NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
UREDBA (EU) br. 258/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 3. travnja 2014.
o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014.-2020. i stavljanju izvan snage Odluke br. 716/2009/EZ
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Odlukom br. 716/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je program Zajednice za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskih usluga, financijskog izvještavanja i revizije. Na temelju te odluke Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG), Zaklada za međunarodne standarde financijskog izvještavanja (Zaklada za MSFI), koja je pravni sljednik Zaklade odbora za međunarodne računovodstvene standarde (IASCF) te Odbor za nadzor javnog interesa (PIOB) koristile su se sufinanciranjem Unije u obliku bespovratnih sredstava za poslovanje do 31. prosinca 2013.
(2)
Kriza na financijskim tržištima koja se razvila od 2008. stavila je pitanje financijskog izvještavanja i revizije u središte političkog programa Unije. Zajednički okvir financijskog izvještavanja koji dobro funkcionira ključan je za unutarnje tržište, za učinkovito funkcioniranje tržišta kapitala te realizaciju integriranog tržišta za financijske usluge u Uniji.
(3)
Pored središnje uloge koju financijski izvještaji imaju u osiguravanju da ulagači posjeduju važne informacije u vezi s bilancom stanja, računom dobiti i gubitka te novčanim tokom, njima se podržava učinkovito korporativno upravljanje.
(4)
Uz to što imaju ključnu ulogu u zaštiti interesa dioničara i vjerovnika, financijski izvještaji temelj su bonitetnih propisa jer se svi važni zakonodavni instrumenti u području financijskih usluga oslanjaju na financijske izvještaje trgovačkih društava, uključujući Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Regulatorna tijela oslanjaju se na računovodstvenu terminologiju kako bi razumjela koje rizike trgovačko društvo preuzima, a time i što se od njega traži.
(5)
U globalnom gospodarstvu postoji potreba za jezikom globalnog računovodstva, istodobno uzimajući u obzir činjenicu da se već koristi mnogo različitih računovodstvenih tradicija. G20 opetovano je pozivao na izradu globalnih računovodstvenih standarda i usuglašavanje postojećih i budućih računovodstvenih standarda. Međunarodni standardi financijskog izvještavanja (MSFI) koje je razvio Odbor za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) doneseni su i njima se koristi u mnogim, ali ne i u nekim glavnim jurisdikcijama diljem svijeta. Takve međunarodne računovodstvene standarde treba razviti transparentnim i demokratski odgovornim procesom. Kako bi se osiguralo da se poštuju interesi Unije te da globalni standardi budu visokokvalitetni i u skladu s pravom Unije, ključno je da se u tom postupku utvrđivanja međunarodnih standarda interesi Unije zastupaju na odgovarajući način. Ti interesi uključuju održavanje načela da bi financijski izvještaji trebali pružiti „istinit i točan prikaz” te da bi trebali biti pouzdani i razumljivi, usporedivi i relevantni.
(6)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (6), MSFI bi se trebao uključiti u pravo Unije kako bi ga primjenjivala trgovačka društva s vrijednosnim papirima prijavljenima na uređenom tržištu u Uniji, samo pod uvjetom da MSFI zadovoljava kriterije određene u toj uredbi, uključujući zahtjev da godišnji financijski izvještaji daju „istinit i točan prikaz” kako je utvrđeno u članku 4. stavku 3. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7). Stoga MSFI ima veliku ulogu u funkcioniranju unutarnjeg tržišta te je u izravnom interesu Unije osigurati da se postupkom razvoja i usvajanja MSFI-ja oblikuju standardi usklađeni sa zahtjevima pravnog okvira unutarnjeg tržišta.
(7)
MSFI izdaje IASB, a povezana tumačenja izdaje Odbor za tumačenje MSFI-ja, dva tijela unutar Zaklade za MSFI. Stoga je važno uspostaviti odgovarajuće uvjete financiranja Zaklade za MSFI.
(8)
Europske organizacije koje zastupaju izdavatelje i računovodstvenu struku koji su uključeni u postupak financijskog izvještavanja osnovale su 2001. EFRAG. U skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002, EFRAG dostavlja Komisiji mišljenja o usklađenosti računovodstvenog standarda koji je izdao IASB ili tumačenja koje je izdao Odbor za tumačenje MSFI-ja, koji se treba poduprijeti, s kriterijima odobravanja utvrđenima u toj uredbi.
(9)
EFRAG preuzima ulogu „jedinstvenog europskog računovodstvenog glasa” u globalnoj areni. U toj ulozi EFRAG sudjeluje u postupku utvrđivanja standarda u okviru IASB-a. Da bi ispunio zahtjeve te uloge, EFRAG bi trebao uzeti u obzir sva moguća stajališta u Uniji tijekom odgovarajućeg postupka u kojem nacionalna tijela koja utvrđuju standarde, vlade i regulatorna tijela te ostale zainteresirane strane imaju ključnu ulogu, uzimajući u obzir značajne razlike u mišljenjima koje već postoje između država članica i raznih zainteresiranih strana. Sve interakcije između EFRAG-a i IASB-a trebale bi biti potpuno transparentne, a EFRAG bi svaku odluku trebao donijeti tek nakon sveobuhvatnog savjetovanja s nacionalnim tijelima koja utvrđuju standarde.
(10)
Uzimajući u obzir ulogu EFRAG-a u ocjenjivanju usklađenosti MSFI-ja sa zahtjevima prava trgovačkih društava i politike Unije, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1606/2002, nužno je da Unija osigura stabilno financiranje EFRAG-a te stoga doprinese njegovu financiranju.
(11)
Komisija je 12. studenoga 2013. objavila izvješće Philippea Maystadta, posebnog savjetnika povjerenika za unutarnje tržište i usluge („izvješće posebnog savjetnika”) u kojem je iznio potencijalne reforme upravljanja EFRAG-om usmjerene jačanju doprinosa Unije razvoju međunarodnih računovodstvenih standarda. Da bi se ostvarili očekivani ciljevi programa sufinanciranja uspostavljenog ovom Uredbom („Program”), nužno je revidirati uvjete upravljanja u skladu s preporukama iznesenima u izvješću posebnog savjetnika i provesti te reforme bez odlaganja. Komisija bi trebala pratiti provedbu reforme upravljanja EFRAG-om te obavijestiti Europski parlament i Vijeće o napretku u njezinoj provedbi. Radi toga bi Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do 31. ožujka 2014. trebala podnijeti izvješće o provedbi reforme upravljanja.
(12)
Tehničkim poslovima EFRAG-a trebalo bi se usredotočiti na tehničko savjetovanje Komisije o odobravanju MSFI-ja kao i o odgovarajućem sudjelovanju u procesu razvoja takvog MSFI-ja te bi se trebalo osigurati da se interesi Unije na odgovarajući način uzimaju u obzir u postupku utvrđivanja međunarodnih standarda. U te bi interese trebalo uključiti pojam „opreznosti”, održavanja zahtjeva za „istinitim i točnim prikazom” kako je utvrđeno u Direktivi 2013/34/EU te bi trebalo uzeti u obzir utjecaj standarda na financijsku stabilnost i gospodarstvo. Komisija bi trebala procijeniti tehničke poslove EFRAG-a u izvješćima pripremljenima u skladu s kriterijima utvrđenima u ovoj Uredbi.
(13)
U području zakonske revizije Skupina za praćenje, međunarodna organizacija odgovorna za praćenje reforme upravljanja Međunarodne federacije računovođa (IFAC), osnovala je 2005. PIOB. Uloga PIOB-a je nadzor nad postupkom usvajanja Međunarodnih revizijskih standarda (ISA-ovi) i drugih aktivnosti u javnom interesu koje obavlja IFAC. ISA-ovi se mogu usvojiti u svrhu njihove primjene u Uniji, posebno pod uvjetom da su oni razvijeni na temelju propisanog postupka, uz javni nadzor i transparentnost, u skladu s člankom 26. Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8). Prijedlozi za reviziju od 30. studenoga 2011. također predviđaju uvođenje ISA-ova u Uniju.
(14)
Uvođenje ISA-ova u pravo Unije te ključna uloga PIOB-a u osiguranju njihova udovoljavanja zahtjevima utvrđenima u Direktivi 2006/43/EZ znači da je u izravnom interesu Unije osigurati da se postupkom razvoja i odobravanja standarda donose standardi koji su usklađeni s pravnim okvirom unutarnjeg tržišta. U prijedlogu Komisije za izmjenu Direktive 2006/43/EZ također se izričito prepoznaje uloga PIOB-a. Zato je važno osigurati odgovarajuće načine financiranja PIOB-a.
(15)
Tijela koja rade u području računovodstva i revizije vrlo su ovisna o financiranju i imaju velike uloge u Uniji, koje su vodeće za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Predloženi korisnici programa uspostavljenog odlukom br. 716/2009/EZ sufinancirani su bespovratnim sredstvima za poslovanje iz proračuna Unije, što im je dopustilo da povećaju svoju financijsku neovisnost o privatnom sektoru te ad hoc izvorima, povećavajući tako njihove mogućnosti i vjerodostojnost. Međutim, javno financiranje samo po sebi ne bi se trebalo smatrati potvrdom takve neovisnosti o privatnom sektoru. Posebno bi trebalo zahtijevati veću neovisnost u odnosu na članstvo u upravnim odborima, između ostalih IASB-a i EFRAG-a, kako bi se osiguralo da su sve zainteresirane strane zastupljene u postupku utvrđivanja standarda i odobravanja. EFRAG i IASB trebali bi poduzeti odgovarajuće korake kako bi se izbjegao sukob interesa, uključujući zahtjeve o objavljivanju prilagođene funkciji i odgovornostima različitih kategorija osoblja zaposlenog u tim organizacijama.
(16)
Iskustvo je pokazalo da sufinanciranje Unije osigurava da korisnici imaju koristi od jasnog, stabilnog, raznolikog, dobrog i primjerenog financiranja te da ono doprinosi omogućivanju korisnicima da ispune svoje zadaće od javnog interesa na neovisan i učinkovit način. Stoga bi se dovoljno financiranje trebalo nastaviti osiguravati putem doprinosa Unije djelatnosti utvrđivanja međunarodnih računovodstvenih i revizijskih standarda, posebno Zaklade za MSFI, EFRAG-a i PIOB-a.
(17)
Uz promjenu njihovih modela financiranja, Zaklada za MSFI i EFRAG bili su podvrgnuti reformama upravljanja kako bi se osiguralo da putem svoje strukture i procesa ispune svoju zadaću od javnog interesa na neovisan, učinkovit, transparentan i demokratski odgovoran način. Što se tiče Zaklade za MSFI, odbor za praćenje stvoren je 2009. kako bi osigurao javnu odgovornost i nadzor, pojačala se učinkovitost Savjetodavnog vijeća za standarde, poboljšala se transparentnost te se uloga procjena učinaka formalizirala kao dio propisnog postupka IASB-a. Nastavit će se s naporima za poboljšavanje načina upravljanja tim tijelima. Komisija je 2013. pokrenula evaluaciju primjene Uredbe (EZ) br. 1606/2002. Opseg evaluacije obuhvaća posebno kriterije za odobravanje MSFI-ja u Uniji kako je utvrđeno u članku 3. stavku 2. te uredbe i sustave upravljanja koje su uspostavili Zaklada za MSFI i IASB. Do 31. prosinca 2014. Komisija namjerava dovršiti evaluaciju i o rezultatima izvijestiti Europski parlament i Vijeće. Komisija će prema potrebi predstaviti zakonodavni prijedlog za poboljšanje funkcioniranja te uredbe.
(18)
Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cijelo trajanje Programa, koja treba predstavljati primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (9), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
(19)
Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i Delegirana uredba Komisije (EU, Euratom) br. 1268/2012 (11), koje štite financijske interese Unije, trebaju se primjenjivati tijekom provedbe Programa, uzimajući u obzir načela jednostavnosti i dosljednosti u izboru proračunskih instrumenata, ograničenost broja slučajeva u kojima Komisija zadržava izravnu odgovornost za provedbu i upravljanje te potrebnu razmjernost između razine resursa i upravnog tereta povezanog s njihovom uporabom.
(20)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s uspostavom godišnjih programa rada.
(21)
Očekuje se da će Program doprinijeti ciljevima osiguranja usporedivosti i transparentnosti financijskih izvještaja trgovačkih društava diljem Unije i bolje zastupljenosti potreba Unije u kontekstu globalne harmonizacije standarda financijskog izvještavanja. Jedinstveni europski glas pomogao bi u promicanju međunarodnog prihvaćanja MSFI-ja, konvergencije i visokokvalitetnih međunarodnih standarda revizije u svim državama članicama. Program također doprinosi strategiji Europa 2020. jačanjem jedinstvenog tržišta financijskih usluga i kapitala kao i vanjskoj dimenziji strategije.
(22)
Ova Uredba trebala bi predvidjeti mogućnost sufinanciranja aktivnosti određenih tijela koja imaju cilj koji je dio politike Unije te podržava politiku Unije u području razvijanja standarda, odobravanja standarda ili nadzora procesa utvrđivanja standarda povezanih s financijskim izvještavanjem i revizijom.
(23)
Financiranje Unije predlaže se za jasno definiran i ograničen broj najvažnijih tijela u području financijskog izvještavanja i revizije. Unutar trenutačnog institucionalnog okvira modaliteti financiranja trebali bi osigurati stabilno, raznoliko, dobro i primjereno financiranje koje će odgovarajućim tijelima omogućiti neovisno i učinkovito ispunjavanje njihovih zadaća povezanih s Unijom ili zadaća od javnog interesa. Ta bi tijela trebala objaviti raspodjelu iznosa drugog financiranja iz alternativnih izvora.
(24)
Komisija bi, uzimajući u obzir razvoj događaja koji je uslijedio nakon preporuka iznesenih u izvješću posebnog savjetnika, trebala u ožujku 2014. te od 2015. jednom godišnje najkasnije u lipnju, podnijeti izvješća o napretku EFRAG-a u provedbi njegovih reformi upravljanja. IASB je pokrenuo preispitivanje koncepcijskog okvira. Nakon izdavanja revidiranog koncepcijskog okvira Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o svim promjenama koje su uvedene u koncepcijski okvir i razloge za to, s posebnim naglaskom na koncepte opreznosti i pouzdanosti osiguravajući poštovanje „istinitog i točnog prikaza”, kako je utvrđeno u Direktivi 2013/34/EU. Korisnici bi trebali osigurati učinkovitu i ekonomičnu upotrebu javnog novca, uključujući putne i povezane troškove.
(25)
Program bi trebao zamijeniti prethodni program sufinanciranja za korisnike. Stoga bi, zbog pravne sigurnosti, Odluku br. 716/2009/EZ trebalo staviti izvan snage.
(26)
S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest uspostavu programa Unije za razdoblje od 2014. do 2020. u svrhu podupiranja aktivnosti tijela koja doprinose ostvarenju ciljeva politike Unije u pogledu financijskog izvještavanja i revizije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(27)
Svako financiranje novih korisnika, čak i ako su izravni sljednici jednog od korisnika navedenih u ovoj Uredbi, trebalo bi biti podvrgnuto odobrenju Europskog parlamenta i Vijeća u skladu s člankom 294. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
(28)
Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (12). Ova bi se Uredba stoga trebao primjenjivati od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Sadržaj i područje primjene
1. Program Unije („Program”) uspostavlja se za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. u svrhu podupiranja aktivnosti tijela koja doprinose ostvarenju ciljeva politike Unije u pogledu financijskog izvještavanja i revizije.
2. Programom su obuhvaćene aktivnosti razvoja ili pružanja doprinosa za razvoj standarda, primjene, procjene ili praćenja standarda ili nadzora postupaka utvrđivanja standarda kao potpore provedbi politika Unije u području financijskog izvještavanja i revizije koje provode Zaklada za MSFI, EFRAG ili PIOB.
Članak 2.
Cilj
Cilj je Programa poboljšati uvjete učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta podupiranjem transparentnog i neovisnog razvoja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja te revizijskih standarda.
Članak 3.
Korisnici
1. Korisnici u okviru Programa su sljedeći:
(a)
u području financijskog izvještavanja:
i.
EFRAG u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2016.;
ii.
Zaklada za MSFI;
(b)
u području revizije: PIOB.
2. Tijela koja rade u području financijskog izvještavanja i revizije i koja preko Programa primaju financijska sredstva Unije, imaju dužnost pažnje kako bi osigurali svoju neovisnost te ekonomičnu i učinkovitu upotrebu javnog novca, neovisno o različitim izvorima iz kojih bi se mogli financirati.
Članak 4.
Dodjela bespovratnih sredstava
Financiranje u okviru Programa osigurava se u obliku bespovratnih sredstava za poslovanje koja se dodjeljuju jednom godišnje.
Članak 5.
Transparentnost
Svaki korisnik financijskih sredstava u okviru Programa na javno dostupnom mjestu, kao što je internetska stranica, publikacija ili godišnje izvješće, navodi da je primio financijska sredstva iz proračuna Unije te raspodjelu iznosa drugog financiranja iz alternativnih izvora.
Članak 6.
Financijske odredbe
1. Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2014. do 2020. godine iznosi 43 176 000 EUR u tekućim cijenama.
2. Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u okviru višegodišnjeg financijskog okvira.
3. Okvirna raspodjela financijske omotnice utvrđene u stavku 1. za tri korisnika je kako slijedi:
(a)
za EFRAG: 9 303 000 EUR;
(b)
za Zakladu za MSFI: 31 632 000 EUR;
(c)
za PIOB: 2 241 000 EUR.
Članak 7.
Provedba Programa
Komisija provodi Program uspostavljanjem godišnjih programa rada u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012. Svakim godišnjim programom rada provode se ciljevi Programa, kako su utvrđeni u članku 2. ove Uredbe, navodeći sljedeće:
(a)
očekivane rezultate;
(b)
raspodjelu proračuna po korisniku, u skladu s okvirnim iznosima utvrđenima u članku 6. stavku 3.
Da bi se osigurala transparentnost., u godišnjem programu rada također se, putem upućivanja, navodi cilj utvrđen u članku 2., metoda provedbe određena u članku 4. i rezultati izvješća.
Komisija godišnje programe rada donosi putem provedbenih akata.
Članak 8.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala da su, kada se provode aktivnosti koje se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svake druge nezakonite aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se otkriju nepravilnosti, vraćanjem pogrešno isplaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim sankcijama.
2. Komisija ili njezini predstavnici i Europski revizorski sud ovlašteni su provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, izvođača i podizvođača koji su primali sredstva Unije u okviru Programa.
Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može izvršiti provjere na terenu i inspekcije gospodarskih subjekata koji su posredno ili neposredno uključeni u takvo financiranje, u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (13), kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom o financiranju Unije.
Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za provođenje takvih revizija te provjera i inspekcija na terenu.
Članak 9.
Evaluacija
1. Komisija do 31. ožujka 2014. podnosi prvo izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o potrebnim reformama upravljanja u području računovodstva i financijskih informacija s obzirom na EFRAG, uzimajući između ostalog u obzir razvoj događaja koji je uslijedio nakon preporuka iznesenih u izvješću posebnog savjetnika, te o koracima koje je EFRAG već poduzeo radi provedbe tih reformi.
2. Komisija do 31. prosinca 2014. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima evaluacije Uredbe (EZ) br. 1606/2002 koju je provela Komisija uključujući, prema potrebi, prijedloge izmjena te uredbe s ciljem poboljšanja njezinog funkcioniranja, te o modalitetima upravljanja za sve relevantne institucije.
3. Komisija od 2015. Komisija priprema godišnje izvješće o aktivnostima Zaklade za MSFI u pogledu razvoja MSFI-ja, PIOB-a i EFRAG-a.
4. U pogledu Zaklade za MSFI, izvješćem iz stavka 3. obuhvaća se njezina aktivnost, a posebno opća načela na temelju kojih su razvijeni novi standardi. U izvješću se također razmatra vodi li MSFI računa o različitim poslovnim modelima, odražavaju li ti standardi stvarne posljedice ekonomskih transakcija, jesu li presloženi te izbjegavaju li se njima sklonosti prema umjetnim kratkoročnim i volatilnim rješenjima.
Nakon izdavanja revidiranog koncepcijskog okvira u izvješću se obrađuju sve promjene koje su uvedene u koncepcijskog okvir s posebnim naglaskom na koncepte opreznosti i pouzdanosti.
5. U pogledu PIOB-a ili organizacije koja je njegov nasljednik, izvješćem iz stavka 3. obuhvaća se razvoj događaja u području diversifikacije financiranja. Ako financiranje od strane IFAC-a u pojedinoj godini dosegne više od dvije trećine ukupnog godišnjeg financiranja PIOB-a, Komisija predlaže ograničavanje njegova godišnjeg doprinosa za tu godinu na najviše 300 000 EUR.
6. U pogledu EFRAG-a, izvješćem iz stavka 3. obuhvaća se sljedeće:
(a)
vodi li EFRAG u svojem tehničkom radu na međunarodnim računovodstvenim standardima odgovarajućeg računa o zahtjevima iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002, a posebno prilikom procjene jesu li novi ili izmijenjeni MSFI-ovi u skladu s načelom „istinitog i točnog prikaza” i doprinose li europskom javnom dobru;
(b)
omogućava li EFRAG u svojem tehničkom radu na MSFI-ovima odgovarajuću procjenu činjenice temelji li se nacrt međunarodnih računovodstvenih standarda koje je razvio IASB, ili novi ili izmijenjeni međunarodni računovodstveni standardi koje je on razvio, na dokazima, odgovaraju li potrebama Unije uzimajući u obzir raznolikost računovodstvenih i ekonomskih modela i gledišta u Uniji; i
(c)
napredak EFRAG-a u provedbi njegove reforme upravljanja, uzimajući u obzir razvoj događaja koji je uslijedio nakon preporuka iznesenih u izvješću posebnog savjetnika.
Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za nastavak financiranja EFRAG-a nakon 31. prosinca 2016.
7. Komisija šalje izvješće iz stavka 3. Europskom parlamentu i Vijeću najkasnije 30. lipnja svake godine.
8. Komisija najkasnije dvanaest mjeseci prije završetka Programa podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ostvarivanju cilja Programa. U navedenom izvješću ocjenjuje se barem ukupna primjerenost i koherentnost Programa, učinkovitost njegove provedbe te opća i pojedinačna učinkovitost programa rada korisnika u pogledu ostvarivanja cilja iz članka 2.
9. Komisija šalje izvješća iz ovog članka na znanje Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.
Članak 10.
Stavljanje izvan snage
Odluka br. 716/2009/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Članak 11.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. travnja 2014.