NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 640/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém a o podmínky pro zamítnutí nebo odnětí plateb a správní sankce uplatňované na přímé platby, podporu na rozvoj venkova a podmíněnost
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 63 odst. 4, čl. 64 odst. 6, čl. 72 odst. 5, článek 76, čl. 77 odst. 7, čl. 93 odst. 4, čl. 101 odst. 1 a článek 120 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (EU) č. 1306/2013 se mimo jiné zrušuje a nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (2). Nařízením (EU) č. 1306/2013 se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty. V zájmu zajištění hladkého fungování systému v novém právním rámci musí být prostřednictvím těchto aktů přijata některá pravidla. Tyto akty by měly nahradit zejména pravidla stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (3).
(2)
Zejména by měla být stanovena pravidla, která by doplňovala některé jiné než podstatné prvky nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému (dále jen „integrovaný systém“), lhůty pro podání žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, podmínky pro částečné či úplné zamítnutí podpory nebo pro částečné či úplné odnětí neoprávněné podpory a stanovení správních sankcí, které mají řešit případy nesouladu spojené s podmínkami pro získání podpory v rámci režimů zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (4) a s podmínkami pro získání podpory v rámci opatření pro rozvoj venkova zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (5), a pravidla pro zachování stálých pastvin a výpočet správních sankcí, pokud jde o povinnosti v oblasti podmíněnosti.
(3)
Kromě definic stanovených v nařízeních (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 je nutno zavést doplňující definice pro zajištění harmonizovaného provádění integrovaného systému. Kromě toho je nutné vymezit některé pojmy, které se vztahují na pravidla podmíněnosti.
(4)
Ukládání správních sankcí a zamítnutí či odnětí podpory stanovené v tomto nařízení by nemělo bránit členským státům v uplatňování sankcí podle vnitrostátního trestního práva, jestliže tak vnitrostátní právní předpisy stanoví.
(5)
Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 definuje některé případy vyšší moci a mimořádných okolností, které musí členské státy uznat. Měla by být stanovena doplňující pravidla, která členským státům umožní uznat případy vyšší moci a mimořádných okolností ve vztahu k přímým platbám, podpoře na rozvoj venkova a podmíněnosti. Měla by být stanovena lhůta, v níž musí příjemce tyto případy oznámit.
(6)
Je rovněž třeba stanovit doplňující pravidla k systému identifikace zemědělských pozemků, který mají spravovat členské státy v souladu s článkem 70 nařízení (EU) č. 1306/2013. Podle tohoto ustanovení se má využívat postupů počítačového zeměpisného informačního systému (GIS). Je nutné vyjasnit, jaké základní požadavky a kvalitativní cíle má systém splňovat a jaké konkrétní informace mají být v systému GIS dostupné, aby byly zajištěny účinné správní křížové kontroly. Systém evidence půdy by proto měl být pravidelně aktualizován, aby se vyloučily zjevně nezpůsobilé prvky a oblasti. Aby se však předešlo nestabilitě systému, měla by být členským státům zajištěna pružnost, pokud jde o malé změny v maximální způsobilé ploše z důvodu nejistoty při vyhodnocování fotografií, způsobené mimo jiné tvarem a stavem referenčních pozemků.
(7)
Aby mohly členské státy proaktivně zjistit možné nedostatky v systému a v případě potřeby přijmout nápravná opatření, měla by být kvalita systému identifikace zemědělských pozemků každoročně posuzována.
(8)
Pro zajištění řádného provádění režimu základní platby a souvisejících plateb uvedených v hlavě III nařízení (EU) č. 1307/2013 by členské státy měly vytvořit systém identifikace a evidence platebních nároků, který zajistí vysledovatelnost platebních nároků a který umožní mimo jiné křížovou kontrolu mezi plochami ohlášenými pro účely režimu základní platby a platebními nároky každého zemědělce a mezi různými platebními nároky jako takovými.
(9)
S cílem umožnit účinnou kontrolu a zabránit tomu, aby nebylo předloženo několik žádostí o podporu u různých platebních agentur v jednom členském státě, by členské státy měly vytvořit jednotný systém identifikace zemědělců předkládajících žádosti o podporu v rámci integrovaného systému.
(10)
Praxe ukázala, že některé krajinné prvky polí, zejména živé ploty, příkopy a kamenné zídky, by se měly považovat za součást ploch, na něž lze poskytnout přímé platby na plochu. Je nezbytné vymezit přípustnou šířku krajinných prvků na poli. S ohledem na zvláštní potřeby ochrany životního prostředí je vhodné členským státům zajistit určitou pružnost, pokud jde o limity, jež byly zohledněny při stanovení regionálních výnosů pro účely dřívějších plateb na plochu v případě plodin. Členské státy by však měly mít možnost uplatnit odlišnou metodu na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, jestliže se tato možnost nepoužije.
(11)
Vzhledem ke svému významu pro udržitelné zemědělství by krajinné prvky, na něž se vztahují požadavky a standardy uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013 a které jsou součástí celkové plochy zemědělského pozemku, měly být považovány za způsobilé.
(12)
Pokud jde o zemědělské pozemky, na nichž se nachází orná půda nebo trvalé travní porosty se stromy, měly by být stanoveny podmínky pro výskyt stromů na uvedených plochách a jejich vliv na způsobilost těchto ploch. V zájmu právní jistoty by měla být stanovena maximální hustota stromů, kterou vymezí členské státy na základě tradičních pěstitelských postupů, přírodních podmínek a důvodů souvisejících s ochranou životního prostředí.
(13)
Z důvodu zjednodušení a ve prospěch pozorovatelnosti a kontrolovatelnosti přímých plateb by mělo být členským státům umožněno uplatňovat poměrný systém s cílem stanovit způsobilou plochu trvalých travních porostů s rozptýlenými nezpůsobilými prvky, jako jsou krajinné prvky a stromy odlišné od krajinných prvků, na něž se vztahují požadavky a standardy uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013. Způsobilá plocha se určí pro každý referenční pozemek podle předem stanovených prahových hodnot uplatňovaných na úrovni typů homogenního krajinného pokryvu. Za součást způsobilé plochy je možné považovat rozptýlené prvky pokrývající určitý procentní podíl referenčního pozemku. Mělo by se proto stanovit, že není nutné provádět odpočty u plochy s rozptýlenými prvky v první kategorii představující nejnižší procentní podíl nezpůsobilé plochy.
(14)
Měla by být stanovena pravidla pro řešení situací, kdy nejzazší datum pro podání různých žádostí, dokladů nebo změn připadá na státní svátek, sobotu nebo neděli.
(15)
Dodržování lhůt pro podávání žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných prohlášení, pro změnu žádostí o podporu na plochu nebo žádostí o platbu a pro jakékoli podklady nebo smlouvy je nezbytné pro to, aby vnitrostátní orgány mohly plánovat a následně provádět účinné kontroly správnosti žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných dokladů. Proto by měla být stanovena pravidla týkající se lhůt, v jakých lze přijímat opožděná podání. S cílem přimět příjemce k dodržování těchto lhůt by mělo být v případě opožděného podání uplatněno odrazující snížení plateb, nebylo-li zpoždění způsobeno zásahem vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi.
(16)
Skutečnost, že příjemci podají žádosti o přiznání platebních nároků, popřípadě o zvýšení hodnoty platebních nároků včas, je nezbytná k tomu, aby členské státy mohly platební nároky stanovit ve vymezené lhůtě. Opožděné podání uvedených žádostí by proto mělo být povoleno pouze ve stejné dodatečné lhůtě jako u opožděného podání jakékoli žádosti o podporu. Mělo by být také uplatněno odrazující snížení plateb, nebylo-li zpoždění způsobeno zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi.
(17)
Příjemcům, kteří příslušné vnitrostátní orgány kdykoli upozorní na chyby v žádostech o podporu nebo žádostech o platbu, by neměly být uloženy žádné správní sankce, a to bez ohledu na důvod nesouladu, pokud daný příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě nebo již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
(18)
Měla by být stanovena doplňková pravidla umožňující stanovit základ pro výpočet režimů podpory na plochu a opatření podpory na plochu a základ pro výpočet dobrovolné podpory vázané na produkci poskytované na základě žádostí o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimů podpory na zvířata nebo výpočet podpory na rozvoj venkova poskytované na základě žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata.
(19)
Správní sankce by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, a na zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci a mimořádnými okolnostmi. Správní sankce by měly být odstupňovány podle závažnosti zjištěného nesouladu a měly by zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika režimů podpory na plochu či opatření podpory na plochu na konkrétní období. Měly by zohledňovat zvláštnosti různých režimů podpory nebo opatření podpory, pokud jde o kritéria způsobilosti, závazky a další povinnosti, nebo možnost, že příjemce nemusí vykázat všechny své plochy s cílem uměle navodit stav, na jehož základě bude osvobozen od plnění ekologických povinností. Správní sankce stanovené tímto nařízením by měly být považovány za takové, jež dostatečně odrazují od úmyslného nesouladu.
(20)
S cílem umožnit členským státům efektivní provádění kontrol, zejména s ohledem na kontroly dodržování povinností v oblasti podmíněnosti, je třeba stanovit povinnost, aby příjemci ohlašovali v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 veškeré plochy, které mají k dispozici, bez ohledu na to, zda na ně žádají, nebo nežádají o podporu.
(21)
Za účelem zjištění způsobilých ploch a pro potřeby výpočtu příslušného snížení plateb je nutné vymezit plochy patřící do stejné skupiny plodin. Jestliže je plocha ohlášena pro účely získání podpory v rámci více než jednoho režimu nebo opatření podpory, měla by se vzít v úvahu několikrát. Za účelem ekologizace je však třeba mezi jednotlivými skupinami plodin rozlišovat.
(22)
Pro platbu podpory v rámci režimu základní platby je nutné, aby se počet platebních nároků rovnal počtu způsobilých hektarů. Pro účely tohoto režimu je proto vhodné stanovit, že v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou by se platba měla vypočítat na základě nižšího údaje. S cílem předejít tomu, aby výpočty vycházely z neexistujících nároků, by mělo být stanoveno, že počet platebních nároků použitých pro výpočet nesmí být vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici.
(23)
U žádostí o podporu nebo platbu na plochu se nesoulad obvykle týká části ploch. Ohlášení větší plochy jednoho pozemku lze proto vyrovnat ohlášením menší plochy jiných pozemků se stejnou skupinou plodin. V rámci určité míry tolerance by mělo být stanoveno, že správní sankce se uplatní teprve poté, co je tato míra překročena.
(24)
Dále je třeba uvést, že u žádostí o podporu nebo žádosti o platbu na plochu jsou rozdíly mezi celkovou plochou ohlášenou v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu a celkovou zjištěnou způsobilou plochou často nevýznamné. S cílem předejít velkému počtu drobných úprav žádostí by mělo být stanoveno, že žádosti o podporu nebo žádosti o platbu nemusí být upraveny podle zjištěné plochy, dokud není překročena určitá úroveň rozdílu.
(25)
S ohledem na zvláštní prvky režimu podpory na bavlnu by měla být v souvislosti s tímto režimem zavedena zvláštní ustanovení o správních sankcích.
(26)
Správní sankce by měly být v případě úmyslného nebo nedbalostního nesouladu s požadavky na způsobilost stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, v případech, kdy příjemce, který podává žádost v rámci režimu pro mladé zemědělce, neplní své povinnosti.
(27)
Správní sankce pro režimy podpory na zvířata a opatření podpory na zvířata by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, a na zvláštní problémy související s přírodními okolnostmi. Správní sankce by měly být odstupňovány podle závažnosti zjištěného nesouladu a měly by zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika režimů či opatření podpory na konkrétní období. Pokud jde o kritéria způsobilosti, měla by zohledňovat zvláštnosti jednotlivých režimů podpory nebo opatření podpory. Správní sankce podle tohoto nařízení by měly být stanoveny na dostatečně odrazující úrovni, aby se zabránilo úmyslnému ohlašování větší plochy.
(28)
V případě žádostí o podporu podaných v rámci režimů podpory na zvířata nebo v případě žádostí o platbu podaných v rámci opatření podpory na zvířata vede nesoulad k tomu, že podporu na dotyčné zvíře poskytnout nelze. Mělo by být stanoveno, že se snížení uplatní již od prvního zvířete, u něhož byl zjištěn nesoulad, správní sankce by však měla být bez ohledu na míru snížení méně přísná, pokud se nesoulad týká nejvýše tří zvířat. Ve všech ostatních případech by přísnost správní sankce měla záviset na procentním podílu zvířat, u nichž byl zjištěn nesoulad.
(29)
Obecně platí, že členské státy by měly přijmout veškerá další opatření nezbytná k zajištění řádného fungování integrovaného systému. Členské státy by měly mít možnost ukládat v případě potřeby dodatečné vnitrostátní sankce.
(30)
Možnost provádět opravy, aniž by to vedlo k uplatnění správní sankce stanovené v případě žádosti o podporu a žádosti o platbu, by se měla vztahovat i na chybné údaje obsažené v počítačové databázi ohledně ohlášených kusů skotu, u nichž tento nesoulad představuje porušení kritéria způsobilosti, pokud daný příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě nebo již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
(31)
Zamítnutí a odnětí podpory a správní sankce v souvislosti s opatřeními na podporu rozvoje venkova by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené. Zamítnutí a odnětí podpory by mělo být odstupňováno podle závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nesouladu. Pokud jde o kritéria způsobilosti, závazky a jiné povinnosti, měly by být v zamítnutí a odnětí podpory a ve správních sankcích zohledněny zvláštnosti jednotlivých opatření podpory. V případě závažného nesouladu nebo v případě, kdy příjemce poskytl za účelem získání podpory nepravdivé důkazy, by měla být podpora zamítnuta a měla by být uložena správní sankce. Správní sankce by měly zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika opatření podpory nebo typů operací na konkrétní období.
(32)
U opatření na podporu rozvoje venkova by správními sankcemi neměla být dotčena možnost dočasně pozastavit podporu, jíž se týká nesoulad. Měla by být stanovena pravidla umožňující vymezit případy, kdy lze očekávat, že příjemce nesoulad odstraní v přiměřené lhůtě.
(33)
Pokud jde o roky 2015 a 2016, čl. 93 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví, že pravidla podmíněnosti musí rovněž zahrnovat zachování stálých pastvin. V této souvislosti je nezbytné stanovit, že členské státy by měly v letech 2015 a 2016 nadále plnit své závazky podle poměru stanoveného v roce 2014.
(34)
V zájmu jasnosti a za účelem stanovení harmonizovaného základu pro posouzení nesouladu a pro výpočet a uplatňování správních sankcí v důsledku podmíněnosti je nutné upřesnit význam pojmů opakování, rozsah, závažnost a trvání nesouladu. Vedle toho je nutné vysvětlit, kdy se má za to, že k nesouladu došlo.
(35)
Pokud jde o nesoulad s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, měly by být správní sankce stanoveny s ohledem na zásadu přiměřenosti. Měly by být uplatněny pouze v případě, že zemědělec jednal z nedbalosti nebo úmyslně, a měly by být odstupňovány podle závažnosti nesouladu.
(36)
S ohledem na povinnosti v oblasti podmíněnosti by se mělo vedle odstupňování správních sankcí podle zásady přiměřenosti stanovit, že počínaje určitým okamžikem je opakované porušení téže povinnosti v oblasti podmíněnosti po předchozím upozornění zemědělce považováno za úmyslný nesoulad.
(37)
Navíc pokud za zvláštních podmínek členský stát využije možnosti neuplatnit žádné správní sankce za nesoulad podle čl. 97 odst. 3 a čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, měly by být stanoveny požadavky týkající se odstranění příslušného nesouladu.
(38)
Pokud jde konkrétně o systém včasného varování uvedený v čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, pak v případě, že příjemce nesplní povinnost přijmout nápravná opatření, mělo by být uplatněno snížení zpětně za rok, za který byl systém včasného varování uplatněn. Při výpočtu správních sankcí by se v roce následné kontroly měla případně rovněž zohlednit skutečnost, že k předmětnému nesouladu došlo opakovaně. Aby byla příjemcům poskytnuta právní jistota, měla by být pro zpětné uplatnění správních sankcí stanovena lhůta.
(39)
Pokud jde o příjemce, kteří působí v rámci víceletých akcí zahájených na základě programů pro rozvoj venkova schválených podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (6) a na které se vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti, mělo by být stanoveno, že za účelem snížení administrativní zátěže vnitrostátních orgánů odpovědných za kontrolu jejich souladu a zjednodušení postupů se v jejich případě uplatní nový kontrolní systém a správní sankce.
(40)
S ohledem na případy nesouladu s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, na něž nebyly uplatněny správní sankce, jelikož se na ně vztahovalo pravidlo de minimis podle nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (7) nebo nařízení (ES) č. 1698/2005, ale u nichž členské státy měly zajistit, aby příjemci uvedené případy nesouladu odstranili, by měla být stanovena přechodná pravidla, která zajistí soulad povinnosti provést následnou kontrolu zavedenou před vstupem nařízení (EU) č. 1306/2013 v platnost s novými pravidly, jež uvedené nařízení v tomto ohledu obsahuje.
(41)
Z důvodů jasnosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 1122/2009 mělo být zrušeno. Nařízení Komise (EU) č. 65/2011 by mělo být rovněž zrušeno (8).
(42)
S ohledem na čl. 119 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1306/2013 by se toto nařízení mělo vztahovat na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají hospodářských roků nebo prémiových období začínajících 1. ledna 2015,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení obsahuje ustanovení, která doplňují některé jiné než podstatné prvky nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o:
a)
podmínky částečného nebo celkového zamítnutí nebo odnětí podpory;
b)
určení správní sankce a stanovení zvláštní sazby, která má být uplatněna;
c)
určení případů, kdy se správní sankce neuloží;
d)
pravidla pro termíny, data a lhůty, připadá-li konečné datum pro podání žádostí či změn na státní svátek, sobotu nebo neděli;
e)
konkrétní definice potřebné pro harmonizované provádění integrovaného systému;
f)
základní rysy a technická pravidla pro systém identifikace zemědělských pozemků a identifikace příjemců;
g)
základní rysy, technická pravidla a požadavky na kvalitu systému identifikace a evidence platebních nároků;
h)
základ pro výpočet podpory, včetně pravidel týkajících se řešení některých případů, kdy způsobilé plochy zahrnují krajinné prvky nebo stromy;
i)
dodatečná pravidla pro zprostředkovatele, jako jsou útvary, subjekty a organizace, kteří jsou zapojeni do procesu poskytování podpory;
j)
zachování stálých pastvin ve vztahu k podmíněnosti;
k)
harmonizovaný základ pro výpočet správních sankcí v souvislosti s podmíněností;
l)
podmínky pro uplatnění a výpočet správních sankcí v souvislosti s podmíněností;
m)
doplnění pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1306/2013, která zajišťují plynulý přechod ze zrušených pravidel na pravidla nová.
Článek 2
Definice
1. Pro účely integrovaného systému uvedeného v čl. 67 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 se použijí definice v čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a v čl. 67 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„příjemcem“ se rozumí zemědělec definovaný v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 a uvedený v článku 9 uvedeného nařízení, příjemce, na kterého se vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti ve smyslu článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, nebo příjemce, který získal podporu na rozvoj venkova podle čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9);
2)
„nesouladem“ se rozumí:
a)
v případě kritérií způsobilosti, závazků nebo jiných povinností souvisejících s podmínkami poskytování podpory podle čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 jakékoli nedodržení těchto kritérií způsobilosti, závazků nebo povinností, nebo
b)
v případě podmíněnosti nesoulad s povinnými požadavky na hospodaření podle právních předpisů Unie, se standardy týkajícími se dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy stanovenými členskými státy v souladu s článkem 94 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo se zachováním stálých pastvin podle čl. 93 odst. 3 uvedeného nařízení;
3)
„žádostí o podporu“ se rozumí žádost o podporu nebo o přistoupení k opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013;
4)
„žádostí o platbu“ se rozumí žádost příjemce o platbu od vnitrostátních orgánů podle nařízení (EU) č. 1305/2013;
5)
„jiným prohlášením“ se rozumí každé jiné prohlášení či dokument než žádost o podporu nebo žádost o platbu, který musí být předložen příjemcem nebo třetí stranou nebo musí být v jejich držení, aby byly splněny zvláštní požadavky vyplývající z některých opatření pro rozvoj venkova;
6)
„opatřeními pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému“ se rozumějí opatření podpory udělená v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) a články 28 až 31, 33, 34 a 40 nařízení (EU) č. 1305/2013, popřípadě čl. 35 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou opatření uvedených v čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013 a opatření podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pokud jde o náklady na zavedení;
7)
„systémem identifikace a evidence zvířat“ se rozumí systém identifikace a evidence skotu vytvořený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (10) nebo systém identifikace a evidence ovcí a koz vytvořený nařízením Rady (ES) č. 21/2004 (11);
8)
„ušní značkou“ se rozumí ušní značka k individuální identifikaci skotu podle čl. 3 písm. a) a článku 4 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo ušní známka k individuální identifikaci ovcí a koz podle bodu A.3 přílohy nařízení (ES) č. 21/2004;
9)
„počítačovou databází zvířat“ se rozumí počítačová databáze uvedená v čl. 3 písm. b) a článku 5 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo ústřední evidence či počítačová databáze uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. d) a článcích 7 a 8 nařízení (ES) č. 21/2004;
10)
„zvířecím pasem“ se rozumí zvířecí pas uvedený v čl. 3 písm. c) a článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000;
11)
„evidencí“ v souvislosti se zvířaty se rozumí evidence vedená chovatelem zvířat, který je uveden v čl. 3 písm. d) a článku 7 nařízení (ES) č. 1760/2000, nebo evidence uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. b) a článku 5 nařízení (ES) č. 21/2004;
12)
„identifikačním kódem“ se rozumí identifikační kód uvedený v čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo kódy uvedené v bodě A.2 přílohy nařízení (ES) č. 21/2004;
13)
„režimem podpory na zvířata“ se rozumí opatření dobrovolné podpory vázané na produkci podle ustanovení kapitoly 1 hlavy IV nařízení (EU) č. 1307/2013, je-li roční platba, jež má být poskytnuta v rámci stanovených množstevních limitů, založena na stanoveném počtu zvířat;
14)
„opatřeními podpory na zvířata“ se rozumějí opatření nebo typy operací pro rozvoj venkova, u nichž je podpora založena na počtu zvířat nebo počtu ohlášených velkých dobytčích jednotek;
15)
„žádostí o podporu na hospodářská zvířata“ se rozumí žádost o vyplacení podpory, je-li roční platba, jež má být poskytnuta v rámci stanovených množstevních limitů, založena na stanoveném počtu zvířat v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci podle ustanovení kapitoly 1 hlavy IV nařízení (EU) č. 1307/2013;
16)
„ohlášenými zvířaty“ se rozumějí zvířata, na něž se vztahuje žádost o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimu podpory na zvířata nebo na něž se vztahuje žádost o platbu v souvislosti s opatřením podpory na zvířata;
17)
„zvířetem potenciálně způsobilým k získání podpory“ se rozumí zvíře, které by a priori mohlo potenciálně splnit kritéria způsobilosti pro získání podpory v rámci režimu podpory na zvířata nebo podpory v rámci opatření podpory na zvířata v daném roce podání žádosti;
18)
„zjištěným zvířetem“ se rozumí:
a)
v případě režimu podpory na zvířata zvíře, u něhož byly splněny všechny podmínky stanovené v předpisech o poskytování podpory, nebo
b)
v případě opatření podpory na zvířata zvíře identifikované prostřednictvím správních kontrol nebo kontrol na místě;
19)
„chovatelem zvířat“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba odpovědná za zvířata trvale nebo dočasně, a to i během přepravy nebo na trhu;
20)
„režimy podpory na plochu“ se rozumějí přímé platby na plochu ve smyslu čl. 67 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 s výjimkou zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie podle kapitoly IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (12) a zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři podle kapitoly IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (13);
21)
„opatřeními podpory na plochu“ se rozumějí opatření nebo typy operací pro rozvoj venkova, u nichž je podpora založena na velikosti ohlášené plochy;
22)
„využitím“ v souvislosti s plochou se rozumí využití plochy z hlediska druhů plodin uvedených v čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 a druhů trvalých travních porostů definovaných v čl. 4 odst. 1 písm. h) uvedeného nařízení, jako stálé pastviny uvedené v čl. 45 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení, jako jiné plochy travních porostů, než je trvalý travní porost či stálá pastvina, jako pokrytí půdy nebo jako plochy bez plodin;
23)
„zjištěnou plochou“ se rozumí:
a)
v případě režimů podpory na plochu plocha, u níž byla splněna všechna kritéria způsobilosti nebo jiné povinnosti vztahující se k podmínkám poskytování podpory, bez ohledu na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, nebo
b)
v případě opatření podpory na plochu plocha parcel nebo pozemků identifikovaná prostřednictvím správních kontrol nebo kontrol na místě;
24)
„zeměpisným informačním systémem“ (dále jen „GIS“) se rozumí technika počítačového zeměpisného informačního systému uvedeného v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013;
25)
„referenčním pozemkem“ se rozumí zeměpisně vymezený prostor, který má jedinečnou identifikaci zaznamenanou v systému identifikace zemědělských pozemků uvedeném v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013;
26)
„zeměpisným materiálem“ se rozumějí mapy nebo jiné dokumenty používané ke sdělování obsahových prvků systému GIS mezi žadateli o podporu a členskými státy.
2. Pro účely hlavy IV tohoto nařízení se použijí definice v hlavě VI nařízení (EU) č. 1306/2013.
Kromě toho se „standardy“ rozumí některý ze standardů stanovených členskými státy v souladu s článkem 94 nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i povinnosti týkající se stálých pastvin stanovené v čl. 93 odst. 3 uvedeného nařízení.
Článek 3
Uplatnění sankcí podle trestního práva
Ukládáním správních sankcí a zamítnutím či odnětím podpory stanoveným v tomto nařízení není dotčeno uplatňování sankcí podle trestního práva, jestliže tak vnitrostátní právní předpisy stanoví.
Článek 4
Vyšší moc a mimořádné okolnosti
1. Pokud jde o přímé platby, pak v případě, že příjemce nemohl jednat v souladu s kritérii způsobilosti nebo jinými povinnostmi v důsledku zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností, neztrácí nárok na podporu na plochu nebo zvířata, na něž bylo možné poskytnout podporu v době, kdy k zásahu vyšší moci nebo k mimořádným okolnostem došlo.
Pokud jde o opatření na podporu rozvoje venkova podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013, pak v případě, že příjemce nemohl splnit závazek v důsledku zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností, je příslušná platba odňata úměrně za roky, ve kterých k zásahu vyšší moci nebo k mimořádným okolnostem došlo. Odnětí se vztahuje pouze na ty části závazku, u nichž nedošlo k vícenákladům nebo ztrátě příjmu před zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi. Na kritéria způsobilosti ani jiné povinnosti se odnětí nevztahuje a neuplatní se žádná správní sankce.
Pokud jde o jiná opatření na podporu rozvoje venkova, členské státy v případě zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností nepožadují částečnou ani úplnou náhradu podpory. V případě víceletých závazků nebo plateb se náhrada podpory získané v předchozích letech nepožaduje, přičemž závazky jsou nadále plněny a platby prováděny v následujících letech v souladu s původní délkou jejich platnosti.
Je-li nesouladem způsobeným zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi dotčena podmíněnost, neuplatní se odpovídající správní sankce podle čl. 91 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Případy vyšší moci a mimořádných okolností se písemně oznamují příslušnému orgánu spolu s příslušnými důkazy, jež tento orgán uzná za vhodné, do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy je tak příjemce nebo osoba jím pověřená s to učinit.
HLAVA II
INTEGROVANÝ ADMINISTRATIVNÍ A KONTROLNÍ SYSTÉM
KAPITOLA I
SYSTÉMOVÉ POŽADAVKY
Článek 5
Identifikace zemědělských pozemků
1. Systém identifikace zemědělských pozemků uvedený v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013 funguje na úrovni referenčních pozemků. Referenční pozemek obsahuje jednotku půdy, která představuje zemědělskou plochu definovanou v čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) č. 1307/2013. V případě potřeby může referenční pozemek zahrnovat také plochy podle čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013 a zemědělskou půdu podle čl. 28 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Členské státy vymezí referenční pozemky takovým způsobem, aby byly měřitelné, umožňovaly jedinečnou a jednoznačnou lokalizaci zemědělských pozemků, které jsou každoročně ohlášeny, a v zásadě byly stabilní v průběhu času.
2. Členské státy rovněž zajistí, aby ohlášené zemědělské pozemky byly spolehlivě identifikovány. Zejména vyžadují, aby žádosti o podporu a žádosti o platby obsahovaly podrobné údaje nebo aby k nim byly přiloženy doklady, které určí příslušný orgán, za účelem lokalizace a změření každého zemědělského pozemku. U každého referenčního pozemku členské státy:
a)
určí maximální způsobilou plochu pro účely režimů podpory uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
určí maximální způsobilou plochu pro účely opatření souvisejících s plochou podle článků 28 až 31 nařízení (EU) č. 1305/2013;
c)
lokalizují a určí rozlohu těch ploch využívaných v ekologickém zájmu uvedených v čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, u nichž daný členský stát rozhodl, že mají být považovány za plochy využívané v ekologickém zájmu. Pro tento účel členské státy případně použijí přepočítací nebo váhové koeficienty stanovené v příloze X nařízení (EU) č. 1307/2013;
d)
určí, zda se na ně vztahují ustanovení pro horské oblasti, oblasti, které čelí značným přírodním omezením a ostatní oblasti postižené zvláštními omezeními podle článku 32 nařízení (EU) č. 1305/2013, oblasti sítě Natura 2000, oblasti, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (14), zemědělskou půdu schválenou pro pěstování bavlny podle článku 57 nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin podle čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu iii) nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy určené členskými státy k regionálnímu nebo kolektivnímu provádění ploch využívaných v ekologickém zájmu v souladu s čl. 46 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy, které byly oznámeny Komisi v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. 1307/2013, oblasti pokryté trvalými travními porosty, které jsou environmentálně citlivé v oblastech, na které se vztahují směrnice Rady 92/43/EHS (15) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (16), a další citlivé oblasti podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo oblasti určené členskými státy v souladu s článkem 48 uvedeného nařízení.
3. Členské státy zajistí, aby maximální způsobilá plocha připadající na referenční pozemek podle odstavce 2 písm. a) byla správně vyčíslena s maximálním tolerančním rozpětím 2 % s přihlédnutím k tvaru a stavu referenčních pozemků.
4. V případě opatření podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a článků 30 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 mohou členské státy zavést vhodné alternativní systémy za účelem jednoznačného určení pozemků, na které se poskytuje podpora, pokud je plocha pokrytá lesy.
5. GIS funguje na základě vnitrostátního souřadnicového referenčního systému definovaného ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (17), který umožňuje standardizované měření a jedinečnou identifikaci zemědělských pozemků na celém území dotčeného členského státu. Pokud se používají různé souřadnicové systémy, vzájemně se vylučují a každý z nich zajišťuje spojitost mezi jednotlivými informacemi, které odkazují na totožnou polohu.
Článek 6
Posouzení kvality systému identifikace zemědělských pozemků
1. Členské státy každoročně posoudí kvalitu systému identifikace zemědělských pozemků pro účely režimu základní platby a režimu jednotné platby na plochu podle kapitoly 1 hlavy III nařízení (EU) č. 1307/2013. Posouzení shody probíhá ve dvou úrovních.
V první úrovni posuzování kvality systému identifikace zemědělských pozemků se posuzují tyto prvky:
a)
správné vyčíslení maximální způsobilé plochy;
b)
poměr a rozdělení referenčních pozemků v případě, kdy se u maximální způsobilé plochy zohledňují nezpůsobilé plochy, nebo v případě, že se zemědělská plocha nezohledňuje;
c)
výskyt referenčních pozemků s kritickými vadami.
Ve druhé úrovni se posuzují tyto prvky kvality s cílem zjistit v systému identifikace zemědělských pozemků možné nedostatky:
a)
kategorizace referenčních pozemků v případě, kdy se u maximální způsobilé plochy zohledňují nezpůsobilé plochy, nebo v případě, kdy se zemědělská plocha nezohledňuje nebo vykazuje kritickou vadu;
b)
poměr ohlášené plochy k maximální způsobilé ploše uvnitř referenčních pozemků;
c)
procentní podíl referenčních pozemků, které se během let změnily.
Pokud výsledky posouzení kvality odhalí nedostatky v systému, členský stát přijme vhodná nápravná opatření.
2. Členské státy provádějí posouzení podle odstavce 1 na základě vzorku referenčních pozemků, který jim vybere a poskytne Komise. Použijí údaje umožňující posoudit stávající situaci na místě.
3. Do 31. ledna následujícího po příslušném kalendářním roce se Komisi zasílá hodnotící zpráva, případně doplněná o nápravná opatření a časový harmonogram jejich provedení.
Článek 7
Identifikace a evidence platebních nároků
1. Systém identifikace a evidence platebních nároků stanovený v článku 71 nařízení (EU) č. 1306/2013 je elektronický rejstřík na úrovni členského státu, který zejména u křížových kontrol podle odstavce 1 uvedeného článku zaručuje efektivní sledovatelnost platebních nároků, pokud jde o tyto prvky:
a)
držitele;
b)
roční hodnoty;
c)
datum stanovení nároku;
d)
datum poslední aktivace;
e)
původ, zejména z hlediska přidělení, původní, vnitrostátní nebo regionální rezervy, jakož i koupě, nájem a dědictví;
f)
v případech použití čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 nároky zachované na základě uvedeného ustanovení;
g)
popřípadě regionální omezení.
2. Členské státy s více než jednou platební agenturou se mohou rozhodnout elektronický rejstřík provozovat na úrovni platební agentury. V takovém případě dotčený členský stát zajistí, aby byly jednotlivé rejstříky navzájem slučitelné.
Článek 8
Identifikace příjemců
Aniž je dotčen čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, zaručí jednotný systém pro zaznamenání totožnosti každého příjemce stanovený v článku 73 uvedeného nařízení jedinečnou identifikaci všech žádostí o podporu a žádostí o platbu nebo jiných ohlášení podaných stejným příjemcem.
KAPITOLA II
ZEMĚDĚLSKÉ POZEMKY S KRAJINNÝMI PRVKY A STROMY
Článek 9
Určení ploch v případě, kdy zemědělské pozemky zahrnují krajinné prvky a stromy
1. V případě regionů, v nichž jsou některé krajinné prvky, zejména živé ploty, příkopy a zídky, tradiční součástí správných zemědělských postupů pěstování plodin nebo využití půdy na zemědělské ploše, mohou členské státy rozhodnout, že odpovídající plocha se má považovat za součást způsobilé plochy zemědělského pozemku ve smyslu čl. 67 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud nepřesáhne celkovou šířku, kterou dotčený členský stát určí. Tato šířka musí odpovídat tradiční šířce v dotčeném regionu a nesmí přesáhnout dva metry.
Pokud však členské státy před 9. prosincem 2009 Komisi oznámily šířku větší než dva metry v souladu s čl. 30 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise (ES) č. 796/2004 (18), lze stále použít tuto šířku.
První a druhý pododstavec se nevztahují na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, pokud se dotčený členský stát rozhodl používat poměrný systém podle článku 10.
2. Veškeré krajinné prvky podléhající požadavkům a standardům uvedeným v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013, jež tvoří součást celkové plochy zemědělského pozemku, se považují za součást způsobilé plochy tohoto zemědělského pozemku.
3. Zemědělský pozemek, který zahrnuje rozptýlené stromy, je považován za způsobilou plochu za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
zemědělské činnosti se na těchto pozemcích mohou provádět podobným způsobem jako na pozemcích bez stromů na stejné ploše a
b)
počet stromů na hektar nepřesáhne maximální hustotu.
Maximální hustotu podle prvního pododstavce písm. b) vymezí členské státy na základě tradičních pěstitelských postupů, přírodních podmínek a důvodů souvisejících s ochranou životního prostředí a oznámí ji. Nepřesáhne 100 stromů na hektar. Toto omezení však neplatí ve vztahu k opatřením stanoveným v článcích 28 a 30 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Tento odstavec se nevztahuje na rozptýlené ovocné stromy, které nesou opakovaně úrodu, na rozptýlené stromy, které mohou být spásány na trvalých travních porostech, a na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, pokud se dotčený členský stát rozhodl používat poměrný systém podle článku 10.
Článek 10
Poměrný systém pro trvalé travní porosty s krajinnými prvky a stromy
1. Pokud jde o trvalé travní porosty s rozptýlenými nezpůsobilými prvky, jako jsou krajinné prvky a stromy, mohou se členské státy rozhodnout používat pro určování způsobilé plochy v rámci referenčního pozemku poměrný systém.
Poměrný systém uvedený v prvním pododstavci tvoří různé kategorie typů homogenního krajinného pokryvu, pro které se použije stanovený koeficient snížení vycházející z procentního podílu nezpůsobilé plochy. Kategorie představující nejnižší procentní podíl nezpůsobilé plochy nepřesáhne 10 % nezpůsobilé plochy a nepoužije se na ni žádný koeficient snížení.
2. Veškeré krajinné prvky podléhající požadavkům a standardům uvedeným v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013, jež tvoří součást celkové plochy zemědělského pozemku, se považují za součást způsobilé plochy.
3. Tento článek se nepoužije na trvalé travní porosty s ovocnými stromy, které nesou opakovaně úrodu.
KAPITOLA III
ŽÁDOSTI O PODPORU A ŽÁDOSTI O PLATBU
Článek 11
Jednotná žádost
Jednotná žádost se vztahuje alespoň na žádost o přímé platby podle čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu a jiné režimy podpory na plochu.
Článek 12
Odchylka od konečného data pro podání
Odchylně od čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (19) platí, že pokud konečné datum pro podání žádosti o podporu, žádosti o platbu či jiných prohlášení nebo pro předložení jakýchkoli podkladů či smluv nebo konečné datum pro provedení změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu připadá na státní svátek, sobotu nebo neděli, považuje se za konečné datum bezprostředně následující pracovní den.
První pododstavec se rovněž použije na nejzazší možné datum pro opožděné podání podle čl. 13 odst. 1 třetího pododstavce a na nejzazší možné datum pro opožděné podání podle čl. 14 druhého pododstavce v případě žádostí příjemců o přiznání nebo zvýšení platebních nároků.
Článek 13
Opožděné podání
1. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání žádosti o podporu nebo žádosti o platbu podle tohoto nařízení po uplynutí konečného data pro toto podání stanoveného Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek, na které by měl příjemce nárok, kdyby žádost podal ve stanovené lhůtě, o 1 % za každý pracovní den.
Aniž jsou dotčena jakákoli konkrétní opatření, která musí členské státy přijmout s cílem zajistit včasné předkládání veškerých podkladů tak, aby bylo možné naplánovat a provést účinné kontroly, první pododstavec se použije rovněž na žádosti o podporu, doklady, smlouvy nebo jiná prohlášení, které mají být předloženy příslušnému orgánu, pokud tyto žádosti o podporu, doklady, smlouvy nebo prohlášení zakládají způsobilost pro získání dotčené podpory. V takovém případě se snížení vztahuje na částku, která je za dotčenou podporu splatná.
Přesáhne-li toto prodlení 25 kalendářních dnů, považuje se žádost za nepřípustnou a příjemci není poskytnuta žádná podpora.
2. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 platí, že pokud příjemce režimů stanovených v článcích 46 a 47 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (20), na kterého se rovněž vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti v souladu s článkem 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, nepodá formulář jednotné žádosti do uplynutí konečného data uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci tohoto článku, uplatní se snížení částek o 1 % za každý pracovní den. Maximální snížení nepřekročí 25 %. Procentní podíl snížení se uplatní na celkovou částku plateb souvisejících s opatřeními podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 vydělenou třemi pro účely restrukturalizace a konverze.
3. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu po uplynutí konečného data pro toto podání stanoveného Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek vztahujících se ke skutečnému využití dotčených zemědělských pozemků o 1 % za každý pracovní den.
Změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu jsou přípustné pouze do nejzazšího možného dne pro opožděné podání jednotné žádosti nebo žádosti o platbu uvedeného v odst. 1 třetím pododstavci. Pokud však tento den nastane dříve než konečné datum pro podání změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu podle prvního pododstavce tohoto odstavce nebo připadne-li na toto konečné datum, pokládají se změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu provedené po tomto datu za nepřípustné.
Článek 14
Opožděné podání žádosti týkající se platebních nároků
S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání žádosti o přiznání platebních nároků, popřípadě o zvýšení hodnoty platebních nároků po uplynutí konečného data stanoveného pro tento účel Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek, jež mají být v daném roce na platební nároky přiznané příjemci, popřípadě na zvýšení hodnoty platebních nároků přiznané příjemci vyplaceny, o 3 % za každý pracovní den.
Přesáhne-li tohoto prodlení 25 kalendářních dnů, považuje se žádost za nepřípustnou a příjemci nejsou přiznány žádné platební nároky, popřípadě mu není přiznáno žádné zvýšení hodnoty platebních nároků.
KAPITOLA IV
VÝPOČET PODPORY A SPRÁVNÍCH SANKCÍ TÝKAJÍCÍCH SE REŽIMŮ PŘÍMÝCH PLATEB A OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA V OBLASTI PŮSOBNOSTI INTEGROVANÉHO SYSTÉMU
ODDÍL 1
Obecná pravidla
Článek 15
Výjimky z uplatnění správních sankcí
1. Správní sankce stanovené v této kapitole se nepoužijí na tu část žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, v jejímž případě příjemce písemně informoval příslušný orgán o tom, že daná žádost o podporu nebo žádost o platbu byla chybná nebo se stala chybnou po svém podání, za předpokladu, že příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě a že ho příslušný orgán již neinformoval o nesouladu v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
2. Informace poskytnuté příjemcem, na něž se odkazuje v odstavci 1, vedou k úpravě žádosti o podporu nebo žádosti o platbu podle aktuálního stavu.
Článek 16
Neohlášení všech ploch
1. Jestliže příjemce v daném roce neohlásí všechny zemědělské pozemky související s plochami uvedenými v čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 a rozdíl mezi celkovou plochou ohlášenou v jednotné žádosti nebo žádosti o platbu na jedné straně a ohlášenou plochou plus celkovou plochou neohlášených pozemků na druhé straně je větší než 3 % ohlášené plochy, celková částka přímých plateb na plochu nebo podpory v rámci opatření podpory na plochu splatných tomuto příjemci v daném roce se sníží až o 3 % v závislosti na závažnosti opomenutí.
Sankce vypočítaná v souladu s prvním pododstavcem se sníží o částku jakýchkoli správních sankcí uplatněných v souladu s čl. 28 odst. 2.
2. Odstavec 1 se použije rovněž na platby související s režimy stanovenými v článcích 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud se na příjemce vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti podle článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013. Procentní podíl snížení se uplatní na celkovou částku plateb souvisejících s opatřeními podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 vydělenou třemi pro účely restrukturalizace a konverze.
3. Odstavec 1 se nepoužije na platby v rámci režimu pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 2
Režimy podpory na plochu, s výjimkou plateb na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, nebo opatření podpory na plochu
Článek 17
Obecné zásady
1. Pro účely tohoto oddílu se rozlišují tyto skupiny plodin:
a)
plochy ohlášené pro účely aktivace platebních nároků v rámci režimu základní platby nebo pro účely získání jednotné platby na plochu;
b)
skupina pro každou z ploch ohlášených pro účely jakéhokoli jiného režimu nebo opatření podpory na plochu, na nějž se vztahuje jiná sazba podpory nebo opatření;
c)
plochy ohlášené pod hlavičkou „jiné využití“.
2. Pokud jedna a tatáž plocha slouží jako základ pro žádost o podporu nebo žádost o platbu v rámci více než jednoho režimu nebo opatření podpory, bere se tato plocha v úvahu pro každý z těchto režimů nebo opatření podpory samostatně.
Článek 18
Základ pro výpočet plateb na plochu
1. S ohledem na žádosti o podporu v rámci režimu základní platby, režimu pro malé zemědělce, redistributivní platby, platby na oblasti s přírodními omezeními, popřípadě režimu pro mladé zemědělce, a pokud členské státy uplatňují režim základní platby, platí, že:
a)
je-li počet ohlášených platebních nároků vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, sníží se počet ohlášených platebních nároků na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici;
b)
v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou se ohlášená plocha upraví na nižší údaj.
Tento odstavec se nepoužije v prvním roce přiznávání platebních nároků.
2. Pokud jde o platby pro mladé zemědělce a pokud si členský stát zvolí způsob platby stanovený v čl. 50 odst. 6, 7 a 8 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak je-li plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než limit stanovený členským státem v souladu s čl. 50 odst. 9 uvedeného nařízení, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
3. Pokud jde o redistributivní platbu, pak je-li je plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než limity stanovené členským státem v souladu s čl. 41 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
4. Pokud jde o platbu na oblasti s přírodními omezeními a pokud si členský stát zvolí způsob platby stanovený v čl. 48 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak je-li plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než maximální počet hektarů stanovený členským státem, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
5. Pokud jde o žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v rámci režimů nebo opatření podpory na plochu, pak je-li zjištěná plocha skupiny plodin větší než plocha, která byla ohlášena v žádosti o podporu, použije se pro výpočet podpory ohlášená plocha.
6. Aniž jsou dotčeny správní sankce v souladu s článkem 19, platí, že u žádostí o podporu nebo žádostí o platbu v rámci režimů nebo opatření podpory na plochu se v případě, že je ohlášená plocha větší než plocha, která byla zjištěna pro skupinu plodin podle čl. 17 odst. 1, podpora vypočítá na základě plochy zjištěné pro danou skupinu plodin.
Nicméně aniž je dotčen článek 60 nařízení (EU) č. 1306/2013, v případě, že rozdíl mezi celkovou zjištěnou plochou a celkovou plochou ohlášenou pro účely platby v rámci režimů přímé podpory stanovených v hlavách III, IV a V nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo velikost celkové plochy ohlášená pro účely platby v rámci opatření podpory na plochu činí 0,1 ha nebo méně, se zjištěná plocha stanoví jako plocha rovnající se ohlášené ploše. Při tomto výpočtu se berou v úvahu pouze ohlášení větší plochy na úrovni skupiny plodin podle čl. 17 odst. 1.
Druhý pododstavec se nepoužije, činí-li rozdíl více než 20 % celkové plochy ohlášené pro platby.
7. Pro účely výpočtu podpory v rámci režimu základní platby se bere v úvahu průměr hodnot jednotlivých platebních nároků souvisejících s odpovídající ohlášenou plochou.
Článek 19
Správní sankce v případě ohlášení větší plochy
1. Pokud je v případě skupiny plodin podle čl. 17 odst. 1 plocha ohlášená pro účely jakéhokoli režimu nebo opatření podpory na plochu vyšší než plocha zjištěná podle článku 18, vypočítá se podpora na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, je-li tento rozdíl vyšší než 3 % nebo dva hektary, ale není vyšší než 20 % zjištěné plochy.
Pokud rozdíl přesahuje 20 % zjištěné plochy, nelze na danou skupinu plodin podporu na plochu poskytnout.
2. Pokud rozdíl přesahuje 50 %, nelze na danou skupinu plodin podporu na plochu poskytnout. Příjemce musí navíc uhradit další sankci rovnající se výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi ohlášenou plochou a plochou zjištěnou podle článku 18.
3. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že částku vypočítanou podle odstavců 1 a 2 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 20
Správní sankce související se zvláštní podporou na bavlnu
Aniž jsou dotčeny správní sankce, které se uplatňují podle článku 19 tohoto nařízení, platí, že v případě zjištění, že příjemce nedodržuje povinnosti plynoucí z čl. 61 odst. 1 a 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 (21), ztratí příjemce právo na zvýšení podpory stanovené v čl. 60 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013. Kromě toho se podpora na bavlnu poskytovaná na způsobilý hektar podle článku 57 nařízení (EU) č. 1307/2013 sníží o částku rovnající se zvýšení, na něž by měl příjemce jinak nárok podle čl. 60 odst. 2 uvedeného nařízení.
Článek 21
Jiné správní sankce než za ohlášení větší plochy související s platbami pro mladé zemědělce podle kapitoly V hlavy III nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 19, platí, že v případě zjištění, že příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 a článku 49 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014, se podpora pro mladé zemědělce nevyplatí nebo v plné výši odejme. Pokud se navíc zjistí, že příjemce poskytl pro účely prokázání plnění povinností nepravdivé důkazy, použije se sankce ve výši 20 % částky, na kterou příjemce má nebo by jinak měl nárok jako na platbu pro mladé zemědělce podle čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že částku neoprávněných plateb a správních sankcí uvedených v odstavci 1 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
ODDÍL 3
Platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí
Článek 22
Obecné zásady
1. Pro účely tohoto oddílu se rozlišují tyto skupiny plodin:
a)
každá skupina ploch ohlášených jako plochy s některou plodinou podle čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
plochy, které jsou ohlášeny jako trvalé travní porosty a jsou environmentálně citlivé podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013;
c)
jiné plochy ohlášené jako trvalé travní porosty, než jaké jsou uvedeny v písmeni b), a
d)
plochy ohlášené jako plochy využívané v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li tatáž plocha ohlášena pro více než jednu skupinu plodin, bere se tato plocha v úvahu pro každou z těchto skupin zvlášť.
Článek 23
Základ pro výpočet platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí s ohledem na způsobilé hektary ohlášené v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu
1. Pokud členský stát používá režim základní platby, platí, že:
a)
je-li počet ohlášených platebních nároků vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, sníží se počet ohlášených platebních nároků na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici;
b)
v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou se ohlášená plocha upraví na nižší údaj.
2. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 28, platí, že je-li plocha ohlášená v jednotné žádosti o základní platbu nebo jednotnou platbu na plochu větší než zjištěná plocha, použije se pro výpočet ekologické platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí (dále jen „ekologická platba“) zjištěná plocha.
Je-li však plocha zjištěná pro účely režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než plocha ohlášená v žádosti o podporu, použije se k výpočtu ekologické platby ohlášená plocha.
Článek 24
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na diverzifikaci plodin
1. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že se hlavní plodina nesmí pěstovat na více než 75 % celkové plochy orné půdy, avšak plocha, která byla zjištěna pro hlavní skupinu plodin, pokrývá více než 75 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl plochy s hlavní skupinou plodin převyšující 75 % celkové zjištěné plochy orné půdy na celkové ploše vyžadované pro ostatní skupiny plodin.
2. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že dvě hlavní plodiny se nesmějí pěstovat na více než 95 % celkové zjištěné plochy orné půdy, avšak plocha, která byla zjištěna pro dvě hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 95 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl plochy s dvěma hlavními skupinami plodin převyšující 95 % celkové zjištěné plochy orné půdy na celkové ploše vyžadované pro ostatní skupiny plodin.
3. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že hlavní plodina se nesmí pěstovat na více než 75 % celkové zjištěné plochy orné půdy a dvě hlavní plodiny nesmějí pokrývat více než 95 %, avšak plocha, která byla zjištěna pro hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 75 % a plocha, která byla zjištěna pro dvě hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 95 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí součet poměrů rozdílu vypočítaných podle odstavce 1 a 2. Hodnota tohoto poměru však nesmí být vyšší než 1.
4. Zjistí-li se, že příjemce po dobu tří let jedná v nesouladu s požadavky na diverzifikaci plodin popsanými v tomto článku, představuje plocha, o niž má být snížena plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby, v souladu s odstavci 1, 2 a 3 na následující roky, celkovou zjištěnou plochu orné půdy vynásobenou poměrem rozdílu.
Článek 25
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na trvalé travní porosty
1. Je-li zjištěn nesoulad s čl. 45 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013, plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, se sníží o plochu, u níž byl zjištěn nesoulad s požadavky čl. 45 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li zjištěn nesoulad s povinnostmi uvedenými v článku 44 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014, plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, se sníží o plochu, u níž byl zjištěn nesoulad s povinnostmi uvedenými v článku 44 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014.
3. Má se za to, že nesoulad je „zjištěn“, je-li prokázán v důsledku některého druhu kontrol provedených podle článku 74 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo je-li na něj jakýmkoli jiným způsobem upozorněn příslušný kontrolní orgán nebo platební agentura.
Článek 26
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na plochu využívanou v ekologickém zájmu
1. Plocha využívaná v ekologickém zájmu požadovaná podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 (dále jen „požadovaná plocha využívaná v ekologickém zájmu“) se vypočítá na základě celkové zjištěné plochy orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení.
2. Jestliže je požadovaná plocha využívaná v ekologickém zájmu větší než plocha využívaná v ekologickém zájmu zjištěná s přihlédnutím k váhovým koeficientům ploch využívaných v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, sníží o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení, vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl rozdílu mezi požadovanou plochou využívanou v ekologickém zájmu a zjištěnou plochou využívanou v ekologickém zájmu na požadované ploše využívané v ekologickém zájmu.
3. Zjistí-li se, že příjemce po dobu tří let jedná v nesouladu s požadavky na plochu využívanou v ekologickém zájmu popsanými v tomto článku, představuje plocha, o niž má být snížena plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby, v souladu s odstavcem 2 na následující roky, celkovou zjištěnou plochu orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení, vynásobenou poměrem rozdílu.
Článek 27
Maximální snížení ekologické platby
1. Součet snížení vypočítaných podle článků 24 a 26 vyjádřený v hektarech nesmí být vyšší než celkový zjištěný počet hektarů orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení.
2. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 28, nesmí být celkové snížení vypočítané podle článků 24 až 26 vyšší než ekologická platba vypočítaná podle článku 23.
Článek 28
Správní sankce související s ekologickou platbou
1. Jestliže se plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23, liší od plochy, která má být použita pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27, vypočítá se ekologická platba z této druhé plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl představuje více než 3 % nebo dva hektary, ale ne více než 20 % plochy, která má být pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27 použita.
Pokud je rozdíl větší než 20 %, neposkytne se žádná podpora.
Pokud je rozdíl větší než 50 %, neposkytne se žádná podpora. Příjemce musí navíc uhradit další sankci rovnající se výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi plochou, jež má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23, a plochou, jež má být pro výpočet ekologické platby použita po uplatnění článků 24 až 27.
2. Jestliže zemědělec neohlásí všechny své plochy orné půdy, v důsledku čehož by byl vyňat z povinností stanovených v článcích 44, 45 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo neohlásí všechny své trvalé travní porosty, které jsou environmentálně citlivé podle čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení, a jestliže je tato neohlášená plocha větší než 0,1 ha, pak plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27 tohoto nařízení, se sníží o dalších 10 %.
3. V souladu s čl. 77 odst. 6 nařízení (EU) č. 1306/2013 se správní sankce vypočítaná podle odstavců 1 a 2 tohoto článku nepoužije v roce podání žádosti 2015 a 2016. Správní sankce vypočítaná podle odstavce 1 a 2 se vydělí pěti a je omezena na nejvýše 20 % částky ekologické platby, na niž by měl daný zemědělec nárok podle článku 23 v roce podání žádosti 2017, a vydělí čtyřmi a omezí na nejvýše 25 % téže částky počínaje rokem podání žádosti 2018.
4. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že výši správních sankcí vypočítaných podle odstavců 1, 2 a 3 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 29
Pravidla platná pro rovnocenné postupy
Tento oddíl se použije obdobně na rovnocenné postupy uvedené v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 4
Dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytovaná na základě žádostí o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimů podpory na zvířata nebo podpora na rozvoj venkova poskytovaná na základě žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata
Článek 30
Základ pro výpočet
1. Podporu nelze v žádném případě poskytnout na vyšší počet zvířat, než jaký je uveden v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu.
2. Zvířata, která se nacházejí v zemědělském podniku, lze považovat za zjištěná pouze tehdy, pokud jsou identifikována v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu. Identifikovaná zvířata lze bez ztráty práva na výplatu podpory nahradit za předpokladu, že daný příjemce již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti nebo nebyl vyrozuměn o záměru tohoto orgánu provést kontrolu na místě. Pokud členský stát nevyužije možnosti zavést systém bez žádostí v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, zajistí všemi prostředky, že neexistují žádné pochybnosti o tom, kterých zvířat se žádosti příjemců týkají.
3. Aniž je dotčen článek 31, platí, že je-li počet zvířat ohlášených v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu vyšší než počet zvířat zjištěných při správních kontrolách nebo kontrolách na místě, podpora se vypočítá podle počtu zjištěných zvířat.
4. Při zjištění případů nesouladu se systémem identifikace a evidence skotu platí, že:
a)
kus skotu, který se nachází v zemědělském podniku a který ztratil jednu ze dvou ušních značek, se považuje za zjištěný za předpokladu, že ho lze jednoznačně a jednotlivě identifikovat podle ostatních prvků systému identifikace a evidence skotu uvedených v čl. 3 prvním pododstavci písm. b), c) a d) nařízení (ES) č. 1760/2000;
b)
pokud jeden jediný kus skotu nacházející se v zemědělském podniku ztratil obě ušní značky, považuje se za zjištěný za předpokladu, že ho lze nadále identifikovat podle evidence, zvířecího pasu, databáze nebo jiného prostředku stanoveného v nařízení (ES) č. 1760/2000 a že chovatel zvířat může doložit, že již před oznámením kontroly na místě podnikl kroky k nápravě situace;
c)
pokud se zjištěný nesoulad týká chybných záznamů v evidenci nebo ve zvířecích pasech, považuje se dotyčné zvíře za nezjištěné pouze v případě, že jsou tyto chyby zjištěny alespoň při dvou kontrolách v průběhu 24 měsíců. Ve všech ostatních případech se dotyčná zvířata považují za nezjištěná již po prvním zjištění nesrovnalosti.
Zápisy a hlášení do systému identifikace a evidence skotu lze kdykoli pozměnit, pokud došlo ke zjevným chybám uznaným příslušným orgánem.
5. Ovce nebo koza, která se nachází v zemědělském podniku a která ztratila jednu ušní značku, se považuje za zjištěnou za předpokladu, že ji lze nadále identifikovat první identifikační značkou v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 21/2004 a že jsou splněny všechny ostatní požadavky systému identifikace a evidence ovcí a koz.
Článek 31
Správní sankce související se zvířaty ohlášenými v rámci režimů nebo opatření podpory na zvířata
1. Pokud je v souvislosti se žádostí o podporu v rámci režimu podpory na zvířata nebo v souvislosti se žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata zjištěn rozdíl mezi počtem ohlášených zvířat a počtem zvířat zjištěných v souladu s čl. 30 odst. 3, sníží se celková výše podpory, na niž má příjemce v rámci daného režimu nebo opatření podpory v daném roce podání žádosti nárok, o procentní podíl, který se stanoví podle odstavce 3 tohoto článku, pokud byl nesoulad zjištěn nejvýše u tří zvířat.
2. Pokud byl nesoulad zjištěn u více než tří zvířat, sníží se celková částka podpory, na niž má příjemce v daném roce podání žádosti nárok v rámci režimu nebo opatření podpory uvedených v odstavci 1:
a)
o procentní podíl, který se stanoví v souladu s odstavcem 3, pokud uvedený procentní podíl není vyšší než 10 %;
b)
o dvojnásobek procentního podílu stanoveného v souladu s odstavcem 3, pokud je procentní podíl vyšší než 10 %, ale nepřesahuje 20 %.
Pokud je procentní podíl stanovený v souladu s odstavcem 3 vyšší než 20 %, nebude příjemci v daném roce podání žádosti vyplacena žádná podpora, na niž by měl podle čl. 30 odst. 3 v rámci režimu nebo opatření podpory nárok.
Pokud je procentní podíl stanovený v souladu s odstavcem 3 vyšší než 50 %, nebude příjemci v daném roce podání žádosti vyplacena žádná podpora, na niž by měl podle čl. 30 odst. 3 v rámci režimu nebo opatření podpory nárok. Příjemce musí navíc uhradit další sankci ve výši rovnající se částce, která odpovídá rozdílu mezi počtem ohlášených zvířat a počtem zvířat zjištěných podle článku 30 odst. 3. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že uvedenou částku nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
3. Pro stanovení procentních podílů uvedených v odstavcích 1 a 2 se počet zvířat, která byla ohlášena v rámci režimu nebo opatření podpory na zvířata a v jejichž případě byl zjištěn nesoulad, vydělí počtem zvířat zjištěných pro daný režim nebo opatření podpory na zvířata v souvislosti s příslušnou žádostí o podporu nebo žádostí o platbu na daný rok.
Pokud členský stát využije možnosti zavést systém bez žádostí v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, považují se zvířata, která jsou potenciálně způsobilá k poskytnutí podpory a která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému identifikace a evidence zvířat, za zvířata, u nichž byl zjištěn nesoulad.
Článek 32
Výjimky z uplatnění správních sankcí v případě přírodních okolností
Správní sankce stanovené v článku 31 se nepoužijí v případech, kdy příjemce není schopen plnit kritéria způsobilosti, závazky nebo jiné povinnosti v důsledku přírodních okolností s dopadem na živý inventář nebo stádo, za předpokladu, že písemně uvědomil příslušný orgán do deseti pracovních dnů ode dne, kdy zjistil jakékoli snížení počtu zvířat.
Aniž jsou dotčeny konkrétní okolnosti, které je třeba vzít v úvahu v jednotlivých případech, mohou příslušné orgány uznat přírodní okolnosti s dopadem na živý inventář nebo stádo spočívající ve:
a)
smrti zvířete v důsledku nákazy nebo
b)
smrti zvířete v důsledku nehody, za kterou příjemce nemůže být činěn odpovědným.
Článek 33
Dodatečné sankce a opatření
1. Členské státy mohou stanovit dodatečné vnitrostátní sankce uplatňované na zprostředkovatele, kteří jsou zapojeni do procesu získávání podpory, s cílem zajistit soulad s požadavky v oblasti kontroly, včetně dodržování oznamovací povinnosti.
2. Pokud se u důkazů poskytovaných jinými útvary, subjekty nebo organizacemi, než jsou příslušné orgány, v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. c) nařízení (EU) č. 1306/2013 zjistí, že byly nedbalostí nebo úmyslně předloženy jako nesprávné, uplatní dotčený členský stát příslušné vnitrostátní sankce v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Je-li takový nesoulad zjištěn podruhé, odebere se příslušnému útvaru, subjektu nebo organizaci nejméně na rok právo poskytovat důkazy, které by sloužily k získání podpory.
Článek 34
Změny a úpravy záznamů v počítačové databázi skotu
Pokud jde o ohlášené kusy skotu, použije se článek 15 na chyby a opomenutí související se záznamy v počítačové databázi skotu, které byly provedeny od okamžiku podání žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
HLAVA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO OPATŘENÍ NA PODPORU ROZVOJE VENKOVA
Článek 35
Nesoulad s jinými kritérii způsobilosti, než je velikost plochy nebo počet zvířat, se závazky nebo s dalšími povinnostmi
1. Požadovaná podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata, nejsou-li dodržena kritéria způsobilosti.
2. Požadovaná podpora je zamítnuta nebo v plné výši či zčásti odňata, nejsou-li dodrženy tyto závazky nebo jiné povinnosti:
a)
závazky stanovené v programu rozvoje venkova nebo
b)
případně další povinnosti související s danou operací stanovené v právních předpisech Unie nebo vnitrostátních právních předpisech nebo v programu rozvoje venkova, zejména v normách a požadavcích týkajících se veřejných zakázek, státních podpor a jiných závazných normách a požadavcích.
3. Při rozhodování o výši zamítnuté nebo odňaté podpory v důsledku nesouladu se závazky nebo jinými povinnostmi uvedenými v odstavci 2 přihlédne členský stát k závažnosti, rozsahu, trvání a opakování nesouladu týkajícího se podmínek poskytování podpory podle odstavce 2.
Závažnost nesouladu závisí zejména na závažnosti z něj vyplývajících důsledků, přičemž se zohledňují cíle nedodržených závazků nebo povinností.
Rozsah nesouladu závisí zejména na účinku, který vyvolá na celkovou operaci.
Trvání závisí zejména na době, po kterou účinek trvá, nebo na možnosti tento účinek přiměřenými prostředky ukončit.
Opakování závisí na tom, zda byl obdobný nesoulad zjištěn již dříve během posledních čtyř let nebo v průběhu celého programového období 2014-2020, pokud jde o stejného příjemce a stejné opatření nebo typ operace nebo o obdobné opatření v případě programového období 2007-2013.
4. V případě víceletých závazků nebo plateb platí, že odnětí na základě kritérií uvedených v odstavci 3 se rovněž vztahuje na částky, které byly pro účely téže operace vyplaceny již v předchozích letech.
5. V případě, že celkové posouzení na základě kritérií uvedených v odstavci 3 vede ke zjištění závažného nesouladu, podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata. Příjemce je navíc během kalendářního roku zjištění nesouladu a během následujícího kalendářního roku vyloučen ze stejného opatření nebo typu operace v rámci téhož opatření.
6. Pokud se prokáže, že příjemce poskytl za účelem získání podpory nepravdivé důkazy nebo že vlastní nedbalostí neposkytl potřebné informace, podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata. Příjemce je navíc během kalendářního roku zjištění nesouladu a během následujícího kalendářního roku vyloučen ze stejného opatření nebo typu operace v rámci téhož opatření.
7. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že odnětí podpory a správní sankce uvedené v odstavcích 1, 2, 4, 5 a 6 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 36
Pozastavení podpory
Platební agentura může v souvislosti s některými náklady podporu pozastavit, je-li zjištěn nesoulad, který vedl k uložení správní sankce. Platební agentura toto pozastavení zruší, jakmile příjemce příslušnému orgánu uspokojivě prokáže, že situaci napravil. Pozastavení podpory netrvá déle než tři měsíce. Členské státy rovněž mohou v závislosti na typu operací a účincích příslušného nesouladu stanovit i kratší maximální lhůtu.
Platební agentura může podporu pozastavit pouze v případě, kdy nesouladem není dotčeno dosažení obecného účelu dotčené operace a kdy lze předpokládat, že příjemce bude schopen situaci v rámci vymezené maximální lhůty napravit.
HLAVA IV
KONTROLNÍ SYSTÉM A SPRÁVNÍ SANKCE VE VZTAHU K PODMÍNĚNOSTI
KAPITOLA I
ZACHOVÁNÍ STÁLÝCH PASTVIN
Článek 37
Povinnosti týkající se stálých pastvin
1. Je-li zjištěno, že poměr uvedený v čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 1122/2009 se v roce 2014 na vnitrostátní nebo regionální úrovni snížil, může dotyčný členský stát stanovit příjemcům žádajícím o některou podporu v rámci režimů přímých plateb v roce 2015 povinnost, aby bez předchozího povolení nepřeměňovali půdu pokrytou stálými pastvinami.
Pokud se zjistí, že se tento poměr v roce 2014 snížil o více než 5 %, dotyčný členský stát tuto povinnost stanoví.
Jestliže je povolení uvedené v prvním a druhém pododstavci podmíněno vyčleněním určité plochy půdy jako stálé pastviny, tato půda se odchylně od definice stanovené v čl. 2 druhém pododstavci bodě 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 považuje za stálou pastvinu od prvního dne přeměny. Tato plocha musí být využívána k pěstování trav nebo jiných zelených pícnin po dobu pěti po sobě jdoucích let ode dne přeměny.
2. Povinnost příjemců stanovená v odstavci 1 se nepoužije, pokud příjemci vytvořili půdu pokrytou stálými pastvinami v souladu s nařízeními Rady (EHS) č. 2078/92 (22), (ES) č. 1257/1999 (23) a (ES) č. 1698/2005.
3. Je-li zjištěno, že splnění povinnosti uvedené v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 nelze v roce 2014 zajistit, stanoví dotyčný členský stát kromě opatření, která mají být přijata podle odstavce 1 tohoto článku, na vnitrostátní nebo regionální úrovni příjemcům žádajícím o podporu v rámci některého z režimů přímých plateb v roce 2015 povinnost, aby půdu opětovně přeměnili na půdu pokrytou stálými pastvinami.
První pododstavec se vztahuje pouze na příjemce, kteří mají k dispozici půdu, která byla přeměněna z půdy pokryté stálými pastvinami na půdu určenou k jiným účelům.
První pododstavec se vztahuje na plochu půdy takto přeměněnou od prvního dne 24měsíčního období předcházejícího poslednímu dni pro podání jednotných žádostí v dotčeném členském státě v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009.
V takovém případě zemědělci opětovně přemění určitý procentní podíl této plochy na stálou pastvinu nebo vyčlení plochu o této rozloze jako stálou pastvinu. Tento procentní podíl se vypočítá na základě rozlohy plochy takto přeměněné zemědělcem a rozlohy plochy nezbytné k opětovnému nastolení rovnováhy.
Pokud však byla tato plocha po své přeměně na půdu určenou k jiným účelům převedena, první pododstavec se použije jedině tehdy, pokud k převodu došlo po 6. květnu 2004.
Plochy opětovně přeměněné na stálou pastvinu nebo vyčleněné jako stálá pastvina se odchylně od čl. 2 druhého pododstavce bodu 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 považují za „stálé pastviny“ od prvního dne opětovné přeměny nebo vyčlenění. Takové plochy musí být užívány k pěstování trav nebo jiných zelených pícnin po dobu pěti po sobě jdoucích let ode dne přeměny.
4. Odstavce 1 a 3 se použijí pouze během roku 2015.
5. Členské státy provedou v letech 2015 a 2016 kontroly s cílem zajistit soulad s odstavci 1 a 3.
KAPITOLA II
VÝPOČET A UPLATŇOVÁNÍ SPRÁVNÍCH SANKCÍ
Článek 38
Obecná pravidla týkající nesouladu
1. Pro účely této kapitoly se „opakováním“ nesouladu rozumí nesoulad s tímtéž požadavkem nebo s toutéž normou zjištěný více než jednou v průběhu tří po sobě jdoucích kalendářních let, pokud byl příjemce o předchozím nesouladu již informován a měl případně možnost přijmout nezbytná opatření k jeho nápravě. Pro účely stanovení toho, že došlo k opakování nesouladu, se zohlední případy nesouladu zjištěné podle nařízení (ES) č. 1122/2009, přičemž se zejména standardy pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy (DZES) 3 uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013 považují za rovnocenné povinným požadavkům na hospodaření (PPH) 2 uvedeným v příloze II nařízení (ES) č. 73/2009 ve znění platném k 21. prosinci 2013.
2. „Rozsah“ nesouladu se určí s přihlédnutím zejména k tomu, zda má dalekosáhlý dopad nebo zda se omezuje na samotný zemědělský podnik.
3. „Závažnost“ nesouladu závisí zejména na tom, jak významné jsou jeho důsledky s ohledem na cíle dotčeného požadavku nebo normy.
4. Zda je nesoulad „trvalý“, závisí zejména na době, po kterou účinek trvá, nebo na možnosti tento účinek přiměřenými prostředky ukončit.
5. Pro účely této kapitoly se za „zjištěné“ považují případy nesouladu, které vyplynou z jakékoli kontroly provedené v souladu s tímto nařízením nebo na které byl jakýmkoli jiným způsobem upozorněn příslušný kontrolní orgán nebo případně platební agentura.
Článek 39
Výpočet a uplatnění správních sankcí v případě nedbalosti
1. Pokud ke zjištěnému nesouladu došlo z nedbalosti příjemce, uplatní se snížení. Toto snížení zpravidla činí 3 % celkové částky vyplývající z plateb a ročních prémií uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Platební agentura však může na základě posouzení významu nesouladu uvedeného příslušným kontrolním orgánem v hodnotící části kontrolní zprávy s přihlédnutím ke kritériím uvedeným v čl. 38 odst. 1 až 4 rozhodnout buď o snížení uvedeného procentního podílu na 1 %, nebo o jeho zvýšení na 5 % celkové částky uvedené v prvním pododstavci, anebo v případech, kdy ustanovení vztahující se k dotčenému požadavku nebo standardu připouštějí možnost dále se zjištěným nesouladem nezabývat, nebo v případech, ve kterých je poskytována podpora podle čl. 17 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1305/2013, neuložit snížení vůbec.
2. Pokud se členský stát rozhodne neuplatnit správní sankci podle čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 a příjemce situaci nenapraví ve lhůtě stanovené příslušným orgánem, správní sankce se uplatní.
Příslušný orgán lhůtu stanoví nejpozději na konec roku následujícího po roce, v němž došlo ke zjištění.
3. Pokud členský stát využije možnosti stanovené v čl. 99 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 a příjemce situaci nenapraví ve lhůtě stanovené příslušným orgánem, uplatní se zpětně za rok prvního zjištění nesouladu, kdy byl použit systém včasného varování, snížení nejméně o 1 % stanovené v odstavci 1 tohoto článku, jestliže se zjistí, že nesoulad nebyl odstraněn během období nejvýše tří po sobě jdoucích kalendářních let počítaných od začátku uvedeného roku.
Příslušný orgán lhůtu stanoví nejpozději na konec roku následujícího po roce, v němž došlo ke zjištění.
Nesoulad, který příjemce odstranil ve stanovené lhůtě, se nepovažuje za nesoulad pro účely stanovení toho, zda došlo k jeho opakování v souladu s odstavcem 4.
4. Aniž jsou dotčeny případy úmyslného nesouladu, snížení, které se má uplatnit při prvním opakování téhož nesouladu podle odstavce 1, se vynásobí koeficientem tři.
V případě dalších opakování se koeficientem tři vynásobí vždy výsledek snížení stanovený za předchozí opakování. Maximální snížení však nepřekročí 15 % celkové částky uvedené v odstavci 1.
Po dosažení maximálního procentního podílu ve výši 15 % sdělí platební agentura dotčenému příjemci, že bude-li tentýž nesoulad zjištěn znovu, bude se mít za to, že příjemce jednal úmyslně ve smyslu článku 40.
Článek 40
Výpočet a uplatnění správních sankcí v případě úmyslného nesouladu
Pokud se zjištěného nesouladu dopustil příjemce úmyslně, uplatní se na celkovou částku uvedenou v čl. 39 odst. 1 snížení, které činí zpravidla 20 % této celkové částky.
Platební agentura však může na základě posouzení významu nesouladu uvedeného příslušným kontrolním orgánem v hodnotící části kontrolní zprávy s ohledem na kritéria uvedená v čl. 38 odst. 1 až 4 rozhodnout o snížení tohoto procentního podílu na nejméně 15 %, nebo o jeho zvýšení až na 100 % celkové částky.
Článek 41
Kumulace správních sankcí
Pokud případ nesouladu ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 2 písm. b) zároveň představuje nesoulad ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 2 písm. a), správní sankce se uplatní v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 77 odst. 8 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Přechodná pravidla týkající se podmíněnosti
1. Pokud jde o povinnosti v oblasti podmíněnosti, které se vztahují na příjemce opatření zavedených podle nařízení (ES) č. 1698/2005, použijí se pravidla o kontrolním systému a správních sankcích stanovená v tomto nařízení a v prováděcích aktech přijatých Komisí na základě nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. V případech nesouladu s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, na něž nebyly uplatněny správní sankce, protože se na ně vztahovalo pravidlo de minimis podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo podle čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1698/2005, se použije ustanovení čl. 97 odst. 3 druhého pododstavce nařízení č. 1306/2013 s ohledem na povinnost kontrolního orgánu přijmout opatření nezbytná k ověření toho, že příjemce zjištěný nesoulad odstranil.
Článek 43
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1122/2009 a (EU) č. 65/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015.
Uvedená nařízení se však nadále použijí na:
a)
žádosti o podporu v souvislosti s přímými platbami podané za prémiová období počínající přede dnem 1. ledna 2015;
b)
žádosti o platbu podané za rok 2014 a
c)
kontrolní systém a správní sankce, pokud jde o povinnosti zemědělců v oblasti podmíněnosti podle článků 85 t a 103z nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (24).
Článek 44
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají roku podání žádosti nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 640/2014
оd 11. ožujka 2014.
o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu integriranog administrativnog i kontrolnog sustava te uvjeta za odbijanje ili obustavu plaćanja i administrativne kazne koje se primjenjuju za izravna plaćanja, potporu ruralnom razvoju i višestruku sukladnost
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, EZ br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (1), a posebno njezin članak 63. stavak 4., članak 64. stavak 6., članak 72. stavak 5., članak 76., članak 77. stavak 7., članak 93. stavak 4., članak 101. stavak 1. i članak 120.,
budući da:
(1)
Uredbom (EU) br. 1306/2013 stavlja se izvan snage i zamjenjuje, među ostalim, Uredba Vijeća (EZ) br. 1290/2005. (2) Uredbom (EU) br. 1306/2013 Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih i provedbenih akata. Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje sustava u novom pravnom okviru, potrebno je donijeti određena pravila putem takvih akata. Tim aktima posebno bi se trebala zamijeniti pravila utvrđena u Uredbi Komisije (EZ) br. 1122/2009. (3).
(2)
Posebno, potrebno je utvrditi pravila za dopunu određenih elemenata Uredbe (EU) br. 1306/2013 koji nisu ključni u vezi s funkcioniranjem integriranog administrativnog i kontrolnog sustava (integrirani sustav), rokovima za podnošenje zahtjeva za potporu ili zahtjeva za plaćanje, uvjetima za djelomično ili potpuno odbijanje potpore te djelomično ili potpuno povlačenje neosnovane pomoći ili potpore i određivanjem administrativnih kazni za nesukladnosti povezane s uvjetima za dobivanje potpore u okviru programa utvrđenih Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i uvjetima za dobivanje potpore u okviru mjera ruralnog razvoja utvrđenih Uredbom (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i pravila za održavanje trajnih pašnjaka i izračun administrativnih kazni u pogledu obveza višestruke sukladnosti.
(3)
Dodatne definicije potrebne su kako bi se osigurala usklađena provedba integriranog sustava uz definicije predviđene u uredbama (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013. Uz to potrebno je definirati određene izraze primjenjive na pravila višestruke sukladnosti.
(4)
Primjena administrativnih kazni ili odbijanja i povlačenja pomoći ili potpore, predviđena ovom Uredbom, ne bi smjela spriječiti države članice od primjene nacionalnih kaznenih odredbi ako su predviđene nacionalnim zakonodavstvom.
(5)
Člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013 definiraju se određeni slučajevi više sile i iznimnih okolnosti koje države članice trebaju priznati. Potrebno je utvrditi dodatna pravila kojima se državama članicama omogućuje priznavanje slučajeva više sile i iznimnih okolnosti u vezi s izravnim plaćanjima, potporom ruralnom razvoju i višestrukom sukladnošću. Potrebno je odrediti rok unutar kojeg korisnik treba prijaviti takav slučaj.
(6)
Dodatna pravila potrebna su i u pogledu sustava za identifikaciju zemljišnih parcela kojim upravljaju države članice u skladu s člankom 70. Uredbe (EU) br. 1306/2013. U skladu s tom odredbom potrebno je upotrebljavati tehnike računalnoga geografskog informacijskog sustava (GIS). Potrebno je razjasniti koje osnovne zahtjeve i ciljeve kvalitete sustav treba ispunjavati te koji podaci trebaju biti dostupni u GIS-u kako bi se osigurale učinkovite administrativne unakrsne provjere. Stoga je potrebno redovito ažurirati sustav za identifikaciju zemljišnih parcela kako bi se isključila obilježja i površine za koje je jasno da nisu prihvatljivi za financiranje. Međutim, kako bi se izbjegla nestabilnost sustava, državama članicama pruža se fleksibilnost kada je riječ o unošenju manjih izmjena u pogledu najveće prihvatljive površine zbog nesigurnosti u tumačenju fotografija koja je, među ostalim, uzrokovana strukturom i stanjem referentnih parcela.
(7)
Kako bi se državama članicama omogućilo proaktivno otkrivanje mogućih slabosti sustava i poduzimanje korektivnih mjera kada su potrebne, potrebno je svake godine ocijeniti kakvoću sustava za identifikaciju zemljišnih parcela.
(8)
Kako bi osigurale pravilnu provedbu programa osnovnih plaćanja i povezanih plaćanja, kako je predviđeno u glavi III. Uredbe (EU) br. 1307/2013, države članice trebale bi uspostaviti sustav za identifikaciju i registraciju prava na plaćanje koji omogućuje sljedivost prava na plaćanja i koji, među ostalim, omogućuje unakrsnu provjeru površina prijavljenih za program osnovnih plaćanja s pravima na plaćanja dostupnim svakom poljoprivredniku te između različitih prava na plaćanja kao takvih.
(9)
Kako bi se osigurale učinkovite kontrole i spriječilo podnošenje više zahtjeva za potporu pri različitim agencijama za plaćanja unutar jedne države članice, države članice trebaju predvidjeti jedinstven sustav evidentiranja identiteta poljoprivrednika koji podnose zahtjeve za potporu u okviru integriranog sustava.
(10)
Iskustvo je pokazalo da bi određena krajobrazna obilježja, posebno živice, jarci i kameni zidovi trebalo smatrati dijelom prihvatljive površine za izravna plaćanja po površini. Potrebno je odrediti prihvatljivu širinu obilježja krajobraza u tom području. S obzirom na posebne potrebe okoliša potrebno je omogućiti državama članicama fleksibilnost u pogledu ograničenja koja su uzeta u obzir pri određivanju regionalnih prinosa za potrebe prethodnih plaćanja po površini za kulture. Ipak, državama članicama trebalo bi biti dopušteno primijeniti drugačije metode za trajne travnjake prožete obilježjima krajobraza i stablima, gdje se ta opcija ne primjenjuje.
(11)
S obzirom na važnost održive poljoprivrede, sva obilježja krajobraza podložna zahtjevima i standardima navedenima u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1306/2013 koja su sastavni dio ukupne površine poljoprivredne parcele trebalo bi smatrati prihvatljivima.
(12)
U pogledu poljoprivrednih parcela koje zauzimaju obradiva zemljišta ili trajni travnjaci koji sadrže stabla, potrebno je utvrditi uvjete za prisustvo stabala u tim područjima i njihov utjecaj na prihvatljivost takvih područja. Radi pravne sigurnosti potrebno je utvrditi najveću gustoću stabala koju određuju države članice na temelju tradicionalnih praksi uzgoja, prirodnih uvjeta i ekoloških razloga.
(13)
Radi pojednostavnjenja i mogućnosti nadzora i kontrole izravnih plaćanja, državama članicama trebala bi biti dopuštena primjena sustava proporcionalnosti kako bi se utvrdilo prihvatljivo područje trajnog travnjaka prožetog neprihvatljivim obilježjima kao što su to obilježja krajobraza i stabla, osim onih obilježja krajobraza koja podliježu zahtjevima i standardima navedenima u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1306/2013. Prihvatljivo područje određuje se za svaku referentnu parcelu u skladu s unaprijed utvrđenim pragovima koji se primjenjuju na razini vrste homogenoga pokrova tla. Raštrkana obilježja koja do određenog postotka pokrivaju referentne parcele mogu se smatrati dijelom prihvatljive površine. Stoga je potrebno predvidjeti da nisu potrebni odbici za površine prožete obilježjima u prvoj kategoriji koja čini najniži postotak neprihvatljivih površina.
(14)
Potrebno je uspostaviti pravila kojima se uređuju slučajevi kad je konačni rok za podnošenje raznih zahtjeva, dokumenata ili izmjena državni praznik, subota ili nedjelja.
(15)
Poštovanje rokova za podnošenje zahtjeva za dodjelu potpore, zahtjeva za plaćanje i drugih izjava, za izmjenu zahtjeva za dodjelu potpora za površinu ili zahtjeva za plaćanje i svih popratnih dokumenata ili ugovora nužno je kako bi nacionalna nadležna tijela planirala i potom izvršila učinkovite kontrole ispravnosti zahtjeva za potporu, zahtjeva za plaćanje ili ostalih dokumenata. Stoga je potrebno utvrditi pravila o rokovima unutar kojih su prihvatljiva zakašnjela podnošenja. Kako bi se korisnike potaknulo na poštovanje rokova, potrebno je primijeniti odvraćajuće smanjenje u slučaju zakašnjelog podnošenja, osim ako je kašnjenje posljedica više sile ili iznimnih okolnosti.
(16)
Pravovremeno podnošenje zahtjeva za dodjelu prava na plaćanje ili, prema potrebi, povećanje vrijednosti prava na plaćanje korisnika ključno je za države članice u cilju pravovremene uspostave prava na plaćanje. Stoga bi zakašnjela podnošenja zahtjeva bila dopuštena isključivo u istom dodatnom roku kao i kod zakašnjelog podnošenja bilo kakvih zahtjeva za potporu. Trebalo bi primijeniti i odvraćajuće smanjenje, osim ako je kašnjenje posljedica više sile ili iznimnih okolnosti.
(17)
Korisnici koji u bilo kojem trenutku obavijeste nadležna nacionalna tijela o nepravilnim zahtjevima za potporu ili zahtjevima za plaćanje ne bi trebali podlijegati nikakvim administrativnim kaznama neovisno o razlogu nesukladnosti, osim ako je korisnik bio obaviješten o tome da nadležna tijela namjeravaju provesti kontrolu na terenu ili ako su nadležna tijela već obavijestila korisnika o nesukladnostima u zahtjevu za potporu ili plaćanje.
(18)
Potrebno je utvrditi dodatna pravila za osnovu izračuna programa potpora po površini i mjerama potpore po površini te za osnovu izračuna dobrovoljne proizvodno vezane potpore na temelju zahtjeva za potporu za stoku u skladu s programima potpora za životinje ili potporom ruralnom razvoju na temelju zahtjeva za plaćanje u skladu s mjerama potpore povezanim sa životinjama.
(19)
Potrebno je utvrditi administrativne kazne uzimajući u obzir načela odvraćanja proporcionalnosti i posebne poteškoće povezane sa slučajevima više sile i iznimnih okolnostima. Potrebno je stupnjevati administrativne kazne na temelju ozbiljnosti utvrđene nesukladnosti sve do potpunog isključenja iz jednog ili više programa potpore po površini ili jedne mjere potpore povezane s površinom ili više njih na određeni rok. Njima bi se trebale uzeti u obzir posebnosti različitih programa potpore ili mjera potpore u odnosu na kriterije prihvatljivosti, obveze i druge zahtjeve ili mogućnost da korisnik ne prijavi sve svoje površine kako bi na umjetan način stvorio uvjet za izuzeće iz obveza ekologizacije. Na temelju ove Uredbe potrebno je predvidjeti dovoljno odvraćajuće administrativne kazne kako bi se odvratilo od namjerne nesukladnosti.
(20)
Kako bi se državama članicama omogućilo da učinkovito provode kontrole, posebno kontrole koje se odnose na obvezu višestruke sukladnosti, potrebno je predvidjeti obvezu za korisnike da prijave sve površine koje imaju na raspolaganju neovisno o tome podnose li ili ne podnose zahtjev za potporu za te površine u skladu s člankom 72. stavkom 1. (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013.
(21)
Za potrebe određivanja prihvatljivih površina i izračun primjenjivih umanjenja potrebno je definirati površine koje pripadaju istoj skupini kultura. Površinu je potrebno uzeti u obzir nekoliko puta ako je prijavljena za dodjelu potpora na temelju nekoliko programa potpora ili mjera potpore. Međutim, za potrebe ekologizacije potrebno je razlikovati skupine kultura.
(22)
Za plaćanje potpore na temelju programa osnovnih plaćanja potreban je jednak broj prava na plaćanje i prihvatljivih hektara. Za potrebe ovog programa stoga je potrebno osigurati da se izračun plaćanja u slučaju razlika između broja prijavljenih prava na plaćanje i prijavljene površine temelji na manjoj vrijednosti. Kako bi se izbjeglo da se izračun temelji na nepostojećim pravima, potrebno je predvidjeti da broj prava na plaćanje koji se koristi pri izračunu ne prelazi broj prava na plaćanje kojima korisnik raspolaže.
(23)
Kad je riječ o zahtjevima za potporu po površini i/ili zahtjevima za plaćanje, nesukladnosti se obično odnose na dijelove površina. Prekoračenja u prijavi u pogledu jedne parcele zato mogu biti poništena manjkovima u prijavi ostalih parcela iste skupine kultura. Unutar određene granice dopuštenog odstupanja, potrebno je predvidjeti da se administrativne kazne počinju primjenjivati tek kad se ta granica prekorači.
(24)
Osim toga, kad je riječ o zahtjevima za potporu i/ili zahtjevima za plaćanje za plaćanja po površini, razlike između ukupne prijavljene površine u zahtjevu za potporu i/ili zahtjevu za plaćanje i ukupne površine koja se smatra prihvatljivom često su zanemarive. Kako bi se izbjegao velik broj manjih prilagodbi zahtjeva, potrebno je predvidjeti da se zahtjevi za potporu i/ili zahtjevi za plaćanje ne moraju prilagoditi utvrđenoj površini osim ako je prekoračena određena razina razlika.
(25)
S obzirom na posebnosti programa potpora za pamuk potrebno je utvrditi posebne odredbe o administrativnim kaznama u vezi s tim programom.
(26)
Potrebno je utvrditi administrativne kazne u slučaju namjerne nesukladnosti ili one prouzročene nemarom sa zahtjevima prihvatljivosti uzimajući u obzir načela odvraćanja i proporcionalnosti za slučajeve u kojima korisnik koji je podnio zahtjev u okviru programa za mlade poljoprivrednike, ne ispunjava svoje obveze.
(27)
Potrebno je utvrditi administrativne kazne za programe potpore za životinje i mjere potpore povezane sa životinjama uzimajući u obzir načela odvraćanja i proporcionalnosti i posebne probleme povezane sa slučajevima prirodnih okolnosti. Administrativne kazne potrebno je stupnjevati na temelju ozbiljnosti utvrđene nesukladnosti sve do potpunog isključenja iz jednog ili više programa potpore ili jedne mjere potpore ili više njih na određeni rok. U pogledu kriterija prihvatljivosti, trebale bi se uzeti u obzir posebnosti različitih programa potpore ili mjera potpore. Administrativne kazne na temelju ove Uredbe potrebno je utvrditi s dovoljno odvraćajućim učinkom kako bi se odvratilo od namjernog prekoračenja u prijavi.
(28)
Kad je riječ o zahtjevima za potporu u okviru programa potpora za životinje ili zahtjeva za plaćanje u okviru mjera potpore povezanih sa životinjama, nesukladnosti su uzrok neprihvatljivosti predmetne životinje. Potrebno je predvidjeti smanjenja od prve životinje kod koje su utvrđene nesukladnosti, ali bi, neovisno o razini smanjenja, trebala postojati blaža administrativna kazna ako su nesukladnosti utvrđene kod najviše tri životinje. U svim ostalim slučajevima težina administrativne kazne trebala bi ovisiti o postotku životinja kod kojih su utvrđene nesukladnosti.
(29)
U pravilu bi države članice trebale poduzeti sve daljnje mjere potrebne za osiguranje pravilnog funkcioniranja integriranog sustava. Državama članicama trebalo bi dopustiti uvođenje dodatnih nacionalnih kazni prema potrebi.
(30)
Mogućnost provedbe korekcija bez administrativnih kazni predviđenu za zahtjev za potporu i zahtjev za plaćanje potrebno je primijeniti i u pogledu netočnih podataka u računalnoj bazi podataka u pogledu prijavljenih goveda za koje takva nesukladnost čini kršenje kriterija prihvatljivosti, osim ako je korisnik obaviješten o namjeri nadležnog tijela da izvrši kontrolu na terenu ili je nadležno tijelo korisnika već obavijestilo o nesukladnostima u zahtjevu za potporu ili zahtjevu za plaćanje.
(31)
Potrebno je utvrditi odbijanja i povlačenja potpore te administrativne kazne za mjere potpore ruralnom razvoju uzimajući u obzir načela odvraćanja i proporcionalnosti. Odbijanja i povlačenja potpore potrebno je stupnjevati na temelju ozbiljnosti, opsega, trajanja i ponavljanja utvrđene nesukladnosti. U okviru odbijanja i povlačenja potpore i administrativnih kazni potrebno je uzeti u obzir posebnosti različitih mjera potpore s obzirom na kriterije prihvatljivosti, obveze i druge zahtjeve. U slučaju ozbiljne nesukladnosti ili u slučaju kada je korisnik dostavio lažne dokaze za potrebe primanja potpore, potporu treba odbiti i odrediti administrativnu kaznu. Administrativne kazne treba odrediti sve do potpunog isključenja iz jedne ili više mjera potpore ili vrsta aktivnosti na određeno razdoblje.
(32)
U slučaju mjera potpore ruralnom razvoju administrativne kazne ne bi trebale dovoditi u pitanje mogućnost da se zbog nesukladnosti privremeno obustavi potpora. Potrebno je utvrditi pravila kojima će se definirati slučajevi u kojima se može očekivati da će korisnik riješiti nesukladnost u razumnom roku.
(33)
Člankom 93. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1306/2013 predviđa se da se pravilima za višestruku sukladnost za godine 2015. i 2016. obuhvati i održavanje trajnih pašnjaka. U tom je smislu potrebno navesti da bi države članice trebale nastaviti ispunjivati svoje obveze u 2015. i 2016. u skladu s omjerom utvrđenim u 2014.
(34)
Radi jasnoće i utvrđivanja usklađene osnove za ocjenu nesukladnosti te izračuna i primjene administrativnih kazni u okviru višestruke sukladnosti potrebno je objasniti značenje termina „ponavljanje”, „opseg”, „ozbiljnost” i „trajanje” nesukladnosti. Osim toga potrebno je objasniti kada se nesukladnost može smatrati „utvrđenom”.
(35)
Kad je riječ o nesukladnostima s obvezama u pogledu višestruke sukladnosti, potrebno je uspostaviti administrativne kazne uzimajući pritom u obzir načelo proporcionalnosti. Trebale bi se primijeniti samo ako poljoprivrednik postupa nemarno ili namjerno i treba ih stupnjevati u skladu s ozbiljnošću počinjene nesukladnosti.
(36)
S obzirom na obveze u pogledu višestruke sukladnosti, uz stupnjevanje administrativnih kazni s obzirom na načelo proporcionalnosti, potrebno je predvidjeti da se, počevši od određenog trenutka, ponovljena kršenja iste obveze višestruke sukladnosti nakon prethodnog upozorenja poljoprivredniku trebaju tretirati kao namjerna nesukladnost.
(37)
Nadalje, ako u određenim uvjetima država članica primijeni mogućnost da ne primjenjuje administrativne kazne za nesukladnosti na temelju članka 97. stavka 3. i članka 99. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013, potrebno je utvrditi zahtjeve za uklanjanje relevantne nesukladnosti.
(38)
Kada je riječ posebice o sustavu ranog upozoravanja, kako je navedeno u članku 99. stavku 2. Uredbe 1306/2013, u slučaju da korisnik ne ispunjava obvezu poduzimanja korektivnih mjera potrebno je retroaktivno primijeniti smanjenje za godinu u kojoj je otkrivena nesukladnost zbog koje je upotrijebljen sustav ranog upozoravanja. Pri izračunu administrativnih kazni potrebno je uzeti u obzir i ponovljene nesukladnosti u godini sljedeće provjere, ako je to primjenjivo. Kako bi se korisnicima pružila pravna sigurnost, potrebno je odrediti vremenski rok za retroaktivnu primjenu administrativnih kazni.
(39)
Za korisnike višegodišnjih aktivnosti koje su započele u okviru programa ruralnog razvoja odobrenog na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (6) i koji imaju obveze višestruke sukladnosti, potrebno je utvrditi da se primjenjuju novi sustav kontrole i administrativne kazne kako bi se smanjilo administrativno opterećenje nacionalnih tijela nadležnih za provjeru sukladnosti i osiguralo pojednostavnjenje postupaka.
(40)
U pogledu nesukladnosti s obvezama višestruke sukladnosti, na koje se nije primijenila administrativna kazna jer su obuhvaćene pravilom de minimis predviđenog Uredbom Vijeća (EZ) br. 73/2009 (7) ili Uredbom (EZ) br. 1698/2005, ali za koje su države članice morale osigurati da korisnici otklone nesukladnost, potrebno je utvrditi prijelazna pravila kako bi se osigurala dosljednost između obveze praćenja koja je postojala prije stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 1306/2013 i novih pravila u tom pogledu u navedenoj Uredbi.
(41)
Zbog jasnoće i pravne sigurnosti, Uredbu (EZ) br. 1122/2009 trebalo bi staviti izvan snage. Uredbu Komisije (EU) br. 65/2011 (8) trebalo bi također staviti izvan snage.
(42)
Uzimajući u obzir članak 119. stavak 1. drugi podstavak Uredbe (EU) br. 1306/2013, ova bi se Uredba trebala primjenjivati na zahtjeve za potporu ili zahtjeve za plaćanje povezane s tržišnim godinama ili premijskim razdobljima s početkom od 1. siječnja 2015.,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
GLAVA I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju odredbe kojima se dopunjuju određeni elementi Uredbe (EU) br. 1306/2013 koji nisu ključni, a odnose se na:
(a)
uvjete za djelomično ili potpuno odbijanje ili povlačenje pomoći ili potpore;
(b)
utvrđivanje administrativne kazne i posebne stope koja će se uvesti;
(c)
utvrđivanje slučajeva u kojima se ne primjenjuje administrativna kazna;
(d)
pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i rokove ako je konačni rok za podnošenje zahtjeva ili izmjena praznik, subota ili nedjelja;
(e)
posebne definicije potrebne za osiguranje usklađene provedbe integriranog sustava;
(f)
osnovna obilježja i tehnička pravila za sustav za identifikaciju zemljišnih parcela i utvrđivanje korisnika;
(g)
osnovna obilježja, tehnička pravila i zahtjevi kvalitete za sustav za utvrđivanje i evidentiranje prava na plaćanje;
(h)
osnovu za izračun potpore, uključujući pravila o tome kako postupati u određenim slučajevima u kojima prihvatljiva područja sadržavaju obilježja krajobraza ili stabla;
(i)
dodatna pravila za posrednike poput službi, tijela i organizacija koji su uključeni u postupak dodjele pomoći ili potpore;
(j)
održavanje trajnih pašnjaka u pogledu višestruke sukladnosti;
(k)
usklađenu osnovu za izračun administrativnih kazni povezanih s višestrukom sukladnošću;
(l)
uvjete za primjenu i izračun administrativnih kazni povezanih s višestrukom sukladnošću;
(m)
dodatak pravilima predviđenima Uredbom (EU) br. 1306/2013 kako bi se osigurao neometani prijelaz s pravila stavljenih izvan snage na nova pravila.
Članak 2.
Definicije
1. Za potrebe integriranog sustava iz članka 67. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013 primjenjuju se definicije iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 i članka 67. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
Primjenjuju se i sljedeće definicije:
1.
„korisnik” znači poljoprivrednik prema definiciji iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1307/2013 i iz članka 9. te Uredbe, korisnik koji podliježe višestrukoj sukladnosti u smislu članka 92. Uredbe (EU) br. 1306/2013 i/ili korisnik koji prima potporu za ruralni razvoj iz članka 2. stavka 10. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9);
2.
„nesukladnost” znači:
(a)
za kriterije prihvatljivosti, obveze i druge zahtjeve koje se odnose na uvjete za dodjelu pomoći ili potpore iz članka 67. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013, svako neispunjavanje tih kriterija prihvatljivosti, obveza ili drugih zahtjeva; ili
(b)
za višestruku sukladnost, nepoštovanje obveznih zahtjeva za upravljanje u skladu sa zakonodavstvom Unije, standarda za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete zemljišta koje određuju države članice u skladu s člankom 94. Uredbe (EU) br. 1306/2013 ili održavanja trajnih pašnjaka iz članka 93. stavka 3. te Uredbe;
3.
„zahtjev za potporu” znači zahtjev za potporu ili za ulazak u mjeru na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013;
4.
„zahtjev za plaćanje” znači zahtjev korisnika za plaćanje nacionalnih tijela na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013;
5.
„druga izjava” znači sve izjave i dokumenti, osim zahtjeva za potporu ili zahtjeva za plaćanje, koje korisnik ili treća strana treba dostaviti radi postupanja u skladu s posebnim zahtjevima određenih mjera ruralnog razvoja;
6.
„mjere ruralnog razvoja u području primjene integriranog sustava” znači mjere potpore dodijeljene u skladu s člankom 21. stavkom 1. točkama (a) i (b) i člancima 28. do 31., 33., 34. i 40. Uredbe (EU) br. 1305/2013 te, prema potrebi, člankom 35. stavkom 1. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 uz iznimku mjera iz članka 28. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1305/2013 i mjera na temelju članka 21. stavka 1. točaka (a) i (b) te Uredbe kada je riječ o trošku uspostave;
7.
„sustav identifikacije i registracije životinja” znači sustav identifikacije i registracije goveda uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća (10), odnosno sustav označivanja i registracije ovaca i koza uspostavljen Uredbom Vijeća (EZ) br. 21/2004 (11);
8.
„ušna markica” znači ušna markica za pojedinačnu identifikaciju goveda iz članka 3. točke (a) i članka 4. Uredbe (EZ) br. 1760/2000, odnosno ušna markica za pojedinačnu identifikaciju ovaca i koza iz točke A.3. Priloga Uredbi (EZ) br. 21/2004;
9.
„računalna baza podataka za životinje” znači računalna baza podataka iz članka 3. točke (b) i članka 5. Uredbe (EZ) br. 1760/2000, odnosno središnji registar ili računalna baza podataka iz članka 3. stavka 1. točke (d), članka 7. i članka 8. Uredbe (EZ) br. 21/2004;
10.
„putni list životinje” znači putni list životinje iz članka 3. točke (c) i članka 6. Uredbe (EZ) br. 1760/2000;
11.
„registar” u vezi sa životinjama znači registar koji vodi posjednik životinja iz članka 3. točke (d) i članka 7. Uredbe (EZ) br. 1760/2000, odnosno registar iz članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 5. Uredbe (EZ) br. 21/2004;
12.
„identifikacijski broj” znači identifikacijski broj iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1760/2000, odnosno brojevi iz točke A.2. Priloga Uredbi (EZ) br. 21/2004;
13.
„program potpore za životinje” znači mjera dobrovoljne proizvodno vezane potpore predviđena glavom IV. poglavljem 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 ako se godišnje plaćanje dodijeljeno unutar količinskih ograničenja temelji na određenom broju životinja;
14.
„mjere potpore povezane sa životinjama” znači mjere ruralnog razvoja ili vrste aktivnosti za koje se potpora temelji na broju životinja ili na prijavljenom broju uvjetnih grla;
15.
„zahtjev za potporu za stoku” znači zahtjevi za plaćanje potpore ako se godišnje plaćanje koje treba dodijeliti unutar količinskih ograničenja temelji na određenom broju životinja na temelju dobrovoljne proizvodno vezane potpore predviđene glavom IV. poglavljem 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013;
16.
„prijavljene životinje” znači životinje koje podliježu zahtjevu za potporu za stoku na temelju programa potpora za životinje ili zahtjevu za plaćanje za mjeru potpore povezanu sa životinjama;
17.
„potencijalno prihvatljiva životinja” znači životinja koja bi a priori mogla ispunjivati kriterije prihvatljivosti za dodjelu potpore na temelju programa potpora za životinje ili mjere potpore povezane sa životinjama u predmetnoj godini podnošenja zahtjeva;
18.
„utvrđena životinja” znači:
(a)
kod programa potpora za životinje, životinja kod koje su ispunjeni svi uvjeti utvrđeni pravilima za dodjelu potpore; ili
(b)
kod mjere potpore povezane sa životinjama, životinja identificirana s pomoću administrativne kontrole ili kontrole na terenu;
19.
„posjednik životinje” znači svaka fizička ili pravna osoba koja je trajno ili privremeno odgovorna za životinje, uključujući tijekom prijevoza ili na tržištu;
20.
„programi potpora povezani s površinom” znači izravna plaćanja po površini u smislu članka 67. stavka 4. točke (b) Uredbe 1306/2013 osim posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije iz poglavlja IV. Uredbe (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i posebnih mjera za poljoprivredu u korist manjih egejskih otoka iz poglavlja IV. Uredbe (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13);
21.
„mjere potpore povezane s površinom” znači mjere ruralnog razvoja ili vrste aktivnosti za koje se potpora temelji na veličini prijavljene površine;
22.
„korištenje” u vezi s površinom znači korištenje površine u smislu vrste kultura iz članka 44. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013, vrste trajnog travnjaka prema definiciji iz članka 4. stavka 1. točke (h) te Uredbe, trajnog pašnjaka iz članka 45. stavka 2. točke (a) te Uredbe ili površina travnjaka, osim trajnog travnjaka ili trajnog pašnjaka, ili prekrivača tla ili izostanka usjeva;
23.
„utvrđena površina” znači:
(a)
kod programa potpora po površini, površina kod koje su ispunjeni svi kriteriji prihvatljivosti ili druge obveze u pogledu uvjeta za dodjelu potpore neovisno o broju prava na plaćanja kojima korisnik raspolaže; ili
(b)
kod mjera potpore po površini, površina čestica ili parcela utvrđena s pomoću administrativne kontrole ili kontrole na terenu;
24.
„geografski informacijski sustav” (dalje u tekstu „GIS”) znači tehnike računalnoga geografskog informacijskog sustava u skladu s člankom 70. Uredbe (EU) br. 1306/2013;
25.
„referentna parcela” znači geografski razgraničena površina koja ima jedinstvenu identifikacijsku oznaku koja je registrirana u sustavu za identifikaciju zemljišnih parcela iz članka 70. Uredbe (EU) br. 1306/2013;
26.
„geografski materijal” znači karte i ostali dokumenti za komuniciranje sadržaja GIS-a između podnositelja zahtjeva za potporu i države članice.
2. Za potrebe glave IV. ove Uredbe primjenjuju se definicije iz glave VI. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
Uz to, „standardi” znači standardi kako ih definiraju države članice u skladu s člankom 94. Uredbe (EU) br. 1306/2013 te obveze u pogledu trajnih pašnjaka iz članka 93. stavka 3. te Uredbe.
Članak 3.
Primjena kaznenih odredbi
Primjenom administrativnih kazni te odbijanjem ili povlačenjem pomoći ili potpore kako je predviđeno ovom Uredbom ne dovodi se u pitanje primjena kaznenih odredbi ako su predviđene nacionalnim zakonodavstvom.
Članak 4.
Viša sila i iznimne okolnosti
1. Kad je riječ o izravnim plaćanjima, ako nije mogao ispuniti kriterije prihvatljivosti ili druge obveze zbog više sile ili iznimnih okolnosti, korisnik zadržava svoje pravo na potporu u pogledu prihvatljive površine ili životinja u trenutku kad su nastale okolnosti više sile ili iznimne okolnosti.
Što se tiče mjera potpore ruralnom razvoju u skladu s člancima 28., 29., 33. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013, ako korisnik nije mogao ispuniti obvezu zbog više sile ili iznimnih okolnosti, odgovarajuće plaćanje proporcionalno se povlači za godine tijekom kojih su nastale viša sila ili iznimne okolnosti. Povlačenje se odnosi samo na one dijelove obveze za koje nisu nastali dodatni troškovi niti su izgubljeni prihodi prije nego što je nastala viša sila ili iznimne okolnosti. Povlačenje se ne primjenjuje u pogledu kriterija prihvatljivosti niti drugih obveza niti se primjenjuje administrativna kazna.
Što se tiče ostalih mjera potpore ruralnom razvoju, države članice ne zahtijevaju djelomično ili potpuno vraćanje potpore u slučaju više sile ili iznimnih okolnosti. U slučaju višegodišnjih preuzetih obveza ili plaćanja, ne zahtijeva se vraćanje potpore koja je primljena prethodnih godina te se preuzeta obveza ili plaćanje nastavlja sljedećih godina u skladu s njezinim izvornim trajanjem.
Ako se nesukladnost koja je posljedica takve više sile ili iznimnih okolnosti odnosi na višestruku sukladnost, ne primjenjuje se odgovarajuća administrativna kazna iz članka 91. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
2. O slučajevima više sile i iznimnih okolnosti pisanim putem obavješćuje se nadležno tijelo s odgovarajućim dokazima koji su zadovoljavajući za nadležno tijelo u roku od petnaest radnih dana od dana kada korisnik ili njegov ovlaštenik to može učiniti.
GLAVA II.
INTEGRIRANI ADMINISTRATIVNI I KONTROLNI SUSTAV
POGLAVLJE I.
ZAHTJEVI SUSTAVA
Članak 5.
Identifikacija zemljišnih parcela
1. Sustav za identifikaciju zemljišnih parcela iz članka 70. Uredbe (EU) br. 1306/2013 primjenjuje se na razini referentnih parcela. Referentna parcela obuhvaća jedinicu zemljišta koja odgovara poljoprivrednoj površini kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki (e) Uredbe (EU) br. 1307/2013. Prema potrebi referentna parcela obuhvaća i površine iz članka 32. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 1307/2013 i poljoprivredno zemljište iz članka 28. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013.
Države članice određuju granice referentne parcele kako bi se osiguralo da je ona mjerljiva, da omogućuje jedinstvenu i nedvosmislenu lokalizaciju svake zemljišne parcele koja se godišnje prijavljuje te da je u načelu stabilna u vremenu.
2. Osim toga države članice osiguravaju da se prijavljene zemljišne parcele pouzdano identificiraju. Osobito zahtijevaju da zahtjevi za potporu i zahtjevi za plaćanje sadržavaju određene informacije ili da su im priloženi dokumenti koje utvrđuje nadležno tijelo kojima se omogućuje utvrđivanje lokacije i mjerenje svake zemljišne parcele. Za svaku referentnu parcelu države članice:
(a)
određuju najveću prihvatljivu površinu za potrebe programa potpore navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1307/2013;
(b)
određuju najveću prihvatljivu površinu za potrebe mjera povezanih s površinom iz članaka 28. do 31. Uredbe (EU) br. 1305/2013;
(c)
lociraju i određuju veličinu ekološki značajnih površina navedenih u članku 46. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 za koje je država članica odlučila da se smatraju ekološki značajnim površinama. U tu svrhu države članice, prema potrebi, primjenjuju konverzijske i/ili ponderacijske faktore utvrđene u Prilogu X. Uredbi (EU) br. 1307/2013;
(d)
određuju primjenjuju li se odredbe na planinska područja, područja sa znatnim prirodnim ograničenjima i ostala područja zahvaćena određenim ograničenjima iz članka 32. Uredbe (EU) br. 1305/2013, područja Natura 2000, područja obuhvaćena Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14), poljoprivredna zemljišta odobrena za proizvodnju pamuka u skladu s člankom 57. Uredbe (EU) br. 1307/2013, područja koja se prirodno održavaju u stanju pogodnom za ispašu ili uzgoj iz članka 4. stavka 1. točke (c) podtočke iii. Uredbe (EU) br. 1307/2013, područja koja su države članice odredile za regionalnu i/ili zajedničku provedbu ekološki značajnih površina u skladu s člankom 46. stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 1307/2013, područja o kojima je Komisija obaviještena u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) br. 1307/2013, područja pokrivena trajnim travnjakom koja su ekološki osjetljiva u područjima obuhvaćenima Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (15) ili Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16) i druga osjetljiva područja iz članka 45. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013 i/ili područja koja su odredile države članice u skladu s člankom 48. te Uredbe.
3. Države članice osiguravaju da je najveća prihvatljiva površina po referentnoj parceli kako je navedena u stavku 2. točki (a) ispravno kvantificirana s najvećim odstupanjem od 2 %, uzimajući pritom u obzir strukturu i stanje parcele.
4. Za mjere iz članka 21. stavka 1. točke (a) te članaka 30. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 države članice mogu uspostaviti odgovarajuće alternativne sustave za jedinstvenu identifikaciju zemljišta na koje se primjenjuje potpora ako je ono pokriveno šumom.
5. GIS se primjenjuje na temelju nacionalnog referentnog koordinatnog sustava kako je definiran u Direktivi 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) kojim se omogućuje standardizirano mjerenje i jedinstvena identifikacija zemljišnih parcela u cijeloj državi članici. Ako se koriste različiti koordinatni sustavi, oni se međusobno isključuju te osiguravaju dosljednost informacija koje se odnose na istu lokaciju.
Članak 6.
Ocjena kakvoće sustava za identifikaciju poljoprivrednih parcela
1. Države članice svake godine ocjenjuju kakvoću sustava za identifikaciju zemljišnih parcela za potrebe programa osnovnih plaćanja i programa jedinstvenih plaćanja iz glave III. poglavlja I. Uredbe (EU) br. 1307/2013. Ocjenom su obuhvaćena dva razreda usklađenosti.
Prvi razred usklađenosti obuhvaća sljedeće elemente radi ocjene kakvoće sustava za identifikaciju zemljišnih parcela:
(a)
ispravnu kvantifikaciju najveće prihvatljive površine;
(b)
udio i distribuciju referentnih parcela kod kojih se u okviru najvećih prihvatljivih površina uzimaju u obzir neprihvatljive površine ili kod kojih se ne uzimaju u obzir poljoprivredne površine;
(c)
učestalost referentnih parcela s kritičnim nedostacima.
Drugi razred usklađenosti obuhvaća sljedeće elemente kakvoće kako bi se utvrdile moguće slabosti u sustavu za identifikaciju zemljišnih parcela:
(a)
kategorizaciju referentnih parcela kod kojih se u okviru najvećih prihvatljivih površina uzimaju u obzir neprihvatljive površine, kod kojih se ne uzimaju u obzir poljoprivredne površine ili otkriju kritični nedostaci;
(b)
omjer prijavljene površine i najveće prihvatljive površine unutar referentnih parcela;
(c)
postotak referentnih parcela koje su se mijenjale, akumuliran tijekom godina.
Ako rezultati ocjene kakvoće otkriju nedostatke u sustavu, države članice poduzimaju odgovarajuću korektivnu mjeru.
2. Države članice provode ocjenu iz stavka 1. na temelju uzorka referentnih parcela koje odabire i predviđa Komisija. Zatim se koriste podacima s pomoću kojih se ocjenjuje trenutačno stanje na terenu.
3. Izvješće o ocjeni i, prema potrebi, korektivne mjere te raspored provedbe šalju se Komisiji do 31. siječnja nakon predmetne kalendarske godine.
Članak 7.
Utvrđivanje i evidentiranje prava na plaćanja
1. Sustav za utvrđivanje i evidentiranje prava na plaćanja predviđen člankom 71. Uredbe (EU) br. 1306/2013 elektronički je registar na razini države članice kojim se posebno u pogledu unakrsnih provjera predviđenima stavkom 1. tog članka osigurava učinkovita sljedivost prava na plaćanja u odnosu na sljedeće elemente:
(a)
nositelja;
(b)
godišnje vrijednosti;
(c)
datum utvrđivanja;
(d)
datum zadnje aktivacije;
(e)
podrijetlo, posebno kada je riječ o načinu dodjele prava, izvornim, nacionalnim ili regionalnim rezervama te kupnji, zakupu i nasljeđivanju;
(f)
ako se primjenjuje članak 21. stavak 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013 prava zadržana na temelju te odredbe;
(g)
prema potrebi, regionalna ograničenja.
2. Države članice s više od jedne agencije za plaćanja mogu odlučiti da se elektronički registar upotrebljava na razini agencija za plaćanja. U tom će slučaju predmetna država članica osigurati međusobnu kompatibilnost različitih registara.
Članak 8.
Identifikacija korisnikâ
Ne dovodeći u pitanje članak 72. stavak 3. Uredbe (EU) br. 1306/2013, jedinstvenim sustavom za bilježenje identiteta svakog korisnika kako je predviđeno člankom 73. te Uredbe jamči se jedinstvena identifikacija svih zahtjeva za potporu i zahtjeva za plaćanje ili drugih izjava koje je podnio isti korisnik.
POGLAVLJE II.
POLJOPRIVREDNE PARCELE S OBILJEŽJIMA KRAJOBRAZA I STABLIMA
Članak 9.
Određivanje površina na kojima poljoprivredna parcela sadržava obilježja krajobraza i stabla
1. Ako su određena obilježja krajobraza, posebno živice, jarci i kameni zidovi, tradicionalno dio dobre poljoprivredne prakse uzgoja ili uporabe na poljoprivrednim površinama u određenim regijama, države članice mogu odlučiti da se odgovarajuća površina smatra dijelom prihvatljive površine poljoprivredne parcele u smislu članka 67. stavka 4. točke (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013 pod uvjetom da ne prelazi ukupnu širinu koju određuje predmetna država članica. Ta širina odgovara tradicionalnoj širini u predmetnoj regiji i ne prelazi 2 metra.
Međutim, ako su države članice prije 9. prosinca 2009. obavijestile Komisiju o širini većoj od dva metra u skladu s člankom 30. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe Komisije (EZ) br. 796/2004 (18), ta se širina još uvijek može primjenjivati.
Prvi i drugi podstavak ne primjenjuju se na trajne travnjake prožete obilježjima krajobraza i stablima ako je predmetna država članica odlučila primjenjivati sustav proporcionalnosti u skladu s člankom 10.
2. Sva obilježja krajobraza koja podliježu zahtjevima i standardima navedenima u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1306/2013 koja su sastavni dio ukupne površine poljoprivredne parcele smatraju se dijelom prihvatljive površine te poljoprivredne parcele.
3. Poljoprivredna parcela koja sadrži raštrkana stabla smatra se prihvatljivom površinom pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
poljoprivredne djelatnosti mogu se obavljati na sličan način kao na parcelama bez stabala na istoj površini; i
(b)
broj stabala po hektaru ne prelazi najveću gustoću.
Najveću gustoću iz prvog podstavka točke (b) određuju države članice i prijavljuju na temelju tradicionalne prakse uzgoja, prirodnih uvjeta i ekoloških razloga. Ne prelazi 100 stabala po hektaru. Međutim, to se ograničenje ne primjenjuje na mjere iz članaka 28. i 30. Uredbe (EU) br. 1305/2013.
Ovaj se stavak ne primjenjuje na raštrkane voćke koje više puta daju plodove, na raštrkana stabla prikladna za ispašu na trajnim travnjacima i na trajne travnjake prožete obilježjima krajobraza i stablima ako predmetna država članica odluči primjenjivati sustav proporcionalnosti u skladu s člankom 10.
Članak 10.
Sustav proporcionalnosti za trajne travnjake koji sadržavaju obilježja krajobraza i stabla
1. U pogledu trajnih travnjaka prožetih neprihvatljivim obilježjima kao što su obilježja krajobraza i stabla, države članice mogu odlučiti primijeniti sustav proporcionalnosti kako bi odredile prihvatljivu površinu unutar referentne parcele.
Sustav proporcionalnosti naveden u prvom podstavku sastoji se od različitih kategorija vrsta homogenih pokrova tla na koje se primjenjuje trajni koeficijent smanjenja na temelju postotka neprihvatljivih površina. Kategorija koja predstavlja najniži postotak neprihvatljive površine ne prelazi 10 % neprihvatljive površine te se na tu kategoriju ne primjenjuje koeficijent smanjenja.
2. Sva obilježja krajobraza koja podliježu zahtjevima i standardima navedenima u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1306/2013 koja su sastavni dio ukupne površine poljoprivredne parcele smatraju se dijelom prihvatljive površine.
3. Ovaj članak ne primjenjuje se na trajne travnjake koji sadržavaju voćke koje više puta daju plodove.
POGLAVLJE III.
ZAHTJEVI ZA POTPORU I ZAHTJEVI ZA PLAĆANJE
Članak 11.
Jedinstveni zahtjev
Jedinstvenim zahtjevom obuhvaćen je najmanje zahtjev za izravna plaćanja iz članka 72. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu programa osnovnih plaćanja ili programa jedinstvenih plaćanja po površini i ostalih programa potpora po površini.
Članak 12.
Odstupanje od zadnjeg datuma za podnošenje
Odstupajući od članka 5. stavka 1. Uredbe Vijeća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 (19), kad je krajnji rok za podnošenje zahtjeva za potporu, zahtjeva za plaćanje ili drugih izjava ili bilo kojeg popratnog dokumenta ili ugovora, ili krajnji rok za izmjene jedinstvenog zahtjeva ili zahtjeva za plaćanje državni praznik, subota ili nedjelja, smatra se da je rok prvog sljedećeg radnog dana.
Prvi se stavak primjenjuje i na najkasniji mogući datum podnošenja zahtjeva nakon roka iz članka 13. stavka 1. trećeg podstavka i na najkasniji mogući datum podnošenja zahtjeva nakon roka iz članka 14. drugog podstavka za podnošenje zahtjeva od strane korisnika za dodjelu ili povećanje prava na plaćanja.
Članak 13.
Podnošenje zahtjeva nakon roka
1. Osim u slučajevima više sile i iznimnih okolnosti iz članka 4., podnošenje zahtjeva za potporu ili zahtjeva za plaćanje u skladu s ovom Uredbom nakon krajnjeg roka za podnošenje koji utvrđuje Komisija na temelju članka 78. točke (b) Uredbe (EU) br. 1306/2013 dovodi do smanjenja od 1 % po radnom danu iznosa na koje bi korisnik imao pravo da je zahtjev za potporu ili zahtjev za plaćanje podnesen u roku.
Ne dovodeći u pitanje posebne mjere koje države članice trebaju poduzeti u pogledu potrebe za pravovremenim podnošenjem popratnih dokumenata radi planiranja i provođenja učinkovitih kontrola, prvi podstavak isto se tako primjenjuje u pogledu zahtjeva za potporu, dokumenata, ugovora ili drugih izjava koje treba podnijeti nadležnom tijelu kad se oni smatraju sastavnim dijelom prihvatljivosti za predmetnu pomoć ili potporu. U tom slučaju smanjenje se primjenjuje na iznos za isplatu predmetne pomoći ili potpore.
Ako takvo kašnjenje iznosi više od 25 kalendarskih dana, zahtjev za potporu ili zahtjev za plaćanje smatra se nedopuštenim te se korisniku neće dodijeliti pomoć ili potpora.
2. Osim u slučajevima više sile i iznimnih okolnosti iz članka 4., ako korisnik programa predviđenih člancima 46. i 47. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20) koji uz to podliježe obvezama višestruke sukladnosti u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) br. 1306/2013 ne podnese obrazac jedinstvenog zahtjeva do krajnjeg roka iz stavka 1. prvog podstavka ovog članka, primjenjuje se smanjenje od 1 % po radnom danu. Najveće umanjenje ograničeno je na 25 %. Postotak smanjenja primjenjuje se na ukupni iznos plaćanja povezanih s mjerama na temelju članaka 46. i 47. Uredbe (EU) br. 1308/2013 podijeljen sa 3 za restrukturiranje i konverziju.
3. Osim u slučajevima više sile i iznimnih okolnosti iz članka 4., podnošenje izmjena jedinstvenog zahtjeva ili zahtjeva za plaćanje nakon krajnjeg roka za takvo podnošenje koji utvrđuje Komisija na temelju članka 78. točke (b) Uredbe (EU) br. 1306/2013 dovodi do smanjenja od 1 % po radnom danu iznosa koji se odnose na stvarno korištenje predmetnih poljoprivrednih parcela.
Izmjene jedinstvenog zahtjeva ili zahtjeva za plaćanje dopuštene su isključivo do najkasnijeg mogućeg datuma za podnošenje jedinstvenog zahtjeva ili zahtjeva za plaćanje nakon roka kako je navedeno u stavku 1. trećem podstavku. Međutim, ako je taj rok kraći ili isti kao i krajnji rok za podnošenje izmjene jedinstvenog zahtjeva ili zahtjeva za plaćanje iz prvog podstavka ovog stavka, izmjene jedinstvenog zahtjeva ili zahtjeva za plaćanje smatraju se nedopuštenima nakon tog roka.
Članak 14.
Podnošenje zahtjeva povezanog s pravima na plaćanje nakon roka
Osim u slučajevima više sile i iznimnih okolnosti iz članka 4., podnošenje zahtjeva za dodjelu ili, prema potrebi, povećanje vrijednosti prava na plaćanja nakon krajnjeg roka koji u tu svrhu utvrđuje Komisija na temelju članka 78. točke (b) Uredbe (EU) br. 1306/2013 dovodi do smanjenja od 3 % po radnom danu iznosa koji se trebaju isplatiti u pogledu prava na plaćanja ili, prema potrebi, u pogledu povećanja vrijednosti prava na plaćanja koja se trebaju dodijeliti korisniku.
Ako je takvo kašnjenje iznosi više od 25 kalendarskih dana, zahtjev se smatra nedopuštenim, a korisniku se ne dodjeljuju nikakva prava na plaćanje ili, prema potrebi, nikakvo povećanje vrijednosti prava na plaćanje.
POGLAVLJE IV.
IZRAČUN POTPORE I ADMINISTRATIVNIH KAZNI U POGLEDU PROGRAMA IZRAVNIH PLAĆANJA I MJERA RURALNOG RAZVOJA U PODRUČJU PRIMJENE INTEGRIRANOG SUSTAVA
ODJELJAK 1.
Opća pravila
Članak 15.
Iznimke od primjene administrativnih kazni
1. Administrativne kazne predviđene u ovom poglavlju ne primjenjuju se u pogledu dijela zahtjeva za potporu ili zahtjeva za plaćanje za koje korisnik pisanim putem obavješćuje nadležno tijelo da je zahtjev za potporu ili zahtjev za plaćanje netočan ili da je postao netočan od podnošenja, uz uvjet da korisnik nije obaviješten o namjeri nadležnog tijela da izvrši kontrolu na terenu te da nadležno tijelo korisnika još nije obavijestilo o nesukladnostima u zahtjevu za potporu ili zahtjevu za plaćanje.
2. Informacije iz stavka 1. koje je dostavio korisnik imaju učinak prilagodbe zahtjeva za potporu ili zahtjeva za plaćanje stvarnom stanju.
Članak 16.
Neprijavljivanje svih površina
1. Ako korisnik za određenu godinu ne prijavi sve poljoprivredne parcele povezane s površinama iz članka 72. točke (1) Uredbe (EU) br. 1306/2013, a razlika između ukupne prijavljene površine u jedinstvenom zahtjevu i/ili zahtjevu za plaćanje s jedne strane, i prijavljene površine uvećane za ukupnu površinu neprijavljenih parcela s druge strane, veća je od 3 % prijavljene površine, ukupni iznos izravnih plaćanja po površini i/ili potpore u okviru mjera potpore po površini koji se isplaćuje tom korisniku za tu godinu smanjuje se za najviše 3 %, ovisno o težini propusta.
Kazna izračunata u skladu s prvim podstavkom umanjuje se za iznos bilo koje administrativne kazne primijenjene u skladu s člankom 28. stavkom 2.
2. Stavak 1. primjenjuje se i na plaćanja povezana s programima predviđenima člancima 46. i 47. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ako korisnik podliježe obvezama višestruke sukladnosti u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) br. 1306/2013. Postotak smanjenja primjenjuje se na ukupni iznos plaćanja povezanih s mjerama na temelju članaka 46. i 47. Uredbe (EU) br. 1308/2013 podijeljen s 3 za restrukturiranje i konverziju.
3. Stavak 1. ne primjenjuje se na plaćanja u okviru programa za male poljoprivrednike predviđenog u glavi V. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
ODJELJAK 2.
Programi potpora po površini, osim plaćanja za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš ili mjere potpora po površini
Članak 17.
Opća načela
1. Za potrebe ovog odjeljka razlikuju se sljedeće skupine kultura razlikuju prema potrebi:
(a)
površine prijavljene radi aktiviranja prava na plaćanje na temelju programa osnovnih plaćanja ili radi dodjele jedinstvenih plaćanja po površini;
(b)
skupina svake prijavljene površine za potrebe bilo kojeg drugog programa potpora po površini ili mjere potpore za koje se primjenjuje različita stopa potpore;
(c)
površine prijavljene pod naslovom „druge uporabe”.
2. Ako je ista površina osnova za zahtjev za potporu i/ili zahtjev za plaćanje na temelju više programa potpora po površini ili mjera potpore, ona se uzima u obzir posebno za svaki od tih programa potpora ili mjera potpore.
Članak 18.
Osnova za izračun u pogledu plaćanja po površini
1. Kad je riječ o zahtjevima za potporu u okviru programa osnovnih plaćanja, programa za male poljoprivrednike, preraspodjele plaćanja, plaćanja za površine s prirodnim ograničenjima i, prema potrebi, programa za mlade poljoprivrednike i kad država članica primjenjuje program osnovnih plaćanja, primjenjuje se sljedeće:
(a)
ako je broj prijavljenih prava na plaćanje veći od broja prava na plaćanje koja korisnik ima na raspolaganju, broj prijavljenih prava na plaćanje smanjuje se na broj prava na plaćanje koje korisnik ima na raspolaganju;
(b)
ako postoji razlika između prijavljenog broja prava na plaćanje i prijavljene površine, prijavljena površina prilagođava se na najnižu vrijednost.
Ovaj stavak ne primjenjuje se u prvoj godini dodjele prava na plaćanje.
2. U slučaju plaćanja za mlade poljoprivrednike i ako se država članica odluči za način plaćanja utvrđen člankom 50. stavcima 6., 7. i 8. Uredbe (EU) br. 1307/2013, ako prijavljena površina u okviru programa osnovnih plaćanja ili programa jedinstvenih plaćanja po površini premašuje ograničenje koje je utvrdila država članica u skladu s člankom 50. stavkom 9. te Uredbe, prijavljena površina smanjuje se na to ograničenje.
3. U slučaju preraspodjele plaćanja, ako prijavljena površina u okviru programa osnovnih plaćanja ili programa jedinstvenih plaćanja po površini premašuje ograničenje koje je utvrdila država članica u skladu s člankom 41. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013, prijavljena površina smanjuje se na to ograničenje.
4. U slučaju plaćanja za površine s prirodnim ograničenjima i kad se država članica odluči za način plaćanja utvrđen člankom 48. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013, ako prijavljena površina na temelju programa osnovnih plaćanja ili programa jedinstvenih plaćanja po površini premašuje najveći broj hektara koji je utvrdila država članica, prijavljena površina smanjuje se na taj broj.
5. U slučaju zahtjeva za potporu i/ili zahtjeva za plaćanje u okviru programa potpora povezanih s površinom ili mjera potpore, ako se utvrdi da je površina skupine kultura veća od površine prijavljene u zahtjevu za potporu, prijavljena površina koristi se za izračun potpore.
6. Ne dovodeći u pitanje administrativne kazne u skladu s člankom 19., u slučaju zahtjeva za potporu i/ili zahtjeva za plaćanje u okviru programa potpora povezanih s površinom ili mjera potpore, ako prijavljena površina premašuje površinu utvrđenu za skupinu kultura iz članka 17. stavka 1., potpora se računa na temelju površine utvrđene za tu skupinu kultura.
Međutim, ne dovodeći u pitanje članak 60. Uredbe (EU) br. 1306/2013, ako je razlika između ukupne utvrđene površine i ukupne površine prijavljene za plaćanje u okviru programa izravnih plaćanja utvrđenih glavama III., IV. i V. Uredbe (EU) br. 1307/2013 ili ako je ukupna površina prijavljena za plaćanje na temelju mjere potpore po površini manja od 0,1 hektara ili jednaka tome, utvrđena površina smatra se jednakom prijavljenoj površini. Pri ovom se izračunu uzimaju u obzir samo prekoračenja u prijavi površina na razini skupine kultura iz članka 17. stavka 1.
Drugi podstavak ne primjenjuje se kad ta razlika iznosi više od 20 % ukupne površine prijavljene za plaćanja.
7. Za potrebe izračuna potpore u okviru programa osnovnih plaćanja uzima se u obzir prosjek vrijednosti različitih prava na plaćanje u odnosu na odgovarajuću prijavljenu površinu.
Članak 19.
Administrativne kazne u slučajevima prekoračenja u prijavi
1. Ako je, kad je riječ o skupini kultura iz članka 17. stavka 1., površina prijavljena za potrebe bilo kojeg programa potpora povezanog s površinom ili mjera potpore veća od površine utvrđene u skladu s člankom 18., potpora se računa na temelju utvrđene površine umanjene za dvostruku utvrđenu razliku ako je razlika veća od 3 % ili dva hektara, ali manja od 20 % utvrđene površine.
Ako je razlika veća od 20 % utvrđene površine, za predmetnu skupinu kultura ne dodjeljuje se nikakva pomoć ili potpora povezana s površinom.
2. Ako je razlika veća od 50 %, za predmetnu skupinu kultura ne dodjeljuje se nikakva pomoć ili potpora povezana s površinom. Osim toga, korisnik podliježe dodatnoj kazni jednakoj iznosu plaćanja ili potpore koji odgovara razlici između prijavljene površine i utvrđene površine u skladu s člankom 18.
3. Ako se iznos izračunan u skladu sa stavcima 1. i 2. ne može u potpunosti poravnati tijekom tri kalendarske godine od kalendarske godine utvrđivanja, u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 57. stavka (2) Uredbe (EU) br. 1306/2013, preostali iznos se poništava.
Članak 20.
Administrativne kazne koje se odnose na posebno plaćanje za pamuk
Ne dovodeći u pitanje administrativne kazne primjenjive u skladu s člankom 19. ove Uredbe, ako se utvrdi da korisnik ne ispunjava obveze koje proizlaze iz članka 61. stavaka 1. i 2. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 639/2014 (21), korisnik gubi pravo na povećanje potpore predviđeno člankom 60. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013. Nadalje, potpora za pamuk po prihvatljivom hektaru u skladu s člankom 57. Uredbe (EU) br. 1307/2013 smanjuje se za iznos povećanja koje bi korisniku bilo dodijeljeno na drugi način u skladu s člankom 60. stavkom 2. te Uredbe.
Članak 21.
Administrativne kazne, osim za prekoračenja površine, koje se odnose na plaćanja za mlade poljoprivrednike u skladu s glavom III. poglavljem V. Uredbe (EU) br. 1307/2013
1. Ne dovodeći u pitanje administrativne kazne primjenjive u skladu s člankom 19. ako se utvrdi da korisnik ne ispunjava obveze iz članka 50. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013 i članka 49. Delegirane uredbe (EU) br. 639/2014, potpora za mlade poljoprivrednike ne isplaćuje se ili se u cijelosti povlači. Nadalje, ako se utvrdi da je korisnik dostavio lažne dokaze za potrebe dokazivanja sukladnosti s obvezama, primjenjuje se kazna koja odgovara 20 % iznosa koji je korisnik primio ili bi primio na drugi način kao plaćanje za mlade poljoprivrednike u skladu s člankom 50. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
2. Ako se iznos neosnovanih plaćanja i administrativnih kazni iz stavka 1. ne može u cijelosti poravnati tijekom tri kalendarske godine od kalendarske godine utvrđivanja, u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 57. stavka (2) Uredbe (EU) br. 1306/2013, preostali se iznos poništava.
ODJELJAK 3.
Plaćanje za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš
Članak 22.
Opća načela
1. Za potrebe ovog odjeljka razlikuju se sljedeće skupine kultura prema potrebi:
(a)
svaka skupina površina prijavljena kao određena kultura u skladu s člankom 44. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1307/2013;
(b)
površine prijavljene kao trajni travnjaci i koje su ekološki osjetljive u skladu s člankom 45. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013;
(c)
ostale površine prijavljene kao trajni travnjaci osim onih iz točke (b); i
(d)
površine prijavljene kao ekološki značajne površine u skladu s člankom 46. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
2. Ako je ista površina prijavljena za više skupina kultura, ona se uzima u obzir posebno za svaku od tih skupina kultura.
Članak 23.
Osnova za izračun plaćanja za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš u pogledu prihvatljivih hektara prijavljenih u okviru programa osnovnih plaćanja ili programa jedinstvenih plaćanja po površini
1. Kad država članica primjenjuje program osnovnih plaćanja, primjenjuje se sljedeće:
(a)
ako je broj prijavljenih prava na plaćanje veći od broja prava na plaćanje koja korisnik ima na raspolaganju, broj prijavljenih prava na plaćanje smanjuje se na broj prava na plaćanje koje korisnik ima na raspolaganju;
(b)
ako postoji razlika između prijavljenog broja prava na plaćanje i prijavljene površine, prijavljena površina prilagođava se na najnižu vrijednost.
2. Ne dovodeći u pitanje administrativne kazne primjenjive u skladu s člankom 28., ako je površina prijavljena u jedinstvenom zahtjevu za osnovno plaćanje ili jedinstveno plaćanje po površini veća od utvrđene površine, utvrđena površina koristi se za izračun plaćanja za ekologizaciju za poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš, dalje u tekstu: „plaćanje za ekologizaciju”.
Međutim, ako se utvrdi da je utvrđena površina za program osnovnih plaćanja ili program jedinstvenih plaćanja po površini veća od prijavljene površine u zahtjevu za potporu, prijavljena površina koristi se za izračunu plaćanja za ekologizaciju.
Članak 24.
Smanjenje plaćanja za ekologizaciju u slučaju nesukladnosti s diversifikacijom kultura.
1. Ako se u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1307/2013 zahtijeva da glavna kultura ne obuhvaća više od 75 % ukupne obradive površine, ali površina koja je utvrđena za glavnu skupinu kultura obuhvaća više od 75 %, površina koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu s člankom 23. ove Uredbe smanjuje se za 50 % ukupne obradive površine pomnoženo s omjerom razlike.
Omjer razlike iz prvog podstavka je udio površine glavne skupine kultura koji premašuje 75 % ukupne obradive površine utvrđene u ukupnoj površini potrebnoj za ostale skupine kultura.
2. Ako se u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1307/2013 zahtijeva da dvije glavne kulture ne obuhvaćaju više od 95 % utvrđene ukupne obradive površine, ali površina koja je utvrđena za dvije glavne skupine kultura obuhvaća više od 95 %, površina koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu s člankom 23. ove Uredbe smanjuje se za 50 % utvrđene ukupne obradive površine pomnoženo s omjerom razlike.
Omjer razlike iz prvog podstavka je udio površine dviju glavnih skupina kultura koji premašuje 95 % ukupne obradive površine utvrđene u ukupnoj površini potrebnoj za ostale skupine kultura.
3. Ako se u skladu s člankom 44. Uredbe (EU) br. 1307/2013 zahtijeva da glavna kultura ne obuhvaća više od 75 % utvrđene ukupne obradive površine i dvije glavne kulture ne obuhvaćaju više od 95 %, ali površina koja je utvrđena za glavnu skupinu kultura obuhvaća više od 75 % i površina koja je utvrđena za dvije glavne skupine kultura obuhvaća više od 95 %, površina koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu s člankom 23. ove Uredbe smanjuje se za 50 % utvrđene ukupne obradive površine pomnožena s omjerom razlike.
Omjer razlike iz prvog podstavka je zbroj omjera razlike izračunan na temelju stavaka 1. i 2. Međutim, vrijednost ovog omjera nije veća od 1.
4. Ako se utvrdi da korisnik tijekom tri godine nije poštovao diversifikaciju kultura kako je navedeno u ovom članku, površina, za koju se smanjuje površina koja se koristi za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. u narednim godinama, je utvrđena ukupna obradiva površina pomnožena s primjenjivim omjerom razlike.
Članak 25.
Smanjenje plaćanja za ekologizaciju u slučaju nesukladnosti sa zahtjevima u pogledu trajnog travnjaka
1. Ako se utvrdi nesukladnost s trećim podstavkom članka 45. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013, površina koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu s člankom 23. ove Uredbe smanjuje se za površinu kod koje je utvrđena nesukladnost sa zahtjevima iz članka 45. stavka 1. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1307/2013.
2. Ako se utvrdi nesukladnost s obvezama iz članka 44. Delegirane uredbe (EU) br. 639/2014, površina koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu s člankom 23. ove Uredbe smanjuje se za površinu kod koje je utvrđena nesukladnost s obvezama iz članka 44. Delegirane uredbe (EU) br. 639/2014.
3. Nesukladnosti se smatraju „utvrđenima” ako su utvrđene kao posljedica bilo koje vrste kontrola provedenih u skladu s člankom 74. Uredbe (EU) br. 1306/2013 ili nakon što je o njima na bilo koji drugi način obaviješteno nadležno kontrolno tijelo ili agencija za plaćanje.
Članak 26.
Smanjenje plaćanja za ekologizaciju u slučaju nesukladnosti sa zahtjevima u pogledu ekološki značajne površine
1. Ekološki značajna površina propisana u skladu s člankom 46. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1307/2013, dalje u tekstu: „propisana ekološki značajna površina” izračunava se na temelju utvrđene ukupne obradive površine i uključujući, ako je primjenjivo, u skladu s člankom 46. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013, utvrđene površine iz članka 46. stavka 2. prvog podstavka točaka (c), (d), (g) i (h) te Uredbe.
2. Ako je ekološki značajna površina koja je propisana veća od utvrđene ekološki značajne površine uzimajući u obzir ponderiranje ekološki značajnih površina predviđeno člankom 46. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013, površina koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu s člankom 23. ove Uredbe smanjuje se za 50 % utvrđene ukupne obradive površine i uključujući, ako je primjenjivo, u skladu s člankom 46. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013, utvrđene površine iz članka 46. stavka 2. prvog podstavka točaka (c), (d), (g) i (h) te Uredbe, pomnoženo s omjerom razlike.
Omjer razlike iz prvog podstavka je udio razlike između propisane ekološki značajne površine i utvrđene ekološki značajne površine u propisanoj ekološki značajnoj površini.
3. Ako se utvrdi da korisnik tijekom tri godine ne poštuje zahtjeve ekološki značajne površine kako je navedeno u ovom članku, površina, za koju se smanjuje površina koja se koristi za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu sa stavkom 2. u narednim godinama, je utvrđena ukupna obradiva površina i uključujući, ako je primjenjivo, u skladu s člankom 46. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013, utvrđene površine iz članka 46. stavka 2. prvog podstavka točaka (c), (d), (g) i (h) te Uredbe, pomnožena s omjerom razlike.
Članak 27.
Najveće smanjenje plaćanja za ekologizaciju
1. Zbroj smanjenja izračunan u skladu s člancima 24. i 26. izražen u hektarima nije veći od ukupnog broja hektara utvrđene obradive površine uključujući, ako je primjenjivo, u skladu s člankom 46. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013, utvrđene površine iz članka 46. stavka 2. prvog podstavka točaka (c), (d), (g) i (h) te Uredbe.
2. Ne dovodeći u pitanje primjenu administrativnih kazni primjenjivih u skladu s člankom 28., ukupno smanjenje izračunano u skladu s člancima 24. do 26. nije veće od plaćanja za ekologizaciju izračunanog u skladu s člankom 23.
Članak 28.
Administrativne kazne u pogledu plaćanja za ekologizaciju
1. Ako se površina koju treba koristiti pri izračunu plaćanja za ekologizaciju u skladu s člankom 23. razlikuje od površine koju treba koristiti pri izračunu plaćanja za ekologizaciju nakon primjene članaka 24. do 27., plaćanje za ekologizaciju izračunava se na potonjoj površini umanjenoj za dvostruku utvrđenu razliku ako je ona veća od 3 % ili dva hektara, ali manja od 20 % površine koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju nakon primjene članaka 24. do 27.
Ako je razlika veća od 20 %, potpora se ne dodjeljuje.
Ako je razlika veća od 50 %, potpora se ne dodjeljuje. Nadalje, ako korisnik podliježe dodatnoj kazni jednakoj iznosu potpore koji odgovara razlici između površine koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju u skladu s člankom 23. i površine koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju nakon primjene članaka 24. do 27.
2. Ako korisnik ne prijavi sve svoje obradive površine što bi rezultiralo njegovim izuzećem iz obveza predviđenih člancima 44., 45. i 46. Uredbe (EU) br. 1307/2013, i/ili ne prijavi sve svoje trajne travnjake koji su ekološki osjetljivi u skladu s člankom 45. stavkom 1. te Uredbe, a neprijavljena površina je veća od 0,1 hektar, površina koju treba koristiti za izračun plaćanja za ekologizaciju nakon primjene članaka 24. do 27. ove Uredbe smanjuje se za daljnjih 10 %.
3. U skladu s člankom 77. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013, administrativna kazna izračunana u skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka ne prijavljuje se u godinama podnošenja zahtjeva 2015. i 2016. Administrativna kazna izračunana u skladu sa stavcima 1. i 2. dijeli se s 5 i ograničava na 20 % iznosa plaćanja za ekologizaciju na koje bi predmetni poljoprivrednik imao pravo u skladu s člankom 23. u godini podnošenja zahtjeva 2017., odnosno dijeli se s 4 i ograničava na 25 % istog iznosa za godine podnošenja zahtjeva 2018. i dalje.
4. Ako se iznos administrativnih kazni u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. ne može u cijelosti poravnati tijekom tri kalendarske godine od kalendarske godine utvrđivanja, u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 57. stavka (2) Uredbe (EU) br. 1306/2013, preostali se iznos poništava.
Članak 29.
Pravila koja se primjenjuju na istovrijedne prakse
Ovo poglavlje primjenjuje se mutatis mutandis na istovrijedne prakse iz članka 43. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
ODJELJAK 4.
Dobrovoljna proizvodno vezana potpora na temelju zahtjeva za potporu za stoku u okviru programa potpore za životinje ili potpore ruralnom razvoju na temelju zahtjeva za plaćanje u okviru mjera potpore povezanih sa životinjama
Članak 30.
Osnova za izračun
1. Potpora se ni u kojem slučaju ne dodjeljuje za broj životinja veći od broja navedenoga u zahtjevu za potporu ili u zahtjevu za plaćanje.
2. Životinje koje se nalaze na gospodarstvu smatraju se utvrđenima samo ako su identificirane u zahtjevu za potporu ili u zahtjevu za plaćanje. Identificirane životinje moguće je zamijeniti bez gubitka prava na plaćanje potpore, pod uvjetom da nadležno tijelo nije još obavijestilo korisnika o nesukladnosti u zahtjevu za potporu ili zahtjevu za plaćanje ili da još nije obaviješten da nadležno tijelo namjerava izvršiti kontrolu na terenu. Ako država članica ne iskoristi mogućnost sustava bez zahtjeva u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 78. točke (b) Uredbe (EU) br. 1306/2013, ona svim sredstvima osigurava da nema dvojbi o tome koje su životinje obuhvaćene zahtjevima korisnika za potporu ili plaćanje.
3. Ne dovodeći u pitanje članak 31., ako je broj životinja prijavljen u zahtjevu za potporu ili zahtjevu za plaćanje veći od broja utvrđenog administrativnim kontrolama ili kontrolama na terenu, pomoć ili potpora izračunava se na temelju utvrđenog broja životinja.
4. Kad su utvrđeni slučajevi nesukladnosti u pogledu sustava identifikacije i registracije goveda, primjenjuje se sljedeće:
(a)
govedo koje se nalazi na gospodarstvu koje je izgubilo jednu ušnu markicu ili dvije smatra se utvrđenim uz uvjet da je ono jasno i pojedinačno identificirano s pomoću ostalih elemenata sustava identifikacije i registracije goveda iz članka 3. prvog stavka točaka (b), (c) i (d) Uredbe (EZ) br. 1760/2000;
(b)
ako je jedno govedo prisutno na gospodarstvu izgubilo dvije ušne markice, ono se smatra utvrđenim uz uvjet da je životinju i dalje moguće identificirati prema registru, putnom listu životinje, bazi podataka ili ostalim sredstvima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1760/2000 te uz uvjet da posjednik životinje može dokazati da je već poduzeo radnje za uklanjanje nesukladnosti prije najave kontrole na terenu;
(c)
ako se utvrđene nesukladnosti odnose na netočne unose u registar ili putne listove životinja, predmetna životinja smatra se neutvrđenom samo ako su takve pogreške utvrđene tijekom najmanje dvije kontrole u razdoblju od 24 mjeseca. U svim ostalim slučajevima predmetne životinje smatraju se neutvrđenima nakon prvog nalaza.
Unosi i obavijesti u sustavu identifikacije i registracije goveda u svakom se trenutku mogu prilagoditi u slučajevima očitih pogrešaka koje je prepoznalo nadležno tijelo.
5. Ovca ili koza prisutna na gospodarstvu koja je izgubila jednu ušnu markicu smatra se utvrđenom uz uvjet da je životinju i dalje moguće identificirati prvim sredstvom identifikacije u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 21/2004 i uz uvjet da su ispunjeni svi drugi zahtjevi sustava identifikacije i registracije ovaca i koza.
Članak 31.
Administrativne kazne u pogledu prijavljenih životinja u okviru programa potpora za životinje ili mjera potpore povezanih sa životinjama
1. Kad se u pogledu zahtjeva za potporu u okviru programa potpora za životinje ili u pogledu zahtjeva za plaćanje u okviru mjere potpore povezane sa životinjama utvrdi razlika između broja prijavljenih životinja i broja utvrđenog u skladu s člankom 30. stavkom 3., ukupni iznos pomoći ili potpore na koje korisnik ima pravo u okviru programa potpore za životinje ili mjere potpore za predmetnu godinu za koju se podnosi zahtjev smanjuje se za postotak koji treba utvrditi u skladu sa stavkom 3. ovog članka ako su nesukladnosti utvrđene kod najviše tri životinje.
2. Ako su nesukladnosti utvrđene kod više od tri životinje, ukupni iznos pomoći ili potpore na koju korisnik ima pravo u okviru programa potpore ili mjere potpore iz stavka 1. za godinu za koju se podnosi zahtjev smanjuje se za:
(a)
postotak koji treba utvrditi u skladu sa stavkom 3., ako on nije veći od 10 %;
(b)
dvostruki postotak koji treba utvrditi u skladu sa stavkom 3., ako je on veći od 10 %, ali manji od 20 %.
Ako je postotak utvrđen u skladu sa stavkom 3. veći od 20 %, ne odobrava se pomoć ili potpora na koju bi korisnik imao pravo u skladu s člankom 30. stavkom 3. u okviru programa potpore ili mjere potpore za predmetnu godinu za koju se podnosi zahtjev.
Ako je postotak utvrđen u skladu sa stavkom 3. veći od 50 %, ne odobrava se pomoć ili potpora na koju bi korisnik imao pravo u skladu s člankom 30. stavkom 3. u okviru programa potpore ili mjere potpore za predmetnu godinu za koju se podnosi zahtjev. Osim toga, korisnik podliježe dodatnoj kazni u iznosu jednakom iznosu koji odgovara razlici između prijavljenog broja životinja i utvrđenog broja životinja u skladu s člankom 30. stavkom 3. Ako se taj iznos ne može u cijelosti poravnati tijekom tri kalendarske godine od kalendarske godine utvrđivanja, u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 57. stavka (2) Uredbe (EU) br. 1306/2013, preostali se iznos poništava.
3. Kako bi se utvrdili postoci iz stavaka 1. i 2., broj prijavljenih životinja u okviru programa potpore za životinje ili mjere potpore povezane sa životinjama kod kojeg su utvrđene nesukladnosti, dijeli se utvrđenim brojem životinja za taj program potpore za životinje ili tu mjeru potpore u pogledu zahtjeva za potporu ili zahtjeva za plaćanje za predmetnu godinu za koju se podnosi zahtjev.
Ako država članica iskoristi mogućnost sustava bez zahtjeva u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 78. točke (b) Uredbe (EU) br. 1306/2013, potencijalno prihvatljive životinje za koje je utvrđeno da nisu pravilno identificirane ili registrirane u sustavu identifikacije i registracije životinja smatraju se životinjama kod kojih su utvrđene nesukladnosti.
Članak 32.
Iznimke od primjene administrativnih kazni u slučajevima prirodnih okolnosti
Administrativne kazne iz članka 31. ne primjenjuju se u slučajevima kada korisnik ne može ispuniti kriterije prihvatljivosti, obveze ili druge zahtjeve zbog prirodnih okolnosti koje su zadesile krdo ili stado, uz uvjet da je obavijestio nadležno tijelo pisanim putem u roku od deset radnih dana od utvrđivanja smanjenja broja životinja.
Ne dovodeći u pitanje stvarne okolnosti koje se u pojedinačnim slučajevima uzimaju u obzir, nadležna tijela mogu priznati sljedeće prirodne okolnosti koje utječu na krdo ili stado:
(a)
uginuće životinje zbog bolesti; ili
(b)
uginuće životinje zbog nesreće za koju korisnik ne može biti odgovoran.
Članak 33.
Dodatne kazne i mjere
1. Države članice mogu predvidjeti dodatne nacionalne kazne koje će se primjenjivati na posrednike posrednike koji sudjeluju u postupku dobivanja pomoći ili potpore kako bi osigurale sukladnost sa zahtjevima kontrole, uključujući ispunjavanje obveza obavješćivanja.
2. Kad je riječ o dokazima koje trebaju dostaviti službe, tijela ili organizacije osim nadležnih tijela u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 78. točke (c) Uredbe (EU) br. 1306/2013, ako se utvrdi da su predočeni netočni dokazi zbog nemara ili namjerno, predmetna država članica primjenjuje odgovarajuće kazne u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Kad su takve nesukladnosti utvrđene po drugi put, uključenoj službi, tijelu ili organizaciji oduzima se pravo da dostavi valjane dokaze za potrebe potpore na rok od najmanje godinu dana.
Članak 34.
Izmjene i prilagodbe unosa u računalnu bazu podataka za goveda
Kad je riječ o prijavljenim govedima, na pogreške i propuste kod unosa u računalnu bazu podataka za goveda počinjene od trenutka podnošenja zahtjeva za potporu ili zahtjeva za plaćanje, primjenjuje se članak 15.
GLAVA III.
POSEBNE ODREDBE ZA MJERE POTPORE RURALNOM RAZVOJU
Članak 35.
Nesukladnost s kriterijima prihvatljivosti osim veličine površine ili broja životinja, obvezama ili drugim zahtjevima
1. Potpora za koju je podnesen zahtjev odbija se ili povlači u cijelosti ako nisu ispunjeni kriteriji prihvatljivosti.
2. Potpora za koju je podnesen zahtjev odbija se ili povlači u cijelosti ili djelomično ako nisu ispunjene sljedeće obveze ili drugi zahtjevi:
(a)
obveze utvrđene u programu ruralnog razvoja; ili
(b)
gdje je to relevantno, drugi zahtjevi aktivnosti utvrđeni zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom ili u okviru programa ruralnog razvoja, posebno u pogledu javne nabave, državne potpore i ostalih obveznih standarda i zahtjeva.
3. Kada odlučuje o stopi odbijanja ili povlačenja potpore nakon utvrđivanja nesukladnosti s obvezama i drugim zahtjevima iz stavka 2., država članica uzima u obzir ozbiljnost, opseg, trajanje i ponavljanje nesukladnosti povezane s uvjetima za potporu iz stavka 2.
Ozbiljnost nesukladnosti posebno ovisi o važnosti posljedica nesukladnosti uzimajući pritom u obzir ciljeve obveza ili zahtjeva koji nisu ispunjeni.
Opseg nesukladnosti posebno ovisi o njegovom učinku na aktivnost u cijelosti.
Trajanje posebno ovisi o trajanju učinka ili mogućnosti okončanja tog učinka razumnim sredstvima.
Ponavljanje ovisi o tome jesu li ranije tijekom prošle četiri godine ili cijelog programskog razdoblja od 2014. do 2020. pronađene slične nesukladnosti u slučaju istog korisnika i iste mjere ili vrste aktivnosti ili u slučaju slične mjere u programskom razdoblju od 2007. do 2013.
4. Kada je riječ o višegodišnjim obvezama ili plaćanjima, povlačenja na temelju kriterija iz stavka 3. primjenjuju se i na iznose već isplaćene u prethodnim godinama za istu aktivnost.
5. Ako ukupna procjena na temelju kriterija iz stavka 3. dovodi do utvrđivanja ozbiljne nesukladnosti, potpora se odbija ili povlači u cijelosti. Nadalje, korisnik se isključuje iz iste mjere ili vrste aktivnosti u kalendarskoj godini utvrđivanja i u sljedećoj kalendarskoj godini.
6. Ako se utvrdi da je korisnik dostavio lažne dokaze za potrebe primanja potpore ili nije dostavio potrebne informacije zbog nemara, potpora se odbija ili povlači u cijelosti. Nadalje, korisnik se isključuje iz iste mjere ili vrste aktivnosti u kalendarskoj godini utvrđivanja i u sljedećoj kalendarskoj godini.
7. Ako se povlačenja i administrativne kazne iz stavaka 1., 2., 4., 5. i 6. ne mogu u cijelosti poravnati tijekom tri kalendarske godine od kalendarske godine utvrđivanja, u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 57. stavka (2) Uredbe (EU) br. 1306/2013, preostali se iznos poništava.
Članak 36.
Obustava potpore
Agencija za plaćanja može obustaviti potpore povezane s određenim izdacima ako se otkrije nesukladnost koja rezultira administrativnom kaznom. Agencija za plaćanja ukida obustavu čim korisnik dokaže, u mjeri u kojoj to nadležno tijelo smatra zadovoljavajućim, da je uklonio nesukladnost. Maksimalno razdoblje obustave ne prelazi tri mjeseca. Države članice mogu odrediti i kraća maksimalna razdoblja ovisno o vrsti aktivnosti i učincima predmetne nesukladnosti.
Agencija za plaćanja može obustaviti potporu samo ako nesukladnost ne dovodi u pitanje ostvarivanje cjelokupne svrhe predmetne aktivnosti te ako se smatra da korisnik može ukloniti nesukladnost tijekom određenog maksimalnog razdoblja.
GLAVA IV.
SUSTAV KONTROLE I ADMINISTRATIVNE KAZNE U VEZI S VIŠESTRUKOM SUKLADNOŠĆU
POGLAVLJE I.
ODRŽAVANJE TRAJNIH PAŠNJAKA
Članak 37.
Obveze u pogledu trajnih pašnjaka
1. U slučaju da se u 2014. utvrdi smanjenje omjera iz članka 3. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1122/2009 na nacionalnoj ili regionalnoj razini, država članica na koju se to odnosi može propisati obvezu za korisnike koji podnose zahtjev za bilo koju potporu u okviru programa izravnih plaćanja u 2015. na temelju koje oni ne smiju prenamijeniti zemlju pod trajnim pašnjakom bez prethodnog odobrenja.
Utvrdi li se da se omjer u 2014. smanjio za više od 5 %, predmetna država članica predviđa takvu obvezu.
Ako odobrenje iz prvog i drugog podstavka podliježe uvjetu da je površina utvrđena kao trajni pašnjak, takva se površina od prvog dana prenamjene smatra trajnim pašnjakom odstupajući od definicije utvrđene u članku 2. drugom stavku točki (2) Uredbe (EZ) br. 1122/2009. Te površine upotrebljavaju se za uzgoj trave ili drugog zeljastog krmnog bilja pet godina zaredom od datuma njihove prenamjene.
2. Obveza za korisnike utvrđena u stavku 1. ne primjenjuje se ako su korisnici stvorili površine pod trajnim pašnjacima u skladu s uredbama Vijeća (EEZ) br. 2078/92 (22), (EZ) 1257/1999 (23) i (EZ) br. 1698/2005.
3. U slučaju da se utvrdi da je obvezu iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1122/2009 nemoguće osigurati u 2014., predmetna država članica, osim mjera koje se poduzimaju u skladu sa stavkom 1. ovog članka, propisuje, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, obvezu na temelju koje korisnici koji podnose zahtjev za potporu u okviru bilo kojeg programa izravnih plaćanja u 2015. moraju ponovno prenamijeniti zemljišta u trajne pašnjake.
Prvi podstavak primjenjuje se samo na korisnike koji raspolažu površinama koja su iz trajnih pašnjaka prenamijenjena u površine za drugu uporabu.
Prvi podstavak primjenjuje se na površine koje su prenamijenjene za drugu uporabu od datuma početka 24-mjesečnog razdoblja koje prethodi zadnjem datumu do kojeg se najkasnije podnose jedinstveni zahtjevi u predmetnoj državi članici u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1122/2009.
U tom slučaju poljoprivrednici ponovno mijenjaju postotak te površine u trajne pašnjake ili određuju jednaku površinu za trajne pašnjake. Taj se postotak izračunava na temelju veličine površine koju je poljoprivrednik prenamijenio i veličine površine potrebne za ponovnu uspostavu ravnoteže.
Međutim, ako je takva površina bilo predmet prijenosa nakon što je prenamijenjena u površinu za drugu uporabu, prvi podstavak primjenjuje se isključivo ako je prijenos izvršen 6. svibnja 2004.
Površine koje su ponovno prenamijenjene ili uspostavljene kao trajni pašnjak od prvog se dana ponovne prenamjene ili uspostave smatraju „trajnim pašnjakom” odstupajući od članka 2. drugog stavka točke (2) Uredbe (EZ) br. 1122/2009. Navedene površine upotrebljavaju se za uzgoj trave ili drugog zeljastog krmnog bilja pet godina zaredom od datuma njihove prenamjene.
4. Stavci 1. i 3. primjenjuju se samo tijekom 2015.
5. Države članice provode kontrole u 2015. i 2016. kako bi se osiguralo poštovanje stavaka 1. i 3.
POGLAVLJE II.
IZRAČUN I PRIMJENA ADMINISTRATIVNIH KAZNI
Članak 38.
Opća pravila povezana s nesukladnošću
1. Ponavljanje nesukladnosti znači nesukladnost s istim zahtjevom ili standardom koja je utvrđena više od jedanput tijekom razdoblja od tri kalendarske godine zaredom, pod uvjetom da je korisnik bio obaviješten o prethodnoj nesukladnosti i, ovisno o slučaju, imao mogućnost poduzeti potrebne mjere za otklanjanje prijašnje nesukladnosti. U svrhu utvrđivanja ponavljanja nesukladnosti, nesukladnosti utvrđene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1122/2009 uzimaju se u obzir, posebno uvjeti GAEC 3, kako je navedeno u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1306/2013, te se smatraju jednakovrijednima zahtjevima SMR 2 iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 73/2009 u verziji koja je na snazi 21. prosinca 2013.
2. „Opseg” nesukladnosti određuje se posebno uzimajući u obzir jesu li posljedice nesukladnosti dalekosežne ili su ograničene na samo gospodarstvo.
3. „Ozbiljnost” nesukladnosti posebno ovisi o značaju posljedica nesukladnosti uzimajući pritom u obzir ciljeve predmetnih zahtjeva ili normi.
4. „Trajanje” nesukladnosti posebno ovisi o trajanju učinka ili mogućnosti otklanjanja tih učinaka na razuman način.
5. Za potrebe ovog poglavlja nesukladnosti se smatraju „utvrđenima” ako su utvrđene kao posljedica bilo koje vrste kontrola provedenih u skladu s ovom Uredbom ili nakon što je o njima na bilo koji drugi način obaviješteno nadležno kontrolno tijelo ili, ako je primjenjivo, agencija za plaćanje.
Članak 39.
Izračun i primjena administrativnih kazni u slučaju nemara
1. Ako se utvrdi nesukladnost zbog nemara korisnika, primjenjuje se umanjenje. To umanjenje u pravilu iznosi 3 % ukupnog iznosa koji proizlazi iz plaćanja i godišnjih premija navedenih u članku 92. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
Međutim, agencija za plaćanja može, na temelju ocjene važnosti nesukladnosti koju donosi nadležno kontrolno tijelo u ocjenjivačkom dijelu izvješća o kontroli uzimajući u obzir kriterije iz članka 38. stavaka 1. do 4., donijeti odluku o umanjenju navedenog postotka na 1 % ili povećanju istog postotka na 5 % ukupnog iznosa iz prvog podstavka ili, u slučajevima kada odredbe povezane s predmetnim zahtjevom ili standardom ostavljaju mogućnost da se utvrđena nesukladnost više ne prati ili u slučajevima u kojima je potpora dodijeljena u skladu s člankom 17. stavkom 5. i člankom 17. stavkom 6. Uredbe br. 1305/2013 da se umanjenja uopće ne uvode.
2. Ako država članica odluči ne primijeniti administrativnu kaznu na temelju članka 97. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1306/2013, a korisnik nije uklonio nesukladnost u roku koje određuje nadležno tijelo, administrativna kazna će se primijeniti.
Rok koji je odredilo nadležno tijelo završava najkasnije na kraju godine koja slijedi nakon godine u kojoj je utvrđena nesukladnost.
3. Ako država članica iskoristi mogućnost predviđenu člankom 99. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1306/2013, a korisnik ne otkloni nesukladnost u roku koji je odredilo nadležno tijelo, umanjenje od najmanje 1 % kako je predviđeno u stavku 1. ovog članka primjenjuje se retroaktivno za godinu prvog utvrđivanja kada je primijenjen sustav ranog upozoravanja, ako se utvrdi da nesukladnost nije otklonjena tijekom maksimalnog razdoblja od tri uzastopne kalendarske godine računajući od te godine i uključujući tu godinu.
Rok koji je odredilo nadležno tijelo završava najkasnije na kraju godine koja slijedi nakon godine u kojoj je utvrđena nesukladnost.
Nesukladnost koju je korisnik otklonio u utvrđenom roku ne smatra se nesukladnošću u svrhu utvrđivanja ponavljanja u skladu s stavkom 4.
4. Ne dovodeći u pitanje slučajeve namjerne nesukladnosti, umanjenje koje će se primijeniti u pogledu prvog ponavljanja iste nesukladnosti u skladu sa stavkom 1. množi se s faktorom tri.
U slučaju daljnjih ponavljanja, množitelj tri primjenjuje se svaki put na rezultat umanjenja utvrđen za prethodno ponavljanje. Međutim, najveće umanjenje ne prelazi 15 % ukupnog iznosa iz stavka 1.
Kada se postigne maksimalni postotak od 15 %, agencija za plaćanja obavješćuje predmetnog korisnika da će se, u slučaju ponovljenog utvrđivanja nesukladnosti, smatrati da je korisnik postupao namjerno u skladu s člankom 40.
Članak 40.
Izračun i primjena administrativnih kazni u slučajevima namjerne nesukladnosti
Kada korisnik namjerno počini utvrđenu nesukladnost, umanjenje koje je potrebno primijeniti na ukupni iznos u skladu s člankom 39. stavkom 1. u pravilu iznosi 20 % tog ukupnog iznosa.
Međutim, agencija za plaćanja može, na temelju ocjene važnosti nesukladnosti koju donosi nadležno kontrolno tijelo u ocjenjivačkom dijelu izvješća o kontroli, uzimajući u obzir kriterije iz članka 38. stavaka 1. do 4., donijeti odluku o smanjenju navedenog postotka na postotak koji nije manji od 15 % ili povećanju postotka do 100 % tog ukupnog iznosa.
Članak 41.
Kumuliranje administrativnih kazni
Ako slučaj nesukladnosti u smislu točke 2. podtočke (b) članka 2. stavka 1. drugog podstavka čini i nesukladnost u smislu točke 2. podtočke (a) članka 2. stavka 1. drugog podstavka, administrativne kazne primjenjuju se u skladu s pravilima koja je utvrdila Komisija na temelju članka 77. stavka 8. točke (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013.
GLAVA V.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 42.
Prijelazna pravila u pogledu višestruke sukladnosti
1. U pogledu obveza višestruke sukladnosti korisnika mjera provedenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 1698/2005, primjenjuju se pravila o sustavu kontrole i administrativne kazne kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i u provedbenim aktima koje je donijela Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1306/2013.
2. Kod nesukladnosti s obvezama višestruke sukladnosti na koje se nisu primijenile administrativne kazne jer su u okviru de minimis pravila iz članka 23. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 ili iz članka 51. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1698/2005, primjenjuje se članak 97. stavak 3. drugi podstavak Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu obveza kontrolnog tijela da poduzme mjere potrebne za provjeru korisnika kako bi potvrdilo da je korisnik otklonio nesukladnosti.
Članak 43.
Stavljanje izvan snage
Uredbe (EZ) br. 1122/2009 i (EU) br. 65/2011 stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
Međutim, te se Uredbe i dalje primjenjuju na:
(a)
zahtjeve za potporu za izravna plaćanja podnesene za premijska razdoblja koja počinju prije 1. siječnja 2015.;
(b)
zahtjeve za plaćanja za godinu 2014.; i
(c)
sustav kontrole i administrativne kazne u pogledu obveza višestruke sukladnosti za poljoprivrednike u skladu s člancima 85.t i 103.z Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (24).
Članak 44.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se na zahtjeve za potporu ili zahtjeve za plaćanje koji se odnose na godine podnošenja zahtjeva ili premijska razdoblja s početkom od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2014.