PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/519
оd 26. ožujka 2015.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširene na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Na temelju antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 91/2009 (2), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 924/2012 (3), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu („početne mjere”) na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Nakon izmjene Provedbenom uredbom (EU) br. 924/2012 mjere su provedene u obliku pristojbe prema vrijednosti koja je utvrđena za pojedinačne proizvođače izvoznike iz Kine odabrane u uzorak, a raspon pristojbe kreće se od 0,0 % do 69,7 %. Istodobno je za kineske proizvođače izvoznike izvan uzorka koji surađuju utvrđena antidampinška pristojba od 54,1 %, a preostala pristojba za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju iznosila je 74,1 % („pristojbe na snazi”).
(3)
Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 723/2011 (4), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 693/2012 (5), početne su mjere proširene na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne.
2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(4)
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (6) konačnih antidampinških mjera koje su na snazi Komisija je 1. listopada 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnio Europski institut za industrijske elemente za pričvršćivanje („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje u Uniji.
(5)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(6)
Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom Komisija je utvrdila da postoji dovoljno dokaza za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 30. siječnja 2014. objavila u Službenom listu Europske unije (7) („Obavijest o pokretanju revizije”) obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(7)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2013. („razmatrano razdoblje”).
4.2. Strane na koje se ispitni postupak odnosi
(8)
Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike iz NRK-a i predstavnike NRK-a. Zainteresirane su strane mogle napismeno iznijeti svoja stajališta i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizije.
(9)
Svim zainteresiranim stranama koje su zatražile saslušanje i pokazale da postoje posebni razlozi zbog kojih bi trebale biti saslušane odobreno je saslušanje.
(10)
S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a te proizvođača i nepovezanih uvoznika u Uniji uključenih u ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju revizije predviđeno je uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih strana zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave podatke zatražene u obavijesti o pokretanju revizije.
(11)
Od 325 poznatih kineskih proizvođača 24 su odgovorila na upitnik o uzorkovanju. Međutim, 13 od njih izjavilo je da ne izvoze u EU, a za troje proizvođača nije utvrđen damping u početnom ispitnom postupku te stoga ne podliježu mjeri koja je na snazi. Preostalih osam društava prijavilo je 11 800 tona izvoza u EU, što prema Eurostatu iznosi 132 % ukupnoga kineskog izvoza u EU unutar RIPR-a. Predložen je uzorak triju najvećih izvoznika. Međutim, jedno od društava uključenih u uzorak tvrdilo je da je pogrešno prikazalo izvoz u EU u obrascu za uzorkovanje te da zapravo nije trebalo prijaviti nikakav izvoz.
(12)
Stoga je utvrđen uzorak od triju najvećih preostalih izvoznika. Sva tri društva u uzorku u različitim su fazama postupka povukla suradnju te odlučila ne odgovoriti na upitnike ili uskratiti provjeru na licu mjesta. Nakon toga u sva su tri društva dostavljene pisane obavijesti o namjeri Komisije da primijeni članak 18. Osnovne uredbe. Nije zaprimljena nikakva reakcija tih proizvođača izvoznika.
(13)
Komisija je istražila stanje četiriju preostalih proizvođača izvoznika koji su odgovorili na upitnik o uzorkovanju. Njihova je stopa izvoza u Uniju bila toliko niska, naime niža od 1 % ukupnog izvoza, da se nije smatrala odgovarajućom ili reprezentativnom za utvrđivanje novog uzorka i temeljenje zaključaka ispitnog postupka na njihovu stanju. Smatralo se prikladnijim zaključke ispitnog postupka temeljiti na široj i reprezentativnijoj osnovi, to jest na raspoloživim podacima u pogledu nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika iz uzorka. Četiri preostala društva obaviještena su o namjeri Komisije da upotrijebi raspoložive podatke.
(14)
U pogledu nedovoljne suradnje kineskim je nadležnim tijelima najavljena i namjera Komisije da primijeni članak 18. Komisija nije zaprimila nikakva očitovanja ni zahtjeve za intervenciju službenika za saslušanje u vezi s dopisima trgovačkim društvima i kineskim nadležnim tijelima.
(15)
U početnoj fazi ispitnog postupka Komisija je ostvarila suradnju s 91 proizvođačem/grupacijom proizvođača iz Unije koji su obuhvaćali otprilike 50 % proizvodnje željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje u Uniji. S obzirom na velik broj proizvođača koji su surađivali, Komisija je primijenila uzorkovanje. Odabrani uzorak prvotno se sastojao od devet trgovačkih društava/grupacija trgovačkih društava među najreprezentativnijima u pogledu obujma, veličine, raznovrsnosti proizvoda i geografskog smještaja u Uniji. Jedno od trgovačkih društava u uzorku povuklo je suradnju i odlučilo ne odgovoriti na upitnik. Komisija je nakon toga obavijestila trgovačko društvo o isključenju iz uzorka zbog nesuradnje. Uzorak koji je smanjen na preostalih osam trgovačkih društava/grupacija trgovačkih društava ipak se smatrao reprezentativnim jer je obuhvaćao 24 % procijenjene ukupne proizvodnje željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje u Uniji tijekom RIPR-a.
(16)
Zaprimljeni su odgovori na upitnike dvaju uvoznika iz Unije. Zbog razmjerno ograničenog broja trgovačkih društava uzorkovanje nije bilo potrebno.
(17)
Kad je riječ o korisnicima, nijedan se nije javio u roku zadanome u obavijesti o pokretanju revizije ni u kasnijim fazama postupka. Stoga se smatra da nijedan korisnik nije surađivao u ispitnom postupku.
(18)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
posjećeno je jedanaest trgovačkih društava (od kojih barem jedno pripada jednoj od osam grupacija društava iz uzorka). Ti su proizvođači iz Unije zatražili da na temelju članka 19. Osnovne uredbe njihovi identiteti budu tajni. Tvrdili su da bi otkrivanje njihova identiteta moglo dovesti do rizika od znatnih štetnih posljedica za njihove poslovne aktivnosti. Njihov je zahtjev ispitan i utvrđeno je da je opravdan. Shodno tomu, nazivi tih trgovačkih društava nisu navedeni.
(b)
Uvoznici iz Unije:
Adolf Würth GmbH & Co - Njemačka
Marcopol Sp.z.o.o. - Poljska
(c)
Proizvođači iz zemalja tržišnoga gospodarstva:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malezija
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malezija
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Indija
5. Objava
(19)
Sve zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima koja su dovela do zaključaka o ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka te su pozvani da se očituju (konačna objava). Nakon te objave određen im je rok za očitovanje. Primljena su očitovanja od podnositelja zahtjeva, kineske gospodarske komore za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda, dvaju uvoznika/proizvođača iz Unije i njihovih povezanih kineskih proizvođača te dvaju udruženja distributera iz Unije. Očitovanja i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Predmetni proizvod
(20)
Predmetni proizvod čine određeni željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje, osim od nehrđajućeg čelika, tj. vijci za drvo (isključujući vijke za pragove), samourezni vijci, ostali vijci i svornjaci s glavom (neovisno jesu li s pripadajućim maticama ili podlošcima, ali isključujući vijke izrađene tokarenjem šipki, profila ili žice, punog poprečnog presjeka, debljine tijela ne veće od 6 mm te isključujući vijke i svornjake za pričvršćivanje dijelova željezničkih kolosijeka), i podloške, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koji su trenutačno razvrstani u oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00.
2. Istovjetni proizvod
(21)
Utvrđeno je da predmetni proizvod i željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje koje industrija Unije prodaje u Uniji ili željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje koji se proizvode i prodaju na domaćem malezijskom tržištu („analogna zemlja”) u biti imaju ista fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje koji se proizvode u NRK-u i prodaju za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(22)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da istek postojećih mjera dovede do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.
1. Uvodne napomene
(23)
Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 11. do 14., kineski proizvođači izvoznici koji su odabrani za uzorak nisu surađivali u ispitnom postupku. Stoga se, u izostanku dovoljne suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a, ukupna analiza, uključujući i izračun dampinga, temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(24)
Vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga ocijenjena je na temelju zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, zajedno s ostalim izvorima podataka kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (Eurostat i kineski podaci o izvozu) i ostalim javno dostupnim podacima (kao što je izjava Udruženja kineske industrije elemenata za pričvršćivanje).
(25)
Izostanak suradnje utjecao je na usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom jer nije bila poznata točna ponuda proizvoda koje kineski proizvođači izvoze u Uniju.
2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
2.1. Odabir analogne zemlje i izračun uobičajene vrijednosti
(26)
U obavijesti o pokretanju revizije Komisija je bila pozvala sve zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na njezin prijedlog da se Indija upotrijebi kao treća zemlja tržišnoga gospodarstva za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a. U početnom ispitnom postupku za analognu je zemlju odabrana Indija.
(27)
Osim Indije, podnositelj zahtjeva predložio je i SAD kao moguću analognu zemlju. Ostale su zainteresirane strane izrazile zadršku u vezi s prijedlogom Indije te predložile Maleziju, Tajvan, Tajland i Vijetnam kao zamjenske analogne zemlje.
(28)
Uz prijedloge zainteresiranih strana i sama je Komisija nastojala utvrditi odgovarajuću analognu zemlju. Kao dodatnu moguću analognu zemlju prepoznala je Japan zbog velika obujma proizvodnje elemenata za pričvršćivanje sličnoga NRK-u.
(29)
Upućeni su zahtjevi za suradnju poznatim proizvođačima u Indiji, Japanu, Maleziji (proizvođači za koje je utvrđeno da ne izbjegavaju mjere (8)), Tajvanu, Tajlandu i SAD-u. Nije se stupilo u kontakt s vijetnamskim proizvođačima jer se Vijetnam ne smatra zemljom tržišnoga gospodarstva. Postignuta je suradnja proizvođača izvoznika iz Indije i Malezije, a u tim su dvjema zemljama obavljeni posjeti radi provjere.
(30)
Utvrđeno je da jedno od indijskih društava koja su pristala na suradnju nije proizvođač, nego trgovačko društvo, te da je drugo indijsko društvo koje je pristalo na suradnju započelo s radom tek nakon RIPR-a. Stoga se nisu mogli iskoristiti podaci o prodaji i troškovima iz Indije. Utvrđeno je da su dva suradnička malezijska trgovačka društva proizvođači izvoznici čiji su cjelokupni podaci dostupni iz RIPR-a. Stoga je Malezija odabrana kao analogna zemlja za utvrđivanje uobičajene vrijednosti iz NRK-a u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
(31)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe najprije je ispitano je li ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima koju su ostvarili proizvođači iz Malezije koji surađuju bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvoza u Uniju, odnosno je li ukupni obujam te domaće prodaje činio najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju. Na temelju toga utvrđeno je da je domaća prodaja u analognoj zemlji bila reprezentativna.
(32)
Ispitano je može li se domaća prodaja istovjetnog proizvoda smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIPR-a. Utvrđeno je da je domaća prodaja jednog proizvođača ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, no to nije bio slučaj s prodajom drugog proizvođača.
(33)
Uobičajena se vrijednost prvog proizvođača stoga temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, koja je izračunata kao ponderirana prosječna cijena profitabilne domaće prodaje ostvarene tijekom RIPR-a. Uobičajena vrijednost drugog proizvođača izračunata je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(34)
Nakon konačne objave, dvije zainteresirane strane očitovale su se o odabiru analogne zemlje. Te dvije stranke tvrdile su da nije trebalo kao analognu zemlju uzeti Japan zbog usmjerenosti na viskokvalitetne proizvode i visoke troškove. Jedna od tih stranaka izrazile je mišljenje da se kao analogna zemlja trebao uzeti Tajvan zbog velikog broja proizvođača, troškova usporedivih s Kinom i velikim izvozom u Europu i Sjevernu Ameriku.
(35)
Komisija napominje da je analogna zemlja odabrana nakon što se razmatralo šest mogućih zemalja. Od svih tih zemalja zatražena je suradnja. Međutim suradnju su pružile samo Malezija i Indija, Tajvan i Japan nisu. Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 30. odabrana je Malezija.
2.2. Određivanje izvozne cijene
(36)
S obzirom na izostanak suradnje kineskih proizvođača izvoznika iz uzorka, a time i nedostatka konkretnih podatka o kineskim cijenama, izvozna cijena utvrđena je na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u tu su svrhu upotrijebljeni statistički izvori (Eurostat).
2.3. Usporedba i prilagodbe
(37)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene obavljena je na temelju cijene franko tvornica. U skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe po potrebi su provedene odgovarajuće prilagodbe za izvoznu cijenu. Radi izražavanja izvozne cijene na razini franko tvornica Komisija je cijenu na razini CIF-a prilagodila na temelju Eurostatovih podataka o teretu, osiguranju te troškovima rukovanja i kredita.
2.4. Damping tijekom RIPR-a
(38)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe dampinška je marža utvrđena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom. Prosječne Eurostatove cijene uvoza u usporedbi s uobičajenim vrijednostima analogne zemlje nisu upućivale na prisutnost dampinga.
(39)
Međutim, u RIPR-u su u Uniju iz NRK-a uvezeni samo zanemarive količine željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje od ukupno 9 000 tona (u vrijednosti 23 milijuna EUR), isključujući željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje koje su proizveli proizvođači izvoznici za koje u početnom ispitnom postupku nije utvrđen damping. Nadalje, zbog nesuradnje kineskih izvoznika iz uzorka nije bilo dostupnih informacija o ponudi proizvoda kineskih izvoznika pa se, shodno tomu, do usporedbe s uobičajenom vrijednosti analogne zemlje moglo doći samo na ukupnoj osnovi.
(40)
Stoga utvrđeni izostanak dampinga tijekom RIPR-a ima ograničenu važnost s obzirom na male količine uvoza i nedostatak informacija u vezi s ponudom, uvoznih proizvoda uzimajući u obzir širok spektar elemenata za pričvršćivanje koji se proizvode i kojima se trguje.
(41)
Nakon konačne objave, tri zainteresirane strane iznijele su mišljenje da bi mjere trebalo ukinuti jer tijekom RIPR-a nije utvrđen damping. Smatrale su da da je vrlo važno to što nije utvrđen damping unatoč malim količinama izvoza iz NRK-a.
(42)
Komisija napominje da se u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, nalazi temelje na vjerojatnosti ponavljanja dampinga, a ne na tome je li utvrđeno postojanje dampinga tijekom RIPR-a.
3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(43)
S obzirom na zaključke navedene u prethodnim uvodnim izjavama 38. i 40., Komisija je dodatno analizirala vjerojatnost ponavljanja dampinga ako mjere prestanu vrijediti. Za to su analizirani sljedeći elementi: proizvodni i rezervni kapacitet u NRK-u, cijena izvoza iz NRK-a na druga tržišta, praksa izbjegavanja mjera i privlačnost tržišta Unije.
3.1. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet NRK-a
(44)
Smatra se da je NRK najveći proizvođač željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje u svijetu. Prema podacima Udruženja kineske industrije elemenata za pričvršćivanje (9) („CFIA”), za 2012. procijenjen je proizvodni kapacitet od 6,6 milijuna tona. Procijenjeno je da je iskorišteno 75 % kapaciteta te je stoga preostao znatan rezervni kapacitet usporediv s ukupnom potrošnjom Unije.
(45)
CFIA također procjenjuje da je 2012. izvezeno otprilike 40 % - 50 % proizvodnje željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje (2,5 milijuna tona). Jasno je da je izvoz važan dio djelatnosti kineskih proizvođača željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje. Kineski je izvoz, stoga, premašio 40 % ukupne potrošnje Unije u istom razdoblju.
3.2. Cijena izvoza iz NRK-a na tržišta trećih zemalja
(46)
Zahtjev sadrži dokaze prima facie o cijenama kineskog izvoza na druga tržišta, kao što su SAD i Tunis. Dokazi se temelje na kotiranim cijenama koje je pribavila industrija Unije. Utvrđeno je da su izvozne cijene bile niže od gore navedene uobičajene vrijednosti. Štoviše, na temelju kineskih cijena izvoza u Hrvatsku u 2012. i tijekom prvog tromjesečja 2013., to jest prije nego što je Hrvatska postala članica EU-a, a zaštitne se mjere EU-a proširile na tu zemlju, može se zaključiti da je razina kineskih cijena izvoza koja je dovela do uvođenja mjera u početnom ispitnom postupku i dalje vrlo slična, to jest ispod gore utvrđene uobičajene vrijednosti.
(47)
Nekoliko trećih zemalja usvojilo je antidampinške mjere protiv elemenata za pričvršćivanje iz NRK-a (npr. Kanada (10), Kolumbija (11), Meksiko (12), Južna Afrika (13) i SAD (14)). Mjere se odnose na različite potkategorije elemenata za pričvršćivanje, uključujući predmetni proizvod. Smatra se da ove antidampinške mjere dodatno upućuju na postojanje dampinga prema tržištima trećih zemalja.
(48)
S obzirom na navedene pokazatelje, Komisija zaključuje da su proizvođači izvoznici iz NRK-a po dampinškim cijenama prodavali i trenutačno prodaju željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje trećim zemljama iz uvodnih izjava 46. i 47. Komisija stoga smatra da, ukinu li se postojeće mjere, postoji vjerojatnost da bi proizvođači izvoznici iz NRK-a prodavali predmetni proizvod po dampinškim cijenama i tržištu Unije.
3.3. Prakse izbjegavanja mjera
(49)
Ispitnim postupkom za sprečavanje izbjegavanja mjera (15) utvrđeno je da se izbjegavanje mjera primjenjivih na kineske elemente za pričvršćivanje provodilo preko Malezije. Mjere su stoga proširene na Maleziju, uz iznimku devet malezijskih proizvođača za koje je utvrđeno da ne izbjegavaju mjere pa su shodno tomu izuzeti iz mjera. Prakse izbjegavanja mjera upućuju na to da izvoznici koji pribjegavaju dampingu žele doprijeti do tržišta Unije a da ne moraju platiti pristojbe. Stoga, ako mjere prestanu vrijediti, vjerojatno će htjeti izravno preusmjeriti dampinški uvoz na tržište Unije te neće morati izbjegavati mjere.
(50)
Nakon konačne objave, dvije zainteresirane strane iznijele su mišljenje da bi se nižim stopama pristojbi smanjio rizik od izbjegavanja mjera. Stranke su također tvrdile da su posebne mjere, objašnjene u uvodnoj izjavi 129. kojima se od kineskih izvoznika s pojedinačnim stopama pristojbi zahtijeva predočenje računa, znak da su stope pristojbi previsoke i potiču na izbjegavanje mjera.
(51)
Komisija napominje da se visina stopa pristojbi na snazi ne može promijeniti u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe. Osim toga, posebne mjere za kineske izvoznike služe rješavanja potencijalnog rizika od izbjegavanja mjera među kineskim proizvođačima zbog razlika u pojedinačnim stopama pristojbi. S druge strane, prakse izbjegavanja mjera preko Malezije tumače se kao pokazatelj vjerojatnosti ponavljanja dampinga kod uvoza iz NRK-a u Uniju. Komisija smatra da dva pitanja nisu izravno povezana: računima koji se zahtijevaju od kineskih proizvođača ne mijenja se činjenica da su prakse izbjegavanja mjera preko drugih zemalja pokazatelj vjerojatnosti ponavljanja dampinga ako se dopusti istek mjera.
3.4. Privlačnost tržišta Unije
(52)
Prakse izbjegavanja preko Malezije upućuju na to da je tržište Unije i dalje privlačno kineskim proizvođačima zbog viših cijena na tržištu Unije. Postojanje antidampinških mjera na drugim izvoznim tržištima pridonosi privlačnosti tržišta Unije, posebno ako se mjere ukinu. Stoga se može opravdano očekivati da će se, ako se mjere ukinu, znatan dio trenutačnog kineskog izvoza preusmjeriti prema Uniji. Vrijedi se prisjetiti da su prije uvođenja početnih mjera kineski proizvođači imali 26 % udjela na tržištu Unije. Stoga se može očekivati da će, ako mjere isteknu, kineski izvoz, koji trenutačno obuhvaća 0,5 % tržišta Unije, znatno porasti zbog obaranja cijena proizvođača iz Unije.
3.5. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(53)
Ispitni je postupak pokazao da su elementi za pričvršćivanje izvezeni iz NRK-a u nekoliko trećih zemalja po dampinškim cijenama te da su neke od tih trećih zemalja usvojile antidampinške mjere koje su primjenjive na kineske elemente za pričvršćivanje. Ponašanje kineskog izvoza u vezi s određivanjem cijena na tržištima trećih zemalja upućuje na vjerojatnost ponavljanja dampinga na tržištu Unije dopusti li se istek mjera.
(54)
Postojanje prakse izbjegavanja mjera smatra se dodatnim dokazom o vjerojatnosti ponavljanja dampinga.
(55)
Nadalje, privlačnost tržišta Unije i činjenica da su druga tržišta zatvorena zbog antidampinških mjera upućuju na rizik preusmjeravanja kineskog izvoza prema tržištu Unije dopusti li se istek mjera.
(56)
Usto, rezervni kapacitet za proizvodnju predmetnog proizvoda u NRK-u znatan je u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako se taj kapacitet iskoristi za izvoz u Uniju i natjecanje s cijenama proizvođača iz Unije, postoji snažna vjerojatnost da će se izvoziti po dampinškim cijenama zbog viška proizvodnje koji bi morao doprijeti do izvoznih tržišta, čime se potiče damping.
(57)
S obzirom na prethodno navedeno, postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(58)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da velik broj proizvođača u Uniji proizvodi istovjetni proizvod, uključujući brojna mala i srednja poduzeća te nekoliko velikih trgovačkih društava. Proizvođači iz Unije u čije je ime podnesen zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera surađivali su u ispitnom postupku, uz iznimku jednog trgovačkog društva, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15. Niz drugih proizvođača, koji su poduprli zahtjev ili mu se usprotivili, ustupio je opće podatke o svojem obujmu proizvodnje i prodaje. S obzirom na to da mnogi proizvođači iz Unije, uglavnom mala poduzeća, nisu surađivali u ispitnom postupku, nije bilo moguće na temelju podataka o pojedinačnim društvima precizno odrediti ukupni obujam proizvodnje u Uniji i broj proizvođača.
(59)
Shodno tomu, obujam proizvodnje u Uniji procijenjen je prema informacijama u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera na temelju Eurostatovih podataka o industrijskoj proizvodnji. Na temelju spomenutoga procjenjuje se da ukupna proizvodnja u Uniji u RIPR-u iznosi otprilike 1,2 milijuna tona.
(60)
Nadalje, prema zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i informacijama prikupljenim tijekom ispitnog postupka može se procijeniti da je istovjetan proizvod tijekom RIPR-a proizvodilo 378 proizvođača iz Unije. Oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te se u nastavku teksta navode kao „industrija Unije”.
(61)
Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 15., osam proizvođača/grupacija proizvođača iz Unije sudjelovalo je u uzorku i ustupilo tražene informacije. Procjenjuje se da društva u uzorku čine otprilike 24 % ukupne proizvodnje u Uniji, a njihovo se stanje smatra reprezentativnim za industriju Unije.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodne napomene
(62)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Makroekonomski pokazatelji za razmatrano razdoblje utvrđeni su, analizirani i potvrđeni na temelju podataka koje je ustupila industrija Unije. Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju podataka koji su prikupljeni i potvrđeni na razini proizvođača Unije u uzorku.
(63)
U sljedećim odjeljcima makroekonomski su pokazatelji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zalihe, obujam prodaje, tržišni udio i rast, zaposlenost, produktivnost, visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. Mikroekonomski su pokazatelji: prosječne jedinične cijene, trošak proizvodnje, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i troškovi rada.
2. Potrošnja u Uniji
(64)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, uz procjenu za proizvođače koji ne surađuju i podatke o uvozu iz Eurostata na razini oznake TARIC.
(65)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 3 %. Tijekom 2011. ostvaren je znatan rast, no potrošnja Unije i dalje je vrlo daleko od razina zabilježenih u ispitnom razdoblju početnog ispitnog postupka, kad je potrošnja premašivala 2,2 milijuna tona.
Tablica 1.
Potrošnja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja (u tonama)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeks (2010. = 100)
100
112
101
103
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka, Eurostat.
3. Obujam, cijene i tržišni udio uvoza iz NRK-a
(66)
Obujam i tržišni udjeli uvoza iz NRK-a analizirani su na temelju Eurostata i podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(a) Obujam i tržišni udio predmetnog uvoza
(67)
Tijekom razmatranog razdoblja utvrđeno je da se uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a u Uniju razvijao u pogledu količine i tržišnog udjela sljedećim tijekom:
Tablica 2.
Obujam i tržišni udjeli predmetnog uvoza
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
Obujam uvoza (u tonama)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeks (2010. = 100)
100
87
62
74
Tržišni udio (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeks (2010. = 100)
100
77
61
72
Izvor: Eurostat.
(68)
Obujmi uvoza iz NRK-a znatno su se smanjili u odnosu na razine zabilježene u razdoblju početnog ispitnog postupka (za više od 98 % ako uspoređujemo razdoblje početnog ispitnog postupka s RIPR-om). Shodno tomu, kineski tržišni udio također se smanjio s 26 % u početnom ispitnom razdoblju na 0,5 % u RIPR-u. Kao posljedica toga, službeni kineski izvoz gotovo je prestao postojati na tržištu Unije. Podaci navedeni u ovoj i sljedećoj tablici ne sadrže obujam izvoza triju kineskih proizvođača izvoznika za koje u početnom ispitnom postupku nije utvrđen damping. Njihov obujam izvoza u razmatranom je razdoblju u prosjeku iznosio otprilike 30 % ukupnog kineskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju.
(b) Cijene uvoza i obaranje cijena
(69)
U tablici u nastavku teksta prikazana je prosječna cijena kineskog uvoza. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna cijena uvoza iz NRK-a povećala se za 28 %. Međutim, iz opravdanih se razloga smatra da ta cijena (koja je 250 % viša od prosječne cijene kineskog izvoza tijekom početnog ispitnog razdoblja) nije značajan pokazatelj zbog vrlo malih količina koje su uvezene iz Kine. Štoviše, čini se da se, uzimajući u obzir visoke antidampinške pristojbe, male obujme uvoza i dokaze prikupljene od uvoznika koji su surađivali, količine koje su kineski proizvođači izvezli u RIPR-u sastoje od vrlo malih narudžbi i/ili vrlo specifičnih tipova proizvoda, što je dovelo do viših cijena.
Tablica 3.
Prosječna cijena uvoza iz NRK-a
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeks (2010. = 100)
100
109
159
128
Izvor: Eurostat.
(70)
S obzirom na to da nijedan kineski proizvođač izvoznik u uzorku nije surađivao u ispitnom postupku revizije i s obzirom na ograničene informacije dostupne od drugih kineskih proizvođača izvoznika, obaranje cijena tijekom RIPR-a određeno je u usporedbi s ponderiranim prosječnim cijenama koje proizvođači iz Unije naplaćuju nepovezanim kupcima na tržištu Unije na temelju cijena franko tvornica s prosječnim cijenama kineskog izvoza na osnovi CIF-a dobivenima od Eurostata, uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe.
(71)
Rezultat te usporedbe izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku ostvaren tijekom RIPR-a pokazao je ponderiranu prosječnu maržu obaranja cijena na tržištu Unije od 12 %. Međutim, zbog razloga objašnjenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 69., potrebno je uzeti u obzir da su cijene zabilježene za kineski izvoz predmetnog proizvoda u razmatranom razdoblju znatno veće nego što bi bile u nedostatku mjera. Na temelju toga iz opravdanih se razloga smatra da bi, dođe li do ukidanja mjera, izvoz predmenotg proizvoda iz NRK-a i dalje stvarao ozbiljan pritisak na određivanje cijena proizvođača u Uniji.
4. UVOZ IZ OSTALIH TREĆIH ZEMALJA KOJI NE PODLIJEŽE MJERAMA
Tablica 4.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tajvan
Obujam uvoza (u tonama)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeks (2010. = 100)
100
132
121
120
Cijena (EUR/tona)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeks (2010. = 100)
100
106
111
105
Tržišni udio (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeks (2010. = 100)
100
117
120
117
Vijetnam
Obujam uvoza (u tonama)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeks (2010. = 100)
100
141
137
178
Cijena (EUR/tona)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeks (2010. = 100)
100
111
113
101
Tržišni udio (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeks (2010. = 100)
100
126
136
174
Tajland
Obujam uvoza (u tonama)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeks (2010. = 100)
100
220
184
168
Cijena (EUR/tona)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeks (2010. = 100)
100
105
108
99
Tržišni udio (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeks (2010. = 100)
100
196
183
164
Ukupno ostale treće zemlje (16)
Obujam uvoza (u tonama)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeks (2009. = 100)
100
89
72
72
Cijena (EUR/tona)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeks (2009. = 100)
100,0
115
132
133
Tržišni udio (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeks (2009. = 100)
100,0
79
72
71
Ukupno treće zemlje (16)
Obujam uvoza (u tonama)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeks (2009. = 100)
100
119
106
107
Cijena (EUR/tona)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeks (2009. = 100)
100
103
111
106
Tržišni udio (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeks (2009. = 100)
100
106
105
104
(72)
Obujam uvoza iz trećih zemalja na tržište Unije blago se povećao tijekom razmatranog razdoblja, što je u skladu s porastom potrošnje. Tržišni udio cjelokupnog uvoza željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje iz trećih zemalja zadržao je razmjernu stabilnost u razmatranom razdoblju krećući se oko trećine potrošnje Unije.
(73)
Prosječne cijene uvoza iz trećih zemalja zadržale su razmjernu stabilnost tijekom razmatranog razdoblja i ostale niže od razine cijena industrije Unije. Unatoč tomu, cijene iz trećih zemalja znatno su više od cijena iz Kine koje su prijavljene tijekom početnog ispitnog postupka. Zbog svih razloga koji su obrazloženi u prethodnoj uvodnoj izjavi 69., cijene kineskih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje koji se uvoze u Uniju u RIPR-u ne mogu se smatrati reprezentativnima unatoč tomu što su više od prosječnih cijena uvoza iz trećih zemalja.
(74)
Ako se treće zemlje promatraju zasebno, jasno je da je Tajvan trenutačno najvažniji strani igrač na tržištu Unije. Obujam izvoza iz Tajvana u razmatranom se razdoblju povećao za 20 %, a Tajvan sam drži gotovo polovicu uvoza na tržištu EU-a. Ako uzmemo u obzir da je tajvanski izvozni obujam u RIPR-u 70 % veći nego u razdoblju početnog ispitnog postupka (i to ne uzimajući u obzir činjenicu da je potrošnja u RIPR-u niža), jasno je da su znatan dio izvoza iz Kine zamijenili tajvanski proizvodi. Ipak, potrebno je napomenuti da je tajvanski obujam uvoza u RIPR-u, činio samo pola kineskog obujma izvoza tijekom početnog ispitnog razdoblja, i da su tajvanske prosječne cijene bile gotovo dvostruko (+ 97.8 %) veće od prosječnih cijena kineskog izvoza u početnom ispitnom razdoblju. Uz to se napominje da su kineski izvoznici nastavili prodavati po slično niskim cijenama na tržištima u Europi na kojima se nisu primjenjivale antidampinške mjere kao što je to bilo u Hrvatskoj prije njezina pristupanja EU-u.
(75)
Osim toga, Vijetnam i Tajland mogli bi se odrediti kao zemlje koje su imale koristi od izostanka kineskog izvoza, s obzirom na to da su zabilježili znatna povećanja (u rasponu od 70 do 80 %), iako su započeli sa znatno manjim obujmom.
(76)
Štoviše, potrebno je uzeti u obzir činjenicu da je raspon uvoza navodno više usmjeren na uobičajene proizvode nego na one koje je proizvela industrija Unije.
(77)
Nakon konačne objave četiri zainteresirane strane tvrdile su da bi nalaz Komisije da se kineski uvoz na tržištu Unije djelomično zamjenjuje uvozom iz Tajvana, Tajlanda i Vijetnama, trebao dovesti do zaključka da su proizvodi koji bi se mogli uvesti iz Kine standardni te stoga neće biti u izravnom tržišnom natjecanju sa sofisticiranijim proizvodima koje proizvodi industrija Unije.
(78)
U odgovoru na tu tvrdnju napominje se da činjenica da je uvoz iz trećih zemalja zaista preuzeo tržišni udio koji su imali kineski izvoznici, ne znači da budući uvoz iz Kine ne bi prouzročio štetu. Prvo, kako je detaljnije navedeno u uvodnoj izjavi 115. industrija Unije obuhvaća proizvođače se bave standardnim i posebnim elementima za pričvršćivanje. Drugo, postoje naznake da bi se izvoz iz Kine u budućnosti isto tako sastojao od proizvoda koji su više specijalizirani i više vrijednosti. Dostupne informacije koje se odnose na planove razvoja kao što je govor predsjednika Udruženja kineske industrije elemenata za pričvršćivanje („CFIA”) (17), jasno upućuju na to da kineski sektor elemenata za pričvršćivanje razmatra razvoj raznolikijih, složenijih i visokovrijednih proizvoda. Stoga se navedeni argument mora odbaciti.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(79)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.
(80)
Za potrebe analize štete, gospodarsko stanje industrije Unije ocjenjuje se na temelju pokazatelja kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i rast, zaposlenost, produktivnost, veličina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i troškovi rada.
(a) Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(81)
Proizvodnja industrije Unije zadržala je razmjernu stabilnost tijekom razmatranog razdoblja. Podsjeća se na to da potražnja proizvoda uvelike ovisi o sektorima kao što su automobilska i građevinska industrija te o drugoj potrošačkoj robi. Štoviše, unatoč blagom povećanju tijekom 2011., proizvodnja industrije Unije zadržala je razmjernu stabilnost tijekom razmatranog razdoblja, u skladu sa sporim rastom potražnje u europskome gospodarstvu.
Tablica 5.
Ukupna proizvodnja industrije Unije
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja (u tonama)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeks (2010. = 100)
100
114
100
99
Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.
(82)
Osim toga, proizvodni kapacitet tijekom razmatranog razdoblja zadržao je razmjernu stabilnost, uz blago povećanje tijekom 2011. i u RIPR-u. U skladu s činjenicom da je u razdoblju od 2010. do 2013. proizvodnja bila razmjerno stabilna, iskorištenost kapaciteta također je zadržala znatnu stabilnost, uz razmjerni vrhunac zabilježen 2011.
Tablica 6.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodni kapacitet (u tonama)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeks (2010. = 100)
100
101
99
101
Iskorištenost kapaciteta (%)
48
54
48
47
Indeks (2010. = 100)
100
114
101
98
Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.
(b) Obujam prodaje, tržišni udio i rast
Tablica 7.
Prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam (u tonama)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeks (2010. = 100)
100
113
102
103
Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.
(83)
Obujam prodaje nepovezanim kupcima koju je na tržištu Unije provela industrija Unije pratio je kretanje potrošnje i proizvodnje od 2010. do 2013. godine, a u tom je razdoblju zabilježen blagi rast unatoč znatnom povećanju od 2010. do 2011.
Tablica 8.
Tržišni udio i rast industrije Unije
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udio industrije Unije (%)
67
66
66
66
Indeks (2010. = 100)
100
97
98
98
Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat.
(84)
Tržišni udio industrije Unije u razmatranom je razdoblju bio stabilan (a računa se također uzimajući u obzir prodaju povezanim stranama) te je pokrivao otprilike dvije trećine tržišta. Takav je rezultat u skladu sa smanjenjem potrošnje Unije u usporedbi s razdobljem početnog ispitnog postupka, s jedne strane, te zamjenom kineskog uvoza uvozom iz drugih izvora, s druge strane.
(c) Zapošljavanje i produktivnost
(85)
Zaposlenost industrije Unije u vezi s predmetnim proizvodom u razmatranom je razdoblju ostala razmjerno stabilna. Blago povećanje zabilježeno 2011. u skladu je s većom proizvodnjom koja je ostvarena tijekom te godine. Veća produktivnost tijekom 2011. upućuje na to da je industrija Unije djelomično odgovorila na povećanje potražnje zapošljavanjem novih radnika, a djelomično i povećanjem radnog učinka postojećih radnika (prekovremeni rad). Kad se obujam narednih godina ponovno smanjio, oba su učinka nestala, a stanje se vratilo na razinu iz 2010.
Tablica 9.
Zapošljavanje i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Broj zaposlenika
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeks (2010. = 100)
100
104
101
100
Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
60
66
60
60
Indeks (2010. = 100)
100
110
99
100
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju.
(d) Visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(86)
Kao što je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 36., zbog izostanka suradnje kineskih proizvođača izvoznika u uzorku dampinške se marže iz NRK-a nisu mogle dovoljno precizno izračunati te se stoga utvrđeni izostanak dampinga tijekom RIPR-a smatra manje bitnim. Analizom pokazatelja štete pokazalo se da se industrija oporavlja od prethodnih dampinških praksi. Međutim, oporavak je usporila stagnacija potražnje u glavnim daljnjim sektorima. Nadalje, treba primijetiti da se razmjerno stabilno stanje u razmatranom razdoblju ostvaruje pod zaštitom trenutačnih antidampinških mjera. Budu li mjere stavljene izvan snage, očekuje se znatan utjecaj dampinškog uvoza iz NRK-a na industriju Unije.
(e) Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični troškovi proizvodnje
(87)
Prosječna prodajna cijena koju proizvođači iz Unije u uzorku naplaćuju nepovezanim kupcima u Uniji povećala se za 8 % od 2010. do 2013., nakon razmjernog vrhunca ostvarenog 2012. Prosječna cijena prodaje uglavnom može pokriti trošak proizvodnje i zajamčiti neznatan profit industriji Unije.
Tablica 10.
Prodajne cijene i troškovi
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji nepovezanim kupcima (EUR/tona)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeks (2010. = 100)
100
107
111
108
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeks (2010. = 100)
100
111
116
109
Izvor: Odgovori na upitnike.
(f) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(88)
Tijekom razmatranog razdoblja novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođača iz Unije razvijali su se kako slijedi:
Tablica 11.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
1,5
1,1
2,0
3,6
Novčani tok (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Ulaganja (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeks (2010. = 100)
100
121
79
81
Povrat ulaganja (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Izvor: Odgovori na upitnike.
(89)
Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitna je marža ostala niska, pa čak i negativna za neke proizvođače iz Unije; posebno treba napomenuti da ni u jednoj razmatranoj godini profitna marža nije dosegnula razinu zabilježenu tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (4,4 %). Unatoč stabilnim kretanjima prodaje i proizvodnje te znatnom tržišnom udjelu industrije Unije, profitne su marže u ovoj industriji i dalje razmjerno niske. Posebno treba napomenuti da je 2011. profitna marža bila vrlo niska unatoč činjenici da je obujam prodaje industrije Unije dosegnuo vrhunac u razmatranom razdoblju. Ta je činjenica zabrinjavajuća u pogledu budućeg razvoja profitnih marži industrije Unije bude li gospodarsko stanje i dalje stagniralo. Također treba primijetiti da je profitna marža u razmatranom razdoblju uvijek bila niža od ciljanog profita naznačenog u početnom ispitnom postupku (5 %).
(90)
Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje djelatnosti, bio je pozitivan tijekom cjelokupnog razmatranog razdoblja. Međutim, taj se pokazatelj povećao samo u 2012., a u RIPR-u je zabilježio znatno smanjenje od 17 %. To je temelj za zabrinutost u vezi sa sposobnošću industrije Unije da nastavi s potrebnim financiranjem vlastitih djelatnosti.
(91)
Razina ulaganja i dalje je razmjerno visoka i stabilna tijekom razmatranog razdoblja, a vrhunac je zabilježen 2011. Povrat ulaganja izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja slijedio je slična kretanja kao profitna marža. Stoga je i taj pokazatelj doživio vrhunac u RIPR-u. Taj bi se signal mogao dvojako tumačiti jer, s jedne strane, odražava najvišu točku profitne marže među zabilježenima u razmatranom razdoblju, no, s druge strane, odražava i nisku razinu ulaganja, što upućuje na to da izgledi industrije u pogledu gospodarske perspektive sektora i dalje nisu sigurni.
(92)
U svjetlu navedenoga može se zaključiti da financijski učinak proizvođača Unije, unatoč stabilnosti tijekom razmatranog razdoblja, i dalje, uz iznimku ulaganja, nije uspio dosegnuti razine razdoblja početnog ispitnog postupka.
(g) Zalihe
(93)
Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije koji su surađivali blisko je pratila kretanje koje je već primijećeno u proizvodnji i prodaji, uz razmjerno stabilna kretanja i razmjerni vrhunac zabilježen 2011. Štoviše, s obzirom na to da se istovjetni proizvod u Uniji uglavnom proizvodi po narudžbi, razina zaliha nije vrlo značajan pokazatelj.
Tablica 12.
Završne zalihe
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe (u tonama)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeks (2010. = 100)
100
114
111
103
Izvor: Odgovori na upitnike.
(h) Troškovi rada
(94)
Prosječna plaća radnika svake je godine u razmatranom razdoblju zabilježila stabilan rast od 4 %. Međutim, taj se rast može objasniti prilagodbom na inflaciju, a u manjoj mjeri i pribjegavanjem duljim radnim danima (što se vidjeti u podacima za 2011. prema povećanju produktivnosti po zaposleniku).
Tablica 13.
Troškovi rada
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeks (2010. = 100)
100
104
108
112
Izvor: Odgovori na upitnike
6. Zaključak o stanju industrije Unije
(95)
Ispitnim se postupkom pokazalo da je uvoz iz NRK-a na tržište Unije gotovo nestao nakon uvođenja početnih mjera 2009. Unija je zbog toga mogla ostvariti dobru i stabilnu razinu proizvodnje, obujam trgovine i tržišni udio. S druge strane, profitabilnost je i dalje ispod razina ostvarenih tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka te ciljanog profita za taj sektor.
(96)
Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom RIPR-a nije pretrpjela materijalnu štetu. Međutim, s obzirom na spor rast potrošnje i činjenicu da su profitne marže bile niže od potrebnih za dugoročnu održivost, stanje industrije Unije i dalje se može smatrati osjetljivim.
(97)
Nakon konačne objave tri zainteresirane strane tvrdile su da bi činjenica da je Komisija zaključila da industrija Unije nije pretrpjela bitnu štetu tijekom RIPR-a trebala dovesti do završetka mjera. Komisija je zaista utvrdila nepostojanje bitne štete u RIPR-u. Međutim, odluka o produženju mjera ne temelji se na bitnoj šteti u RIPR-u, već na nalazima koji se odnose na vjerojatnost ponavljanja štete u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Stoga se taj argument morao odbaciti.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(98)
Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako mjere prestanu vrijediti, analizirao se mogući utjecaj kineskog izvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(99)
Analiza je bila usmjerena na kretanje potrošnje na tržištu Unije, rezervni kapacitet, trgovinske tokove i privlačnost tržišta Unije te na ponašanje NRK-a u vezi s određivanjem cijena. Zbog izostanka suradnje kineskih izvoznika, analiza se temelji na raspoloživim podacima, što uključuje statističke podatke (Eurostat i statistički podaci o kineskoj trgovini) i industrijske dokumente (kao što je govor predsjednika CFIA-e naveden u uvodnoj izjavi 78.) dostavljene u zahtjevu za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka.
2. Potrošnja u Uniji
(100)
Kao što je navedeno u uvodnim izjavama 64. i 65., potrošnja predmetnog proizvoda u Uniji u razmatranom je razdoblju slijedila uglavnom stabilna kretanja. Istodobno je potrošnja u RIPR-u i dalje niža za gotovo 20 % u usporedbi s razinom razdoblja početnog ispitnog postupka prije krize. Pad potrošnje predmetnog proizvoda potiče pad proizvodnje u automobilskom i građevinskom sektoru Unije te sektorima druge potrošačke robe koji se u znatnoj mjeri koriste predmetnim proizvodom (elektronički i kućanski uređaji, pokućstvo itd.). U takvim okolnostima smatra se da bi povratak iznimno jeftina uvoza iz Kine, dopusti li se da mjere isteknu, naglo i drastično utjecao na stanje u industriji Unije. Očekuje se da bi taj uvoz potkopao i, u svakom slučaju, izvršio silazni pritisak na cijene u Uniji te poremetio tržišno natjecanje. Slijedom toga, vjerojatno je da bi nakon isteka mjera ponovno došlo do štete za industriju Unije.
3. Rezervni kapacitet, trgovinski tokovi i privlačnost tržišta Unije te ponašanje NRK-a u vezi s određivanjem cijena
(101)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 44., kapacitet kineske proizvodnje željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje u 2012. iznosio je 6,6 milijuna tona. Potrebno je napomenuti da kineska industrija elemenata za pričvršćivanje smatra 2012. teškom godinom jer je zbog nepovoljnog učinka nekoliko gospodarskih čimbenika (inflacije, pada kineskog gospodarstva i krize u europodručju) to bila prva godina nakon 2000. u kojoj je kineski proizvodni kapacitet zabilježio pad (sa 6,8 milijuna tona ostvarenih 2011.).
(102)
U svakom slučaju, bez obzira na buduće scenarije (stagnaciju ili rast), potrebno je istaknuti da je u razdoblju od 2010. do 2012. iskorišteno samo 75 % trenutačnog kineskog kapaciteta proizvodnje od 6,6 do 6,8 milijuna tona. Na taj način Kini preostaje rezervni kapacitet (1,6 - 1,7 milijuna tona), koji je ionako iznimno visok, a podudara se s cjelokupnom potrošnjom zabilježenom na tržištu Unije u istom razdoblju.
(103)
Kineski je globalni izvoz željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje bio razmjerno stabilan tijekom razmatranog razdoblja, na razini od 2,2 do 2,6 milijuna tona, što se podudara s 40 - 50 % kineske prodaje. Jasno je, stoga, da je izvoz važan dio djelatnosti kineskih proizvođača željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje. Prema planovima razvoja koje je CFIA najavila za taj sektor, očekivani rast potražnje na domaćem tržištu vjerojatno će dovesti do pada udjela izvoza na 30 - 40 % proizvodnje. Međutim, to je smanjenje potrebno promatrati u kontekstu općeg rasta proizvodnog kapaciteta kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 101. i činjenice da je taj rezervni kapacitet u svakom slučaju velik kao i čitava potrošnja Unije. Štoviše, predviđanje CFIA-e ne pruža vremenski okvir za smanjenje kineskog izvoznog udjela ni konkretne naznake da će ova promjena tada već nastupiti. Slijedom toga, plan razvoja koji je objavila CFIA potrebno je smatrati previše nejasnim i neodređenim programom, posebno ako se razmatra u okviru mogućeg isteka mjera, što će imati trenutačan učinak. Stoga, prisutnost tog plana u ovoj fazi ne može utjecati na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja štete dopusti li se da mjere isteknu.
(104)
Trenutačno je prisutnost Kine na tržištu Unije vrlo ograničena i ne premašuje 0,5 % tržišnog udjela u pogledu količine. Unatoč tomu, tržište Unije i dalje je privlačno kineskim proizvođačima zbog viših cijena na tržištu Unije. To se može dokazati pokušajima kineskih proizvođača izvoznika da izbjegnu antidampinške mjere EU-a. Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 3., takvo je ponašanje već dovelo do produljenja mjera primjenjivih na kineski izvoz preko Malezije.
(105)
Osim toga, kineska industrija koja je okrenuta izvozu sve se više suočava s problemima pronalaska kanala do uobičajenih izvoznih tržišta jer sve veći broj tih tržišta u posljednje vrijeme nameće antidampinške mjere na izvoz različitih vrsta željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje iz Kine kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 47.
(106)
Stoga je razumno očekivati da će, zbog privlačne veličine i raspona cijena na tržištu Unije, znatan dio trenutačnog kineskog izvoza biti preusmjeren prema Uniji dođe li do ukidanja mjera. Vrijedi se prisjetiti da su prije uvođenja početnih mjera kineski proizvođači imali 26 % udjela na tržištu Unije.
(107)
Na kraju, s obzirom na razinu cijena kineskog izvoza, potrebno je prisjetiti se da su početnim ispitnim postupkom utvrđene visoke razine dampinških i štetnih marži izračunatih na temelju izvoznih cijena kineskih izvoznika. Na temelju kineskih cijena izvoza u Hrvatsku u 2012. i tijekom prvog tromjesečja 2013., to jest prije nego što je Hrvatska postala članica EU-a, a zaštitne se mjere EU-a proširile na tu zemlju, može se zaključiti da je razina kineskih cijena izvoza koja dovodi do uvođenja mjera u početnom ispitnom postupku i dalje vrlo slična. Nadalje, mjere zaštite trgovine koje su ostale treće zemlje poduzele protiv izvoza kineskih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje potvrđuju da se nepošteno ponašanje kineskih proizvođača izvoznika u vezi s cijenama nastavilo i da nije ograničeno samo na tržište Unije.
4. Zaključak
(108)
Zaključcima ispitnog postupka naglašeno je nekoliko zabrinjavajućih elemenata, uključujući velik rezervni kapacitet u NRK-u, nastavak dampinške prakse i prodaje ispod cijene diljem svijeta, planirani razvoj proizvodnog kapaciteta, raspon proizvoda i složenost proizvoda u NRK-u, te sve veća trgovinska ograničenja u drugim glavnim tržištima trećih zemalja. S druge strane, potrošnja Unije stagnira već pet godina zbog niske potražnje u mnogim nizvodnim sektorima. To je dovelo do ranjivosti industrije Unije, koju obilježava određeni stupanj rezervnog kapaciteta, nizak profit i poslovna nesigurnost (što je posebno vidljivo u smanjenju ulaganja). U ovakvom scenariju smatra se da bi ukidanje mjera najvjerojatnije dovelo do naglog povratka kineskog dampinškog uvoza, što bi oslabilo stanje industrije Unije na temeljnom tržištu te ponovno dovelo industriju Unije u stanje štete.
(109)
Stranke su tvrdile da je industrija Unije udvostručila svoju dobit i novčani tok u usporedbi s 2010. i da se stoga njezina dobit ne može nazvati niskom. Nadalje, napominje se da industrija Unije ne treba daljnja ulaganja jer je znatno ulagala u prošlosti.
(110)
Iako je industrija Unije zaista udvostručila svoju dobit, ona je i dalje niža od dobiti u početnom ispitnom razdoblju (4,4 %) i ciljne dobiti od 5 %. Isto vrijedi i za novčani tok koji i dalje 14 % ispod razine u početnom ispitnom razdoblju. Na kraju, održivost industrije Unije ovisi o neprekidnim ulaganjima u moderne strojeve i širi raspon proizvoda. Stoga su tvrdnje odbačene.
(111)
Da se mjere ukinu, vrlo je vjerojatno da bi se u trenutačnim tržišnim uvjetima privremeno poboljšanje učinka industrije Unije brzo pogoršalo. Kao što je ranije rečeno, uvjeti bi bili iznimno povoljni za povećanje uvoza iz NRK-a na tržište Unije po dampinškim cijenama i u znatnoj količini. To bi vjerojatno dovelo u pitanje pozitivan razvoj na tržištu Unije koji je postignut u razmatranom razdoblju. Pretpostavljenim dampinškim uvozom mogao bi se izvršiti pritisak na prodajne cijene industrije Unije, što bi dovelo do gubitka njezina tržišnog udjela i posljedično negativno utjecalo na financijske rezultate industrije Unije koja je i dalje osjetljiva. Napominje se da je u razmatranom razdoblju u početnom ispitnom postupku (1. siječnja 2003. - 30. rujna 2007.), to jest prije uvođenja antidampinških mjera, industrija Unije morala ograničiti proizvodnju u određenim segmentima predmetnog proizvoda zbog masovnog uvoza iz Kine (18). To je imalo znatan negativan utjecaj na iskorištenost kapaciteta i profitabilnost.
(112)
Nakon konačne objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da Komisija u svojoj analizi vjerojatnosti ponavljanja štete nije utvrdila učinak obujma kineskog izvoza i njegovu povezanost s mjerama. Zainteresirana strana također je tvrdila:
i.
da je uvoz iz drugih izvora zamijenio uvoz iz Kine. Taj uvoz prodaje se po cijenama nižima od cijena industrije Unije, ali industrija Unije ipak nije pretrpjela bitnu štetu,
ii.
da smanjenje razine mjera nakon provedbe preporuka WTO-a nije uzrokovalo veći obujam uvoza iz Kine na tržište Unije,
iii.
da uvoz drugih vrsta elemenata za pričvršćivanje iz Kine na koje se ne primjenjuju antidampinške mjere, također od 2009. bilježi znatan pad obujma od 2009. kada su uvedene početne mjere,
iv.
da je, uzimajući u obzir rastuću potražnju na domaćem kineskom tržištu, vjerojatnost povećanja kineskog izvoza na tržište Unije u budućnosti ograničena i
v.
da će tržište elemenata za pričvršćivanje u Kini i na drugim azijskim tržištima i dalje rasti čime će se smanjiti vjerojatnost znatnijeg povećanja izvoza u EU.
(113)
U odgovoru na te tvrdnje napominje se sljedeće:
i.
vjerojatan štetni učinak kineskog uvoza ne može se usporediti s učinkom uvoza iz trećih zemalja kao što su Tajvan, Vijetnam i Tajland. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 74. postoje dokazi da su kineski izvoznici i dalje na hrvatskom tržištu (prije pristupanja EU-u) prodavali po sličnim prosječnim cijenama kakve su zabilježene u početnom ispitnom postupku. Te su cijene daleko niže od onih koje su tijekom RIPR-a utvrđene za treće zemlje. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 115. u nastavku, industrija Unije prodaje znatne količine i standardni i posebnih proizvoda te je stoga vjerojatno da će kineski izvoz (koji obuhvaća standardne i posebne proizvode) uzrokovati štetu ako se ukinu pristojbe koje su na snazi.
ii.
uzimajući u obzir ograničeno smanjenje razine pristojbi na snazi nakon provedbe preporuka WTO-a, to jest sa 85 % prije izmjene na 74,1 % nakon toga, ne očekuje se znatnije povećanje uvoza iz Kine;
iii.
raspoloživim statističkim podacima ne dokazuje se navodno smanjenje obujma uvoza elemenata za pričvršćivanje koji ne podliježu mjerama. Stabilan mjesečni iznos od 20 - 30 tisuća tona održavao se u razdoblju 2009. - 2013., dok je obujam uvoza elemenata za pričvršćivanje koji podliježu mjerama pao u veljači 2009. s preko 60 tisuća tona mjesečno na gotovo nepostojeću razinu;
iv.
očekivana promjena omjera obujma kineske domaće prodaje spram izvozne prodaje čime se odražava rast kineske domaće potražnje, izjednačit će se povećanjem ukupnog kineskog kapaciteta proizvodnje i obujma prodaje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101. i
v.
tvrdnja da azijska potražnja za elementima za pričvršćivanje raste temelji se na zastarjelom izvoru kojim se u 2016. predviđa svjetska potražnja za elementima za pričvršćivanje od 83 milijardi USD. Novim istraživanjem tržišta koje je objavio Fastener Industry News Inc. u prosincu 2014. (19) svjetska se potražnja procjenjuje na 81 milijardu USD u 2018. te se stoga tijekom dužeg razdoblja predviđa manji rast. Osim toga, rast potražnje u azijsko-pacifičkom području prati rast kapaciteta u nekoliko zemalja osim Kine (npr. Indonezija, Malezija, Tajland i Vijetnam). Uz to postavljanje dodatnih proizvodnih kapaciteta za elemente za pričvršćivanje zahtijeva relativno mali utrošak (u smislu vremena, kapitala i znanja) te se stoga na rastuću potražnju može relativno brzo reagirati ponudom.
Stoga se navedene tvrdnje moraju odbaciti.
(114)
Ista zainteresirana strana tvrdila je da Komisija u analizi vjerojatnosti ponavljanja štete nije uzela u obzir činjenicu da proizvodi niže vrijednosti uvezeni iz Kine ne mogu vršiti cjenovni pritisak na visokovrijedne proizvode koje proizvođači iz Unije uglavnom proizvode.
(115)
U odgovoru na taj argument potrebno je napomenuti da proizvodnja Unije pokriva cijeli spektar elementa za pričvršćivanje, pri čemu su neka društva usmjerena na posebne vrste (standardne ili posebne), a druga nude cijeli asortiman. Osobito, u društvima iz uzorka, veliki dio prodaje obuhvaća standardne elemente za pričvršćivanje te za troje od njih većinu prodaje u u RIPR-u čine standardni proizvodi. Stoga tvrdnja da europska industrija proizvodi samo posebne ili visokovrijedne elemente za pričvršćivanje te da je time zaštićena od štetnog uvoza iz Kine očito nije točna, s obzirom na to da je opovrgavaju dokazi prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka. Nadalje, također je poznato da kineski sektor elemenata za pričvršćivanje razmatra razvoj proizvoda veće vrijednosti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 78. Stoga je vrlo vjerojatno da će ponuda proizvoda iz budućeg kineskog izvoza jednako tako obuhvaćati cijeli spektar proizvoda od niže do visoke vrijednosti jer će cijela industrija Unije osjećati cjenovni pritisak tako što će utjecati na njezinu proizvodnu iskorištenost kapaciteta. Stoga se taj argument morao odbaciti.
(116)
Na kraju, još dvije zainteresirane strane iznijele su tvrdnju da je Komisija u svojoj analizi pogrešno pretpostavila da će cijene iz Kine biti jednako niske kao u početnom ispitnom postupku. Prema tim strankama to nije slučaj jer je u Kini zabilježen znatan porast cijena uglavnom zbog povećanja troškova sirovina i rada te razvoja ekoloških standarda. Stoga će obaranje cijena biti manje i neće opravdati produženje mjera s tako visokim pristojbama.
(117)
Ne dovodeći u pitanje činjenicu da se razina mjera nije mogla promijeniti u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka i da su se domaće kineske cijene i troškovi u početnom ispitnom postupku smatrali nepouzdanima jer kineskim proizvođačima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva, potrebno je napomenuti sljedeće: prvo, zbog izostanka suradnje kineskih proizvođača Komisija nije mogla provjeriti njihove troškove i navodne promjene do kojih je došlo u Kini. Predmetne zainteresirane strane u svojim podnescima nisu dostavile nikakve dokaze ili podatke kao potvrdu. Drugo, upućuje se na razinu cijena u Hrvatskoj prije njezina pristupanja Uniji, čime se jasno navodi da su kineski izvoznici i dalje zaračunavali cijene vrlo slične cijenama promatranima u početnom ispitnom postupku (vidjeti uvodnu izjavu 74.). Stoga se navedeni argument morao odbaciti.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(118)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim zainteresiranim stranama omogućeno je da izraze svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(119)
S obzirom na to da je ovo ispitni postupak revizije postojećih mjera, njime je omogućena procjena svakog neopravdanoga negativnog učinka postojećih antidampinških mjera na zainteresirane strane.
2. Interes industrije Unije
(120)
U prethodnoj uvodnoj izjavi 108. zaključeno je da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti. Stoga bi nastavak mjera bio koristan za industriju Unije jer bi proizvođači iz Unije trebali moći zadržati obujam prodaje, tržišni udio, profitabilnost i svoje cjelokupno pozitivno gospodarsko stanje. Naprotiv, ukidanje mjera ozbiljno bi narušilo održivost industrije Unije jer postoje razlozi zbog kojih se očekuje premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u znatnim količinama što bi uzrokovalo ponavljanje štete.
3. Interes uvoznika
(121)
Svi poznati uvoznici obaviješteni su o pokretanju revizije. Međutim, samo su dva uvoznika surađivala u ispitnom postupku te odgovorila na upitnike Komisije. Ispitnim postupkom otkriveno je da uvoznici mogu lako kupovati od različitih izvora koji su trenutačno dostupni na tržištu, posebno od industrije Unije i većih izvoznika iz trećih zemalja koji prodaju po cijenama koje nisu dampinške. Usto, nijedan od dvaju uvoznika koji je surađivao nije se usprotivio produljenju antidampinških mjera iako su doveli u pitanje njihove visoke razine. U pogledu toga ističe se da ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe ne može dovesti do izmjene razine mjera. Uzimajući u obzir navedeno i općenit izostanak interesa uvoznika, zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno njihovu interesu.
(122)
Nakon konačne objave dvije zainteresirane strane, to jest dva udruženja distributera elemenata za pričvršćivanje iz Unije, tvrdile su da uvođenje pristojbi koje su na snazi na tako visokoj razini nije dovelo do ponovne uspostave pošteno tržišno natjecanje na tržištu Unije, već je spriječilo da uvoz iz Kine dođe na tržište Unije. Te zainteresirane strane tvrdile su da će svako produženje mjera dovesti do daljnjeg sužavanja međunarodnih izvora dostupnih korisnicima i uvoznicima u Uniji. U odgovoru na tu tvrdnju prvo se navodi da antidampinške mjere nisu uvedene da bi spriječile ili zaustavile uvoz iz određene zemlje, već prije svega da bi na tržištu vratile pošteno tržišno natjecanje. Razina pristojbi na snazi rezultat je izračuna razina dampinga i štete utvrđenih na temelju nalaza tijekom početnog ispitnog postupka. Drugo, Komisija se ne slaže s tvrdnjom da se pristojbama na snazi ograničava ponuda izvora na tržištu Unije. Dostupni statistički podaci o uvozu iz trećih zemalja pokazuju da se uvoz iz trećih zemalja povećao nakon što su uvedene mjere za Kinu. U ispitnom postupku nisu nađeni elementi koji bi upućivali na činjenicu da se ta kretanja neće zadržati u budućnosti. Stoga su se navedeni argumenti morali odbaciti.
(123)
Nadalje, jedno od tih udruženja navelo je da, iako smatra da početne mjere nisu u potpunosti primjerene te da su uzrokovale radikalno i nepotrebne narušavanje tržišta elemenata za pričvršćivanje, njihovo naglo ukidanje sada bi uzrokovalo jednako tako duboke poremećaje kao i njihovo uvođenje. To upućuje na to da su distributeri elemenata za pričvršćivanje bili u mogućnosti prilagoditi svoje opskrbne lance uzimajući u obzir mjere na snazi.
4. Interes korisnika
(124)
Iako korisnici nisu surađivali, ipak je bilo moguće utvrditi stajališta i stanje korisnika iz podataka koje su omogućili industrija Unije i uvoznici. Čini se da se korisnici ponajprije mogu podijeliti u dvije kategorije: na korisnike visoke razine, kojima su potrebni elementi za pričvršćivanje vrlo visoke kvalitete, i druge korisnike. Korisnici visoke razine obično su uspjeli pronaći potrebne proizvode od proizvođača u Uniji i od nekih vrlo specijaliziranih proizvođača izvoznika. S druge strane, druga je kategorija korisnika (koja također može uključivati korisnike visoke razine kojima trebaju jeftiniji proizvodi za manje zahtjevnu primjenu) kategorija koja se obično oslanjala na kineske proizvode. Tu kategoriju korisnika obično opskrbljuju uvoznici, a sudeći prema stajalištima prikupljenima tijekom posjeta uvoznicima koji surađuju, ovu kategoriju korisnika danas dovoljno opskrbljuje uvoz iz drugih zemalja, uključujući Tajvan, Tajland i Vijetnam. Na temelju ove rekonstrukcije te uzimajući u obzir da se nijedan korisnik nije odlučio upletati u trenutačni ispitni postupak, zaključuje se da produljenje mjera neće štetiti interesima korisnika, koji su se, sudeći po svemu, dobro i bez posljedica prilagodili na prisutnost mjera vezanih uz željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje iz NRK-a.
5. Zaključak o interesu Unije
(125)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(126)
Sve su strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave odobreno im je i razdoblje za davanje primjedbi. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(127)
Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da treba zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz NRK-a, uvedene Uredbom (EZ) br. 91/2009, kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 924/2012.
(128)
Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 3., antidampinške pristojbe koje su na snazi za uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a proširene su na uvoz istog proizvoda poslanog iz Malezije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne. Antidampinška pristojba koja će se zadržati za uvoz predmetnog proizvoda, kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 3., trebala bi se i dalje primjenjivati na uvoz željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne. Proizvođače izvoznike koji su izuzeti od mjera prema Provedbenoj uredbi (EU) br. 723/2011 također bi trebalo izuzeti od mjera koje se uvode ovom Uredbom.
(129)
Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na najmanji mogući zbog velike razlike u stopama pristojbi među kineskim izvoznicima, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje se primjenjuju samo na trgovačka društva za koja je uvedena pojedinačna stopa pristojbe, uključuju sljedeće: predočenje valjanoga trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. ovoj Uredbi carinskim tijelima država članica. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve druge proizvođače.
(130)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje, osim od nehrđajućeg čelika, tj. vijke za drvo (isključujući vijke za pragove), samourezne vijke, ostale vijke i svornjake s glavom (neovisno jesu li s pripadajućim maticama ili podlošcima, ali isključujući vijke izrađene tokarenjem šipki, profila ili žice, punog poprečnog presjeka, debljine tijela ne veće od 6 mm te isključujući vijke i svornjake za pričvršćivanje dijelova željezničkih kolosijeka), i podloške, koji su trenutačno razvrstani u oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00 (oznake TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 i 7318220098), a podrijetlom su iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. koje su proizvela dolje navedena društva iznosi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
54,1
A928
Sva ostala društva
74,1
A999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojbi za trgovačka društva iz stavka 2. uvjetuje se predočenjem valjanog računa koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. carinskim tijelima država članica. Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se stopa pristojbe koja vrijedi za „sva ostala društva”.
4. Konačna antidampinška pristojba primjenjiva na „sva ostala trgovačka društva”, kako je utvrđeno u stavku 2., proširuje se na iste željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje poslane iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne (oznake TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 i 7318220095), uz iznimku željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje koje proizvode dolje navedena trgovačka društva:
Trgovačko društvo
Dodatna oznaka TARIC
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
China Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Primjena izuzeća za trgovačka društva koja su posebno istaknuta u stavku 4. ovog članka uvjetuje se predočenjem valjanog računa koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. carinskim tijelima država članica. Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se antidampinška pristojba kako je uvedena stavkom 4. ovog članka.
6. Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. ožujka 2015.