. Utvrđeno je da zbog spomenutog prekomjernog broja slučajnih prekida dolazi do slabijeg funkcioniranja mreže, što može rezultirati rizicima za sigurnost zračnog prometa jer se zbog toga povećava opterećenje pilota i kontrolora leta te stvara zbrka koja dovodi do gubitka pregleda situacije.
(4)
EASA je u svojem izvješću o istrazi zaključila da se prihvatljiva razina učinkovitosti podatkovnih veza može uspostaviti samo uvođenjem višefrekventne infrastrukture, koja će se također optimizirati za sprječavanje radiofrekvencijskih smetnji. Također je preporučila utvrđivanje i provedbu plana djelovanja kako bi se dalje istražilo utvrđena tehnička pitanja i provjerilo potrebna tehnička rješenja. Međutim, za te mjere treba vremena i EASA je stoga preporučila da se preispita datum početka primjene Uredbe (EZ) br. 29/2009 i rokovi predviđeni tom Uredbom. EASA je preporučila i da za provedbu plana djelovanja po mogućnosti bude zadužen upravitelj uvođenja kako je navedeno u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 409/2013 (4).
(5)
Osim toga, posebno u cilju rješavanja pitanja zrakoplovne sigurnosti pri korištenju podatkovnih veza, EASA je 23. svibnja 2014., u skladu s Uredbom (EZ) br. 29/2009, izdala Bilten sa sigurnosnim informacijama (Safety Information Bulletin) br. 2014-14, u kojem se preporučuje da operatori koriste glasovnu komunikaciju umjesto podatkovne u slučaju povećanog broja prekida.
(6)
U skladu s preporukama EASA-e, Komisija je od Zajedničkog poduzeća SESAR (dalje u tekstu „SJU”) zatražila da izradi plan rada za daljnje istraživanje utvrđenih problema i za provođenje posebnih mjera koje je EASA preporučila. Plan rada koji je predstavio SJU uključuje dvije faze istraživanja i korektivne mjere koje se smatraju potrebnima posebno u odnosu na probleme sa zemaljskom infrastrukturom za podatkovne veze te pronalaženje i provjeru tehničkih rješenja za zrakoplovne operacije. Preliminarni rezultati i korektivne mjere očekuju se do 2016., a daljnja provjera može potrajati još dvije godine.
(7)
Stoga, posebno zbog uočenih tehničkih problema i nedostataka u radu operativne infrastrukture za podatkovne veze, zbog čega su već poduzete određene mjere za smanjivanje rizika, te njihova mogućeg utjecaja na sigurnost zračnog prometa, i s obzirom na to da se završetak potrebnih studija i uvođenje mjera za rješavanje tih problema očekuje u 2018., datum primjene Uredbe (EZ) br. 29/2009 trebalo bi odgoditi.
(8)
Iz istih razloga koji su navedeni u uvodnoj izjavi 7. i kako bi se zadržala usklađenost sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 29/2009, također bi trebalo izmijeniti neke druge rokove predviđene tom Uredbom.
(9)
Kako bi se omogućilo pružanje i korištenje usluga podatkovnih veza temeljenih na zahtijevanoj sposobnosti zemaljske usluge podatkovne veze, datume primjene zahtjeva koji se odnose na zemaljsku opremu za zračni prostor definirane u dijelu A i dijelu B Priloga I. Uredbi (EZ) br. 29/2009 trebalo bi izmijeniti kako bi se osiguralo raspoloživost zemaljske infrastrukture 24 mjeseca prije datuma primjene zahtjeva za zrakoplovnu komponentu. Međutim, države članice odgovorne za zračni prostor definiran u dijelu B tog Priloga već su dobile dulji rok za stavljanje u funkciju potrebne zemaljske infrastrukture za usluge podatkovnih veza. Stoga više nije opravdano razlikovati, u pogledu datuma primjene, zračni prostor definiran u dijelu A i dijelu B tog Priloga.
(10)
Osim toga, datum do kojega operatori moraju osigurati da zrakoplovi na koje se to odnosi imaju sposobnost korištenja usluga podatkovne veze u skladu s Prilogom II. Uredbi (EZ) br. 29/2009 trebalo bi prilagoditi kako bi odgovarao izmijenjenom datumu primjene te Uredbe. Osim toga, s obzirom na zahtjeve koji se odnose na sposobnost korištenja usluga podatkovne veze, također više nije opravdano razlikovati zrakoplove na temelju datuma na svjedodžbi o plovidbenosti pojedinog zrakoplova. Međutim, izuzeća od ovog zahtjeva za određene kategorije zrakoplova, kao i posebno pravilo koje se odnosi na nove državne zrakoplove namijenjene za prijevoz, trebalo bi zadržati, a odgovarajuće datume prilagoditi kako bi se zadržao praktičan učinak tih pravila. Samo s obzirom na izuzeće za zrakoplove čija je svjedodžba o plovidbenosti prvi put izdana prije 1. siječnja 2014. i koji su opremljeni opremom za podatkovne veze certificiranom na temelju zahtjeva jednog od mjerodavnih dokumenata Eurocaea trebali bi i dalje vrijediti postojeći datumi, barem za sada i u odsutnosti jasnih i uvjerljivih podataka kojima bi se opravdalo njihovo pomicanje.
(11)
Mjerama navedenima u ovoj Uredbi, a posebno izmjenom datuma primjene Uredbe (EZ) br. 29/2009, mora se - podložno potrebi da se na odgovarajući način riješe sva pitanja zrakoplovne sigurnosti koja se u vezi s tim mogu pojaviti, ne dovodeći u pitanje postojeće mogućnosti u kontekstu prilagodbe naknada za usluge u zračnoj plovidbi iz članka 16. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013 (5) ili dodjelu slotova za upravljanje protokom zračnog prometa (ATFM) u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 255/2010 (6) - uzeti u obzir činjenica da su određeni operatori možda već opremili, ili će prije datuma primjene Uredbe na dobrovoljnoj bazi opremiti, svoje zrakoplove opremom koja im omogućuje korištenje usluga podatkovnih veza i da su određeni pružatelji usluga u zračnom prometu već stavili u funkciju zemaljsku infrastrukturu za pružanje usluga podatkovnih veza.
(12)
U skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 441/2014 (7), hrvatski zračni prostor treba pridružiti zračnom prostoru na koji se primjenjuje Uredba (EZ) br. 29/2009. Međutim, Provedbena uredba (EU) br. 441/2014 primjenjuje se tek od 5. veljače 2016. Uzimajući u obzir sadašnju izmjenu Uredbe (EZ) br. 29/2009, Uredbu (EU) br. 441/2014 trebalo bi radi jasnoće staviti izvan snage, a izmjena koja je tom Uredbom donesena trebala bi se umetnuti u ovu Uredbu.
(13)
Uredbu (EZ) br. 29/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(14)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo, uspostavljenog u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (8),
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 29/2009 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 1. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Ova se Uredba primjenjuje na sve letove koji prometuju kao opći zračni promet u skladu s pravilima za instrumentalno letenje u zračnom prostoru iznad FL 285 kako je definirano u dijelovima A i B Priloga I.”
.
2.
U članku 3. stavci 2., 3., 4. i 5. zamjenjuju se sljedećima:
„2. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., operatori moraju osigurati da zrakoplovi koji obavljaju letove iz članka 1. stavka 3. mogu koristiti usluge podatkovnih veza kako je definirano u Prilogu II. počevši od 5. veljače 2020.
3. Stavak 2. ne primjenjuje se na:
(a)
zrakoplove čija je svjedodžba o plovidbenosti prvi put izdana prije 1. siječnja 2014. i koji su opremljeni opremom za podatkovne veze koja je certificirana na temelju zahtjevâ jednog od dokumenata Eurocaea navedenih u točki 10. Priloga III.;
(b)
zrakoplove čija je svjedodžba o plovidbenosti prvi put izdana prije 31. prosinca 2003. i koji će do 31. prosinca 2022. prestati prometovati u zračnom prostoru iz članka 1. stavka 3.;
(c)
državne zrakoplove;
(d)
zrakoplove koji lete u zračnom prostoru iz članka 1. stavka 3. u svrhe ispitivanja, isporuke ili održavanja i zrakoplove na kojima su sastavni dijelovi podatkovne veze privremeno izvan funkcije pod uvjetima navedenima u odgovarajućoj listi minimalne opreme kako je predviđeno u točki 1. Priloga III. i Uredbi (EZ) br. 216/2008 i njezinim provedbenim pravilima.
4. Države članice koje odluče opremiti nove državne zrakoplove namijenjene za prijevoz koji se puštaju u uporabu nakon 1. siječnja 2019. opremom kojom je moguće uspostaviti podatkovnu vezu koja se temelji na standardima koji nisu specifični za vojne operativne zahtjeve, moraju osigurati da ti zrakoplovi imaju sposobnost korištenja usluga podatkovne veze kako je određeno u Prilogu II.”
.
3.
U članku 15. stavku 2. riječi „7. veljače 2013.” zamjenjuju se riječima „5. veljače 2018.”.
4.
U Prilogu I. dijelu B nakon riječi „- Warszawa FIR” umeće se sljedeće: „- Zagreb FIR,”.
Članak 2.
Provedbena uredba (EU) br. 441/2014 stavlja se izvan snage.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. veljače 2015.