NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 251/2014
ze dne 26. února 2014
o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1601/91
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 (3) a nařízení Komise (ES) č. 122/94 (4) se osvědčila při úpravě aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (dále jen „aromatizované vinné výrobky“). Avšak s ohledem na technologické inovace, vývoj trhu a měnící se očekávání spotřebitelů je nezbytné aktualizovat pravidla pro definici, popis, obchodní úpravu, označování a ochranu zeměpisných označení některých aromatizovaných vinných výrobků, přičemž se musí vzít v úvahu tradiční výrobní postupy.
(2)
V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost jsou potřebné další změny, aby byly pravomoci svěřené Komisi podle nařízení (EHS) č. 1601/91 uvedeny do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). S ohledem na oblast působnosti těchto změn je vhodné zrušit nařízení (EHS) č. 1601/91 a nahradit jej tímto nařízením. Nařízení (ES) č. 122/94 zavádí pravidla pro aromatizaci a přidávání alkoholu použitelná na některé aromatizované vinné výrobky, která by proto měla být z důvodu přehlednosti začleněna do tohoto nařízení.
(3)
Na obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (5), není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(4)
Aromatizované vinné výrobky jsou důležité pro spotřebitele, výrobce a zemědělské odvětví v Unii. Opatření platná pro aromatizované vinné výrobky by měla přispět k dosažení vysoké úrovně ochrany spotřebitele, zabránění klamavým praktikám a dosažení transparentnosti trhu a spravedlivé hospodářské soutěže. Tato opatření tak budou chránit dobrou pověst, které aromatizované vinné výrobky z Unie dosáhly na vnitřním i světovém trhu, protože budou nadále zohledňovat tradiční postupy používané při výrobě aromatizovaných vinných výrobků, ale i zvýšené požadavky na ochranu spotřebitele a informace. Rovněž by se mělo přihlížet k technologickým inovacím u výrobků, neboť tyto inovace přispívají ke zlepšení jejich jakosti, aniž by to mělo vliv na tradiční charakter dotyčných aromatizovaných vinných výrobků.
(5)
Výroba aromatizovaných vinných výrobků představuje důležité odbytiště pro zemědělské odvětví Unie, což by mělo být právním rámcem zřetelně vyjádřeno.
(6)
V zájmu spotřebitelů by se toto nařízení mělo vztahovat na všechny aromatizované vinné výrobky uváděné na trh Unie, ať už jsou vyrobeny v členských státech nebo ve třetích zemích. S cílem udržet a zlepšit dobrou pověst aromatizovaných vinných výrobků z Unie na světovém trhu by se pravidla stanovená v tomto nařízení měla vztahovat rovněž na aromatizované vinné výrobky vyrobené v Unii pro vývoz.
(7)
Pro zajištění přehlednosti a transparentnosti právních předpisů Unie týkajících se aromatizovaných vinných výrobků je nutné jasně vymezit výrobky, na které se uvedené právní předpisy vztahují, kritéria pro výrobu, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků, a zejména obchodní označení. Rovněž by měla být stanovena zvláštní pravidla týkající se dobrovolného údaje o provenienci, která doplní pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1169/2011. Stanovením těchto pravidel se upravují všechny fáze výrobního řetězce a spotřebitelé jsou chráněni a řádně informováni.
(8)
Vymezení aromatizovaných vinných výrobků by měla i nadále respektovat tradiční jakostní postupy, ale měla by být aktualizována a zlepšena s ohledem na technologický rozvoj.
(9)
Aromatizované vinné výrobky by se měly vyrábět v souladu s určitými pravidly a omezeními, která zaručí, že očekávání spotřebitelů, pokud jde o jakost a výrobní metody, budou splněna. Mají-li být mezinárodní normy v této oblasti dodrženy, měly by být stanoveny výrobní metody a Komise by měla zpravidla brát v úvahu standardy doporučené a zveřejněné Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV).
(10)
Na aromatizované vinné výrobky by se měly vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (6) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 (7).
(11)
Ethanol použitý při výrobě aromatizovaných vinných výrobků by kromě toho měl být výhradně zemědělského původu, aby tyto výrobky odpovídaly očekáváním spotřebitelů a byly v souladu s tradičními jakostními postupy. Tímto způsobem se rovněž zajistí odbytiště pro základní zemědělské produkty.
(12)
Vzhledem k významu a složitosti odvětví aromatizovaných vinných výrobků je třeba stanovit zvláštní pravidla pro popis a obchodní úpravu aromatizovaných vinných výrobků a doplnit ustanovení o označování stanovená v nařízení (EU) č. 1169/2011. Tato zvláštní pravidla by rovněž měla zabránit zneužívání obchodních označení aromatizovaných vinných výrobků v případě výrobků, které nesplňují požadavky stanovené v tomto nařízení.
(13)
S ohledem na usnadnění poskytování srozumitelnějších informací spotřebitelům by mělo být umožněno, nahradit obchodní označení stanovené v tomto nařízení vžitým názvem výrobku ve smyslu nařízení (EU) č. 1169/2011.
(14)
Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (8) se použije mimo jiné na zpracované zemědělské výrobky určené k použití jako potraviny, mezi něž patří i aromatizované vinné výrobky. Aromatizované vinné výrobky, které splňují požadavky stanovené v uvedeném nařízení a v aktech přijatých v souladu s ním, mohou být tedy uvedeny na trh jako ekologické aromatizované vinné výrobky.
(15)
Při uplatňování politiky jakosti v souladu se Smlouvou o fungování EU a v zájmu vysoké úrovně jakosti aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením by členské státy měly mít možnost přijmout přísnější pravidla než ta, která jsou stanovena v tomto nařízení a která se týkají výroby, popisu, obchodní úpravy a označování aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením vyrobených na jejich území, v rozsahu, v jakém jsou tato pravidla v souladu s právem Unie.
(16)
Vzhledem k tomu, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (9), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (10) a ustanovení o zeměpisných označeních v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (11) se nevztahují na aromatizované vinné výrobky, měla by být pro ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků stanovena zvláštní pravidla. Zeměpisná označení by měla být použita pro identifikaci aromatizovaných vinných výrobků jako výrobků pocházejících z území určité země, určitého regionu nebo místa na tomto území, jestliže lze určitou jakost, pověst nebo jinou vlastnost aromatizovaných vinných výrobků v podstatě přičíst jeho zeměpisnému původu, a tato zeměpisná označení by měla být zapsána Komisí do rejstříku.
(17)
Toto nařízení by mělo stanovit postup pro zápis, soulad, změnu a případné zrušení zeměpisných označení Unie a třetích zemí.
(18)
Orgány členských států by měly být odpovědné za zajišťování souladu s tímto nařízením a měla by být přijata ustanovení, aby Komise tento soulad mohla sledovat a ověřovat jeho dodržování.
(19)
Za účelem doplnění nebo změn některých prvků tohoto nařízení, které nejsou podstatné, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o stanovení výrobních postupů pro aromatizované vinné výrobky; kritéria pro vymezení zeměpisných oblastí a pravidla, omezení a odchylky týkající se výroby ve vymezené zeměpisné oblasti; podmínky, za kterých mohou pro specifikace výrobku platit dodatečné požadavky; stanovení případů, kdy může jednotlivý výrobce požádat o ochranu zeměpisného označení a omezení, která platí pro druh žadatele, který může požádat o tuto ochranu; stanovení podmínek týkajících se žádosti o ochranu zeměpisného označení; přezkum prováděný Komisí a řízení o námitce a postupy pro změnu a zrušení zeměpisných označení; stanovení podmínek pro přeshraniční žádosti; stanovení dne podání žádosti a dne, od kterého je účinná ochrana a dne, od kterého je účinná její změna; stanovení podmínek týkajících se specifikace produktu, včetně podmínek, za nichž se změna považuje za menší a podmínek týkajících se žádostí o změnu specifikace výrobku chráněného zeměpisného označení, neobsahují-li žádnou změnu jednotného dokumentu a podmínek týkajících se schválení těchto změn; omezení týkající se chráněného názvu; povahu a druh oznamovaných informací při výměně informací mezi členskými státy a Komisí; způsoby oznamování; pravidla týkající se přístupových práv k informacím nebo dostupným informačním systémům a podmínky a způsob zveřejnění informací; Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o metody analýzy pro určování složení aromatizovaných vinných výrobků; rozhodnutí o udělení ochrany zeměpisného označení a o zamítnutí žádostí o tuto ochranu, rozhodnutí o zrušení ochrany zeměpisného označení a o zrušení ochrany stávajících zeměpisných označení; rozhodnutí o schválení menší změny specifikací výrobku; informace o zeměpisném označení, které mají být obsaženy ve specifikaci výrobku; způsoby zpřístupnění rozhodnutí týkajících se ochrany nebo zamítnutí zeměpisných označení veřejnosti; podávání přeshraničních žádostí; kontroly a ověřování prováděné členskými státy; postup, včetně přípustnosti, pro přezkum žádostí o ochranu nebo o schválení změny zeměpisného označení a rovněž postupu, včetně přípustnosti, pro žádosti o námitku, zrušení nebo přeměnu a předkládání informací týkajících se stávajících chráněných zeměpisných označení; správní a fyzické kontroly prováděné členskými státy a Komisí a pravidla pro poskytování informací nezbytných pro uplatňování ustanovení o žádostech o výměnu informací mezi členskými státy a Komisí, včetně způsobů správy oznamovaných informací, jakož i pravidla týkající se obsahu, formy, časového rozvrhu, četnosti a lhůt oznámení a způsoby předávání nebo poskytování informací a dokumentů členským státům, příslušným orgánům třetích zemí nebo veřejnosti; by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(21)
Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů, aniž vzhledem ke zvláštnímu charakteru uvedených aktů uplatní nařízení (EU) č. 182/2011, zveřejnit jednotný dokument v Úředním věstníku Evropské unie, rozhodnout o tom, zda zamítne žádost o ochranu zeměpisného označení z důvodu nepřípustnosti, a vytvořit a vést rejstřík zeměpisných značení chráněných podle tohoto nařízení, včetně údajů o stávajících zeměpisných označeních v tomto rejstříku nebo jejich výmazu z rejstříku.
(22)
Při přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/91 na pravidla stanovená v tomto nařízení by mohly vzniknout potíže, jimiž se toto nařízení nezabývá. Na Komisi by za tímto účelem měla být přenesena pravomoc přijmout nezbytná přechodná opatření.
(23)
K usnadnění hladkého přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/91 na pravidla stanovená v tomto nařízení by měl být poskytnut dostatečný časový prostor a stanovena vhodná úprava. V každém případě by mělo být uvádění stávajících zásob na trh povoleno od okamžiku uplatňování tohoto nařízení až do vyčerpání těchto zásob.
(24)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž stanovení pravidel pro definici, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků, jakož i ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a dopadů může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví pravidla pro definici, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků, jakož i ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků.
2. Na obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků se použije nařízení (EU) č. 1169/2011, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
3. Toto nařízení se vztahuje na všechny aromatizované vinné výrobky uváděné na trh v Unii bez ohledu na to, jsou-li vyrobeny v členských státech nebo ve třetích zemích, jakož i na aromatizované vinné výrobky vyrobené v Unii pro vývoz.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„obchodním označením“ název kteréhokoli aromatizovaného vinného výrobku stanoveného v tomto nařízení;
2)
„popisem“ seznam specifických vlastností aromatizovaného vinného výrobku;
3)
„zeměpisným označením“ označení identifikující aromatizovaný vinný výrobek jako pocházející z oblasti, konkrétního místa nebo země, jestliže lze danou jakost, pověst nebo jinou vlastnost takového výrobku přičíst především jeho zeměpisnému původu.
KAPITOLA II
DEFINICE, POPIS, OBCHODNÍ ÚPRAVA A OZNAČENÍ AROMATIZOVANÝCH VINNÝCH VÝROBKŮ
Článek 3
Definice a klasifikace aromatizovaných vinných výrobků
1. Aromatizované vinné výrobky jsou výrobky získané z produktů v odvětví vína podle nařízení (EU) č. 1308/2013, které byly aromatizovány. Dělí se do těchto kategorií:
a)
aromatizovaná vína;
b)
aromatizované vinné nápoje;
c)
aromatizované vinné koktejly.
2. Aromatizované víno je nápoj:
a)
získaný z jednoho nebo více výrobků z révy vinné vymezených v části IV bodě 5 přílohy II a v části II bodech 1 a 3 až 9 přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou vína „Retsina“;
b)
v němž výrobky z révy vinné uvedené v písmenu a) představují alespoň 75 % celkového objemu;
c)
do něhož může být přidán alkohol;
d)
do něhož mohou být přidána barviva;
e)
do něhož může být přidán hroznový mošt, částečně zkvašený hroznový mošt nebo obojí;
f)
který může být přislazen;
g)
který má skutečný obsah alkoholu nejméně 14,5 % objemových, avšak méně než 22 % objemových a celkový obsah alkoholu nejméně 17,5 % objemových;
3. Aromatizovaný vinný nápoj je nápoj:
a)
získaný z jednoho nebo více výrobků z révy vinné vymezených v části II bodech 1, 2 a 4 až 9 přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou vín připravených s přidáním alkoholu a vína „Retsina“;
b)
v němž výrobky z révy vinné uvedené v písmenu a) představují alespoň 50 % celkového objemu;
c)
do něhož nebyl přidán žádný alkohol, není-li v příloze II uvedeno jinak;
d)
do něhož mohou být přidána barviva;
e)
do něhož může být přidán hroznový mošt, částečně zkvašený hroznový mošt nebo obojí;
f)
který může být přislazen;
g)
který má skutečný obsah alkoholu nejméně 4,5 % objemových, avšak méně než 14,5 % objemových.
4. Aromatizovaný vinný koktejl je nápoj:
a)
získaný z jednoho nebo více výrobků z révy vinné vymezených v části II bodech 1, 2 a 4 až 11 přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou vín připravených s přidáním alkoholu a vína „Retsina“;
b)
v němž výrobky z révy vinné uvedené v písmenu a) představují alespoň 50 % celkového objemu;
c)
do něhož nebyl přidán žádný alkohol;
d)
do něhož mohou být přidána barviva;
e)
který může být přislazen;
f)
který má skutečný obsah alkoholu více než 1,2 % objemových, avšak méně než 10 % objemových.
Článek 4
Výrobní postupy a metody analýzy pro aromatizované vinné výrobky
1. Aromatizované vinné výrobky musí být vyrobeny v souladu s požadavky, omezeními a popisy stanovenými v přílohách I a II.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o stanovení povolených výrobních postupů pro získávání aromatizovaných vinných výrobků, přičemž zohlední očekávání spotřebitelů.
Při stanovení povolených výrobních postupů uvedených v prvním pododstavci zohlední Komise výrobní postupy doporučené a zveřejněné Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV).
3. Komise v případě potřeby přijme prostřednictvím prováděcích aktů metody analýzy pro určování složení aromatizovaných vinných výrobků. Tyto metody musí být založeny na příslušných metodách doporučených a zveřejněných Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV), pokud nejsou s ohledem na sledovaný cíl neúčinné nebo nevhodné. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Do přijetí těchto metod Komisí se použijí metody povolené dotyčným členským státem.
4. Na výrobky z vinné révy používané při výrobě aromatizovaných vinných výrobků se použijí enologické postupy a omezení stanovené v souladu s článkem 74, čl. 75 odst. 4 a článkem 80 nařízení (EU) č. 1308/2013.
Článek 5
Obchodní označení
1. Pro jakýkoliv aromatizovaný vinný výrobek uváděný na trh v Unii se použijí obchodní označení stanovená v příloze II, pokud tento výrobek splňuje požadavky na odpovídající obchodní označení stanovené v uvedené příloze. Tato obchodní označení mohou být nahrazena vžitým názvem výrobku ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. o) nařízení (EU) č. 1169/2011.
2. Jestliže aromatizované vinné výrobky splňují požadavky více než jednoho obchodního označení, je povoleno používání pouze jednoho z těchto obchodních označení, není-li v příloze II uvedeno jinak.
3. V popisu, obchodní úpravě nebo označení alkoholického nápoje, který nevyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, nesmí být použito spojení slov nebo obratů, jako jsou „druh“, „typ“, „styl“, „značky“, „s příchutí“ nebo jakékoli jiné výrazy podobné jakémukoli obchodnímu označení.
4. Obchodní označení mohou být doplněna nebo nahrazena zeměpisným označením chráněným podle tohoto nařízení.
5. Aniž je dotčen článek 26, obchodní označení nesmějí být doplněna chráněnými označeními původu nebo chráněnými zeměpisnými označeními, na něž mají nárok vinné výrobky.
Článek 6
Další údaje u obchodního označení
1. Obchodní označení uvedená v článku 5 mohou být rovněž doplněna těmito údaji týkajícími se obsahu cukru v aromatizovaném vinném výrobku:
a) „extra suchý“: pro výrobky s obsahem cukru menším než 30 gramů na litr a u kategorie aromatizovaných vín a odchylně od čl. 3 odst. 2 písm. g) s minimálním celkovým obsahem alkoholu nejméně 15 % objemových;
b) „suchý“: pro výrobky s obsahem cukru menším než 50 gramů na litr a u kategorie aromatizovaných vín a odchylně od čl. 3 odst. 2 písm. g) s minimálním celkovým obsahem alkoholu nejméně 16 % objemových;
c) „polosuchý“: pro výrobky s obsahem cukru 50 až 90 gramů na litr;
d) „polosladký“: pro výrobky s obsahem cukru vyšším než 90 a menším než 130 gramů na litr;
e) „sladký“: pro výrobky s obsahem cukru 130 gramů na litr nebo vyšším.
Obsah cukru uvedený v prvním pododstavci písm. a) až e) je vyjádřen jako invertní cukr.
Údaje „polosladký“ a „sladký“ mohou být doprovázeny údajem o obsahu cukru vyjádřeném v gramech invertního cukru na litr.
2. Pokud je obchodní označení doplněno údajem „šumivý“ nebo je tento údaj jeho součástí, musí množství použitého šumivého vína činit nejméně 95 %.
3. Obchodní označení mohou být rovněž doplněna odkazem na hlavní použitou látku určenou k aromatizaci.
Článek 7
Údaj o provenienci
Je-li uvedena provenience aromatizovaných vinných výrobků, musí odpovídat místu, kde byl aromatizovaný vinný výrobek vyroben. Provenience musí být uvedena slovy „vyrobeno v (…)“ nebo vyjádřena rovnocenným výrazem s doplněním názvu odpovídajícího členského státu nebo třetí země.
Článek 8
Používání jazyka v obchodní úpravě a označování aromatizovaných vinných výrobků
1. Obchodní označení uvedená kurzívou v příloze II se na etiketě ani při obchodní úpravě aromatizovaných vinných výrobků nepřekládají.
Další údaje podle tohoto nařízení vyjádřené slovy se uvádějí alespoň v jednom nebo více úředních jazycích Unie.
2. Název zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení se uvádí na etiketě v jazyce nebo jazycích, v němž je zapsáno, a to i tehdy, pokud se zeměpisným označením nahrazuje obchodní označení v souladu s čl. 5 odst. 4.
Píše-li se název zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení jinou než latinskou abecedou, může se název rovněž uvést v jednom nebo více úředních jazycích Unie.
Článek 9
Přísnější pravidla stanovená členskými státy
Členské státy mohou v rámci uplatňování politiky jakosti aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením chráněným podle tohoto nařízení, které jsou vyrobeny na jejich území, nebo pro zavedení nových zeměpisných označení stanovit pro výrobu a popis přísnější pravidla než ta, která jsou uvedena v článku 4 a v přílohách I a II, pokud jsou slučitelná s právem Unie.
KAPITOLA III
ZEMĚPISNÁ OZNAČENÍ
Článek 10
Obsah žádostí o ochranu
1. Žádosti o ochranu názvů jako zeměpisných označení zahrnují formální část, ve které se uvádí:
a)
název, který se má chránit;
b)
jméno a adresa žadatele;
c)
specifikace výrobku uvedená v odstavci 2 a
d)
jednotný dokument shrnující specifikaci výrobku uvedenou v odstavci 2.
2. Aby byl výrobek způsobilý pro užívání zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení, musí být v souladu s příslušnou specifikací výrobku, která obsahuje alespoň:
a)
název, který se má chránit;
b)
popis výrobku, zejména jeho základní analytické vlastnosti, jakož i uvedení jeho organoleptických vlastností;
c)
případně zvláštní výrobní postupy a specifikace i příslušná omezení pro výrobu výrobku;
d)
vymezení příslušné zeměpisné oblasti;
e)
podrobné údaje potvrzující souvislost uvedenou v čl. 2 odst. 3;
f)
příslušné požadavky stanovené v unijních nebo vnitrostátních prvních předpisech, anebo pokud tak stanoví členské státy, stanovené organizací, která spravuje chráněná zeměpisná označení, s přihlédnutím ke skutečnosti, že tyto požadavky musí být objektivní, nediskriminační a slučitelné s právem Unie;
g)
uvedení hlavní suroviny, z níž se aromatizovaný vinný výrobek získává;
h)
název a adresu orgánů nebo subjektů, které ověřují soulad s ustanoveními specifikace výrobku, a jejich konkrétní úkoly.
Článek 11
Žádost o ochranu týkající se zeměpisné oblasti ve třetí zemi
1. Pokud se žádost o ochranu týká zeměpisné oblasti ve třetí zemi, musí obsahovat kromě údajů stanovených v článku 10 údaje, které potvrzují, že daný název je chráněn v zemi původu.
2. Žádost o ochranu zašle Komisi žadatel buď přímo, nebo prostřednictvím příslušných orgánů dané třetí země.
3. Žádost o ochranu se podává v některém z úředních jazyků Unie nebo se k ní přiloží ověřený překlad do některého z úředních jazyků Unie.
Článek 12
Žadatelé
1. Žádost o ochranu zeměpisného označení může podat jakákoli dotčená skupina výrobců nebo ve výjimečných případech jednotlivý výrobce. Na žádosti o ochranu se mohou podílet i další dotčené osoby.
2. Výrobci mohou podat žádost o ochranu pouze na aromatizované vinné výrobky, které vyrábějí.
3. V případě názvu označujícího přeshraniční zeměpisnou oblast může být podána společná žádost o ochranu.
Článek 13
Předběžné vnitrostátní řízení
1. Žádosti o ochranu zeměpisného označení aromatizovaných vinných výrobků pocházejících z Unie podléhají předběžnému vnitrostátnímu postupu v souladu s odstavci 2 až 7 tohoto článku.
2. Žádost o ochranu se podává členskému státu, na jehož území má zeměpisné označení původ.
3. Členský stát posoudí, zda žádost o ochranu splňuje podmínky stanovené v této kapitole.
Členský stát v rámci vnitrostátního řízení zajistí vhodné zveřejnění žádosti o ochranu a stanoví alespoň dvouměsíční lhůtu ode dne zveřejnění, během níž může každá fyzická nebo právnická osoba s oprávněným zájmem, která má bydliště nebo je usazena na území tohoto členského státu, vznést proti navrhované ochraně námitku podáním řádně odůvodněného prohlášení danému členskému státu.
4. Pokud členský stát shledá, že zeměpisné označení nesplňuje příslušné požadavky nebo je obecně neslučitelné s právem Unie, žádost zamítne.
5. Pokud členský stát shledá, že příslušné požadavky jsou splněny:
a)
zveřejní jednotný dokument a specifikaci výrobku alespoň na internetu a
b)
postoupí Komisi žádost o ochranu obsahující tyto informace:
i)
jméno a adresu žadatele,
ii)
specifikaci výrobku uvedenou v čl. 10 odst. 2,
iii)
jednotný dokument uvedený v čl. 10 odst. 1 písm. d),
iv)
prohlášení členského státu, že žádost podaná žadatelem podle jeho názoru splňuje požadované podmínky, a
v)
odkaz na zveřejnění uvedené v písmenu a).
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) se poskytují v některém z úředních jazyků Unie nebo se k nim přiloží ověřený překlad v některém z těchto jazyků.
6. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné k dosažení souladu s tímto článkem do 28. března 2015.
7. Jestliže členský stát nemá vnitrostátní právní předpisy týkající se ochrany zeměpisných označení, může, ovšem pouze přechodně, udělit danému názvu ochranu podle této kapitoly na vnitrostátní úrovni. Tato ochrana je účinná ode dne, kdy byla Komisi podána žádost a její platnost končí dnem, kdy je podle této kapitoly přijato rozhodnutí o zápisu nebo o jeho zamítnutí.
Článek 14
Přezkum prováděný Komisí
1. Komise zveřejní den podání žádosti o ochranu.
2. Komise přezkoumá, zda žádost o ochranu podle čl. 13 odst. 5 splňuje podmínky stanovené v této kapitole.
3. Shledá-li Komise, že podmínky stanovené v této kapitole jsou splněny, zveřejní prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup uvedený v čl. 34 odst. 2 jednotný dokument podle čl. 10 odst. 1 písm. d) a odkaz na zveřejnění specifikace výrobku podle čl. 13 odst. 5 písm. a) v Úředním věstníku Evropské unie.
4. Shledá-li Komise, že podmínky stanovené v této kapitole nejsou splněny, rozhodne prostřednictvím prováděcích aktů o zamítnutí žádosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 15
Řízení o námitce
Během dvou měsíců ode dne zveřejnění uvedeného v čl. 14 odst. 3 může každý členský stát nebo třetí země nebo každá fyzická nebo právnická osoba s oprávněným zájmem, která má bydliště nebo je usazena na území jiného členského státu než osoba podávající žádost o ochranu, nebo na území třetí země, vznést u Komise námitku proti navrhované ochraně podáním řádně odůvodněného prohlášení týkajícího se podmínek způsobilosti podle této kapitoly.
Fyzické nebo právnické osoby, které mají bydliště nebo jsou usazeny ve třetí zemi, podávají prohlášení buď přímo, nebo prostřednictvím orgánů příslušné třetí země ve lhůtě dvou měsíců uvedené v prvním pododstavci.
Článek 16
Rozhodnutí o ochraně
Komise rozhodne na základě informací, které má k dispozici, po ukončení řízení o námitce uvedeného v článku 15 prostřednictvím prováděcích aktů buď o udělení ochrany zeměpisnému označení, které splňuje podmínky stanovené v této kapitole a je slučitelné s právem Unie, nebo o zamítnutí žádosti, nejsou-li uvedené podmínky splněny. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 17
Homonyma
1. Název, pro který byla podána žádost o ochranu a který je zcela nebo částečně homonymní s názvem již zapsaným podle tohoto nařízení, se zapíše s náležitým přihlédnutím k místnímu a tradičnímu používání a ke skutečnému riziku záměny.
2. Nesmí být zapsán homonymní název, který uvádí spotřebitele v omyl a vzbuzuje domněnku, že se jedná o výrobky pocházející z jiného území, a to ani v případě, že název svým zněním danému území, regionu nebo místu původu daných výrobků odpovídá.
3. Zapsaný homonymní název lze použít pouze tehdy, pokud je v praxi dostatečný rozdíl mezi homonymním názvem zapsaným později a názvem v rejstříku již zapsaným, a to s ohledem na potřebu zacházet s dotyčnými výrobci rovným způsobem a neuvádět spotřebitele v omyl.
Článek 18
Důvody zamítnutí ochrany
1. Názvy, které zdruhověly, nesmí být chráněny jako zeměpisné označení.
Pro účely této kapitoly se „názvem, který zdruhověl“ rozumí název aromatizovaného vinného výrobku, který přestože se váže k místu nebo regionu, kde byl tento výrobek původně vyráběn nebo uváděn na trh, se stal v Unii běžným názvem určitého aromatizovaného vinného výrobku.
Při určování, zda název zdruhověl, se přihlíží ke všem významným skutečnostem, zejména:
a)
ke stávající situaci v Unii, především v oblastech spotřeby;
b)
k příslušnému právu Unie nebo vnitrostátnímu právu.
2. Název nesmí být chráněn jako zeměpisné označení, pokud by vzhledem k pověsti ochranné známky a její proslulosti mohla ochrana uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné identity aromatizovaného vinného výrobku.
Článek 19
Vztah k ochranným známkám
1. Pokud je zeměpisné označení chráněno podle tohoto nařízení, zamítne se žádost o zápis ochranné známky, používané způsobem uvedeným v čl. 20 odst. 2, týkající se aromatizovaného vinného výrobku, pokud byla žádost o zápis ochranné známky podána po dni podání žádosti o ochranu zeměpisného označení Komisi a zeměpisné označení je následně chráněno.
Ochranné známky zapsané v rozporu s prvním pododstavcem se prohlásí za neplatné.
2. Aniž je dotčen čl. 17 odst. 2, může být ochranná známka používaná způsobem uvedeným v čl. 20 odst. 2, o niž bylo zažádáno, nebo která je zapsána nebo zavedena svým používáním, umožňují-li to příslušné právní předpisy, na území Unie přede dnem podání žádosti o ochranu zeměpisného označení Komisi, i nadále používána a obnovena bez ohledu na ochranu zeměpisného označení, pokud neexistují důvody k prohlášení ochranné známky za neplatnou nebo k jejímu zrušení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/95/ES (13) nebo nařízení Rady (ES) č. 207/2009 (14).
V takovém případě se používání zeměpisného označení povolí společně s příslušnými ochrannými známkami.
Článek 20
Ochrana
1. Zeměpisná označení chráněná podle tohoto nařízení může použít každý hospodářský subjekt, který uvádí na trh aromatizovaný vinný výrobek, jenž byl vyroben v souladu s příslušnou specifikací výrobku.
2. Zeměpisná označení chráněná podle tohoto nařízení a aromatizované vinné výrobky s těmito chráněnými názvy v souladu se specifikací výrobku jsou chráněny proti:
a)
jakémukoli přímému či nepřímému obchodnímu použití chráněného názvu:
i)
u srovnatelného výrobku, který nevyhovuje specifikaci výrobku s chráněným názvem, nebo
ii)
pokud toto používání umožňuje těžit z dobré pověsti daného zeměpisného označení;
b)
jakémukoli zneužití, napodobení nebo připomenutí, a to i tehdy, je-li uveden skutečný původ výrobku nebo služby nebo je-li chráněný název přeložen, přepsán nebo transliterován či doprovázen výrazy jako „druh“„typ“, „způsob“, „jak se vyrábí v“, „napodobenina“, „chuť“, „jako“ nebo podobnými výrazy;
c)
jakémukoli jinému nepravdivému nebo zavádějícímu údaji o provenienci, původu, povaze nebo základních vlastnostech výrobku použitému na vnitřním nebo vnějším obalu, na reklamním materiálu nebo na dokladech týkajících se daného vinařského výrobku, jakož i proti použití přepravního obalu, který by mohl vyvolat mylný dojem, pokud jde o původ výrobku;
d)
všem ostatním praktikám, které by mohly spotřebitele uvést v omyl, pokud jde o skutečný původ výrobku.
3. Zeměpisná označení chráněná podle tohoto nařízení nesmějí v Unii zdruhovět ve smyslu čl. 18 odst. 1.
4. Členské státy přijmou vhodná správní opatření a učiní právní kroky k tomu, aby zabránily neoprávněnému používání uvedenému v odstavci 2 zeměpisných označení chráněných podle tohoto nařízení nebo toto používání zastavily.
Článek 21
Rejstřík
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup podle v čl. 34 odst. 2, vytvoří a vede veřejně přístupný elektronický rejstřík zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků, která jsou chráněna podle tohoto nařízení.
V rejstříku uvedeném v prvním pododstavci mohou být jako zeměpisná označení chráněná podle tohoto nařízení zapsána zeměpisná označení týkající se výrobků ze třetích zemí, která jsou chráněna v Unii na základě mezinárodní dohody, jíž je Unie smluvní stranou.
Článek 22
Určení příslušného orgánu
1. Členské státy určí příslušný orgán či orgány odpovědné za kontroly dodržování povinností stanovených touto kapitolou v souladu s kritérii stanovenými článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (15).
2. Členské státy zajistí, aby mohl systém kontrol využívat každý hospodářský subjekt dodržující ustanovení této kapitoly.
3. Členské státy sdělí Komisi příslušný orgán nebo orgány uvedené v odstavci 1. Komise jejich názvy a adresy zveřejní a pravidelně je aktualizuje.
Článek 23
Ověření souladu se specifikacemi
1. V případě zeměpisných označení chráněných podle tohoto nařízení, která se vztahují k zeměpisným oblastem v Unii, zajišťují každoroční ověření souladu se specifikací výrobku během výroby a během úpravy nebo po úpravě aromatizovaných vinných výrobků:
a)
příslušný orgán nebo orgány uvedené v článku 22 nebo
b)
jeden nebo více kontrolních subjektů odpovědných za ověření ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 5 nařízení (ES) č. 882/2004, které působí jako subjekty pro certifikaci výrobku v souladu s kritérii stanovenými v článku 5 uvedeného nařízení.
Náklady na toto ověření nesou hospodářské subjekty, jichž se týká.
2. V případě zeměpisných označení chráněných podle tohoto nařízení, která se vztahují k zeměpisným oblastem ve třetí zemi, zajišťují každoroční ověření souladu se specifikací výrobku během výroby a během úpravy nebo po úpravě aromatizovaných vinných výrobků:
a)
jeden nebo více orgánů veřejné správy určených třetí zemí nebo
b)
jeden nebo více subjektů pro certifikaci.
3. Subjekty uvedené v odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) musí splňovat požadavky stanovené normou EN ISO/IEC 17065:2012 (Posuzování shody - požadavky na subjekty certifikující výrobky, procesy a služby) a musí být podle této normy schváleny.
4. Ověřují-li orgán nebo orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a odst. 2 písm. a) soulad se specifikací výrobku, musí poskytovat náležité záruky objektivity a nestrannosti a mít k dispozici kvalifikované pracovníky a zdroje nezbytné k plnění svých úkolů.
Článek 24
Změny specifikace výrobku
1. Žadatel, který splňuje podmínky stanovené v článku 12, může žádat o schválení změny specifikace výrobku zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení, zejména za účelem zohlednění vývoje vědeckých a technických poznatků nebo nového vymezení zeměpisné oblasti uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. d). V žádosti se uvedou požadované změny a jejich odůvodnění.
2. Pokud navrhovaná změna vyžaduje jednu nebo více změn v jednotném dokumentu podle čl. 10 odst. 1 písm. d), použijí se na žádost o změnu obdobně články 13 až 16. Jsou-li však navrhované změny pouze menšího rozsahu, Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne, zda schválí žádost bez ohledu na postup stanovený v čl. 14 odst. 2 a článku 15, a v případě schválení zveřejní údaje podle čl. 14 odst. 3. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 25
Zrušení
Komise může z vlastního podnětu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti členského státu, třetí země nebo fyzické či právnické osoby s oprávněným zájmem rozhodnout prostřednictvím prováděcích aktů o zrušení ochrany zeměpisného označení, pokud již není zajištěn soulad s příslušnou specifikací výrobku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Články 13 až 16 se použijí obdobně.
Článek 26
Stávající zeměpisná označení
1. Zeměpisná označení aromatizovaných vinných výrobků uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 1601/91 a jakékoli zeměpisné označení předložené ke schválení v některém členském státě a tímto členským státem schválené do 27. března 2014 jsou automaticky chráněna jako zeměpisná označení podle tohoto nařízení. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení zapíše tato zeměpisná označení do rejstříku stanoveného v článku 21 tohoto nařízení.
2. Členské státy v případě stávajících zeměpisných označení uvedených v odstavci 1 předají Komisi:
a)
formální část podle čl. 10 odst. 1;
b)
vnitrostátní rozhodnutí o schválení.
3. Stávající zeměpisná označení uvedená v odstavci 1, ke kterým nejsou do 28. března 2017 předloženy informace podle odstavce 2, ztrácejí ochranu podle tohoto nařízení. Komise učiní prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup podle čl. 34 odst. 2 odpovídající formální kroky k výmazu těchto názvů z rejstříku uvedeného v článku 21.
4. Na stávající zeměpisná označení uvedená v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije článek 25.
Komise může z vlastního podnětu do 28. března 2018 prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout o zrušení ochrany stávajících zeměpisných označení uvedených v odstavci 1 tohoto článku, pokud nejsou v souladu s čl. 2 bodem 3. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 27
Poplatky
Členské státy mohou vybírat poplatek za účelem uhrazení nákladů, včetně nákladů vzniklých v rámci přezkumu žádostí o ochranu, prohlášení o námitkách, žádostí o změnu a o zrušení podle této kapitoly.
Článek 28
Přenesené pravomoci
1. Za účelem zohlednění specifických vlastností výroby ve vymezené zeměpisné oblasti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o:
a)
kritéria pro vymezení zeměpisné oblasti a
b)
pravidla, omezení a odchylky týkající se výroby ve vymezené zeměpisné oblasti.
2. K zajištění jakosti a zpětné vysledovatelnosti výrobků je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33 za účelem stanovení podmínek, za nichž může specifikace výrobku obsahovat dodatečné požadavky nad rámec požadavků uvedených v čl. 10 odst. 2 písm. f).
3. Za účelem zajištění práv nebo oprávněných zájmů výrobců nebo hospodářských subjektů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, v nichž stanoví:
a)
případy, kdy může jednotlivý výrobce požádat o ochranu zeměpisného označení;
b)
omezení, pro určitý druh žadatele, který může požádat o ochranu zeměpisného označení;
c)
podmínky týkající se žádosti o ochranu zeměpisného označení, přezkumu prováděného Komisí, řízení o námitce a postupů pro změnu a zrušení zeměpisných označení;
d)
podmínky pro přeshraniční žádosti;
e)
stanoví den, kdy byla žádost podána;
f)
den, od kterého začíná ochrana;
g)
podmínky, za nichž se změna považuje za menší podle čl. 24 odst. 2;
h)
den, ke kterému změna vstoupí v platnost;
i)
podmínky týkající se žádostí o změnu specifikace výrobku zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení, neobsahují-li žádnou změnu jednotného dokumentu uvedeného v čl. 10 odst. 1 písm. d).
4. Za účelem zajištění přiměřené ochrany je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článku 33, v nichž stanoví omezení týkající se chráněného názvu.
Článek 29
Prováděcí pravomoci
1. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout veškerá nezbytná opatření související s touto kapitolou, pokud jde o:
a)
informace poskytované ve specifikaci výrobku, jde-li o souvislost uvedenou v čl. 2 bodu 3 mezi zeměpisnou oblastí a konečným výrobkem;
b)
způsoby zveřejňování rozhodnutí o ochraně nebo zamítnutí uvedených v článku 16;
c)
podávání přeshraničních žádostí;
d)
kontroly a ověření prováděná členskými státy, včetně testování.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout veškerá nezbytná opatření související s touto kapitolou a týkající se postupu, včetně přípustnosti, pro přezkum žádostí o ochranu nebo o schválení změny zeměpisného označení a rovněž postupu, včetně přípustnosti, pro žádosti o námitku, zrušení nebo přeměnu a předkládání informací týkajících se stávajících chráněných zeměpisných označení, zejména pokud jde o:
a)
vzory dokumentů a formát pro předávání;
b)
lhůty;
c)
podrobné údaje o skutečnostech, dokladech a dalších dokumentech předkládaných spolu s žádostí.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 30
Nepřípustná žádost
V případě, že je žádost podaná podle této kapitoly považována za nepřípustnou, rozhodne Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup podle čl. 34 odst. 2 o zamítnutí žádosti jako nepřípustné.
KAPITOLA IV
OBECNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Kontroly a ověření aromatizovaných vinných výrobků
1. Za kontroly aromatizovaných vinných výrobků jsou odpovědné členské státy. Přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění souladu s ustanoveními tohoto nařízení, a zejména určí orgán nebo orgány příslušné pro kontrolu dodržování povinností stanovených tímto nařízením v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004.
2. Komise v případě potřeby přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro správní a fyzické kontroly prováděné členskými státy týkající se plnění povinností vyplývajících z uplatňování tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 32
Výměna informací
1. Členské státy a Komise si navzájem oznámí veškeré informace nezbytné pro uplatňování tohoto nařízení a pro dodržování mezinárodních závazků týkajících se aromatizovaných vinných výrobků. Tyto informace mohou být v případě potřeby předány nebo zpřístupněny příslušným orgánům třetích zemí a mohou být zveřejněny.
2. Aby byla oznámení uvedená v odstavci 1 rychlá, účinná, přesná a nákladově efektivní, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, v nichž stanoví:
a)
povahu a druh oznamovaných informací;
b)
způsoby oznamování;
c)
pravidla týkající se přístupových práv k informacím nebo dostupným informačním systémům;
d)
podmínky a způsob zveřejnění informací.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví:
a)
pravidla pro poskytování informací nezbytných k uplatňování tohoto článku;
b)
způsoby správy oznamovaných informací a pravidla týkající se obsahu, formy, časového rozvrhu, četnosti a lhůt oznámení;
c)
způsoby předávání nebo poskytování informací a dokumentů členským státům, příslušným orgánům třetích zemí nebo veřejnosti.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 33
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 2, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu pěti let ode dne 27. března 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 2, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 2, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 vstoupí v platnost pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 34
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro aromatizované vinné výrobky. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Nevydá-li výbor v případě prováděcích aktů uvedených čl. 4 odst. 3 prvním pododstavci a v čl. 29 odst. 1 písm. b) žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 35
Zrušení
Nařízení (EHS) č. 1601/91 se zrušuje s účinkem od 28. března 2015.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze III tohoto nařízení.
Článek 36
Přechodná opatření
1. Za účelem usnadnění přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/1991 na pravidla stanovená tímto nařízením je Komisi v souladu s článkem 33 svěřena pravomoc přijímat případně akty v přenesené pravomoci týkající se přijetí opatření pozměňujících toto nařízení či opatření odchylujících se od něj, která zůstanou v platnosti do 28. března 2018.
2. Aromatizované vinné výrobky, které nesplňují požadavky tohoto nařízení, avšak byly vyrobeny v souladu s nařízením (EHS) č. 1601/1991 před 27. březnem 2014, mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob.
3. Aromatizované vinné výrobky, které splňují požadavky článků 1 až 6 a článku 9 tohoto nařízení, které byly vyrobeny před 27. březnem 2014, mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob, jsou-li v souladu s nařízením (EHS) 1601/1991, pokud jde o všechny aspekty neupravené v článcích 1 až 6 a článku 9 tohoto nařízení.
Článek 37
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 28. března 2015. Čl. 36 odst. 1 a 3 se však použijí od 27. března 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
UREDBA (EU) br. 251/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 26. veljače 2014.
o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2. i članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Pokazalo se da su Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1601/91 (3) i Uredbom Komisije (EZ) br. 122/94 (4) na zadovoljavajući način regulirana aromatizirana vina, aromatizirana pića na bazi vina i aromatizirani kokteli na bazi vina, („aromatizirani proizvodi od vina”). Međutim, u svjetlu tehnoloških inovacija, razvoja tržišta i sve većih očekivanja potrošača potrebno je ažurirati pravila koja se primjenjuju na definiciju, opisivanje, prezentiranje, označivanje te zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla određenih aromatiziranih proizvoda od vina, vodeći pritom računa o tradicionalnim načinima proizvodnje.
(2)
Potrebne su dodatne izmjene kao posljedica stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona kako bi se ovlasti dodijeljene Komisiji u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1601/91 uskladile s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). S obzirom na opseg tih izmjena, Uredbu (EEZ) br. 1601/91 primjereno je staviti izvan snage i zamijeniti ovom Uredbom. Uredbom (EZ) br. 122/94 uvedena su pravila o korištenju aromatičnih tvari i dodavanju alkohola koja se primjenjuju na neke aromatizirane proizvode od vina te bi radi osiguranja jasnoće ta pravila trebalo uključiti u ovu Uredbu.
(3)
Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) primjenjuje se na prezentiranje i označivanje aromatiziranih proizvoda od vina, osim ako je ovom Uredbom drukčije određeno.
(4)
Aromatizirani proizvodi od vina važni su za potrošače, proizvođače i poljoprivredni sektor u Uniji. Mjere koje se primjenjuju na aromatizirane proizvode od vina trebale bi doprinijeti postizanju visoke razine zaštite potrošača, sprečavanju obmanjivanja te ostvarivanju transparentnosti tržišta i poštenog tržišnog natjecanja. Tim će se mjerama štititi postignuti ugled aromatiziranih proizvoda od vina Unije na unutarnjem i svjetskom tržištu, vodeći i dalje računa o tradicionalnim iskustvima koja se koriste u proizvodnji aromatiziranih proizvoda od vina, kao i povećanoj potrebi zaštite potrošača i pružanja informacija. Također bi trebalo uzeti u obzir tehničke inovacije proizvoda kod kojih one služe za poboljšanje kvalitete, a ne utječu na tradicionalna svojstva dotičnih aromatiziranih proizvoda od vina.
(5)
Proizvodnja aromatiziranih proizvoda od vina predstavlja važan način plasmana za poljoprivredni sektor Unije, što bi trebalo naglasiti u regulatornom okviru.
(6)
U interesu potrošača ovu Uredbu trebalo bi primjenjivati na sve aromatizirane proizvode od vina stavljene na tržište Unije bez obzira na to jesu li proizvedeni u državama članicama ili u trećim zemljama. Kako bi se zadržao i poboljšao ugled aromatiziranih proizvoda od vina Unije na svjetskom tržištu, pravila iz ove Uredbe trebala bi se primjenjivati i na aromatizirane proizvode od vina koji se u Uniji proizvode za izvoz.
(7)
Kako bi se osigurala jasnoća i transparentnost prava Unije o aromatiziranim proizvodima od vina, potrebno je jasno definirati proizvode koji su obuhvaćeni tim pravom, kriterije proizvodnje, opisivanja, prezentacije i označivanja aromatiziranih proizvoda od vina te posebno naziv aromatiziranog proizvoda od vina. Također bi trebalo utvrditi posebna pravila o dobrovoljnom označivanju podrijetla kojima se dopunjuju pravila utvrđena u Uredbi (EU) br. 1169/2011. Određivanjem takvih pravila sve su etape u proizvodnom lancu regulirane, a potrošači zaštićeni i pravilno obaviješteni.
(8)
Definicijama aromatiziranih proizvoda od vina i dalje bi se trebali poštovati tradicionalni postupci osiguranja kvalitete, no potrebno ih je, u svjetlu tehnološkog razvoja, ažurirati i poboljšati.
(9)
Aromatizirani proizvodi od vina trebali bi se proizvoditi u skladu s određenim pravilima i ograničenjima kojima se jamči da su očekivanja potrošača u odnosu na kvalitetu i načine proizvodnje ispunjena. Kako bi se ispunili međunarodni standardi u tom području, trebali bi se ustanoviti načini proizvodnje te bi Komisija u pravilu trebala uzimati u obzir one standarde koje je preporučila i objavila Međunarodna organizacija za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV).
(10)
Uredba (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Uredba (EZ) br. 1334/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7) trebale bi se primjenjivati na aromatizirane proizvode od vina.
(11)
Osim toga, etilni alkohol koji se koristi za proizvodnju aromatiziranih proizvoda od vina trebao bi biti isključivo poljoprivrednog podrijetla kako bi se zadovoljila očekivanja potrošača i poštovali tradicionalni načini proizvodnje. Time će se također osigurati plasman osnovnih poljoprivrednih proizvoda.
(12)
S obzirom na značaj i složenost sektora aromatiziranih proizvoda od vina, potrebno je utvrditi posebna pravila o opisivanju i prezentaciji aromatiziranih proizvoda od vina koja nadopunjuju odredbe o označivanju iz Uredbe (EU) br. 1169/2011. Tim bi se posebnim pravilima također trebala spriječiti zlouporaba naziva aromatiziranih proizvoda od vina u slučaju proizvoda koji ne udovoljavaju zahtjevima određenima ovom Uredbom.
(13)
Kako bi se olakšalo razumijevanje potrošača trebalo bi biti moguće dopuniti nazive aromatiziranih proizvoda od vina utvrđene ovom Uredbom uobičajenim nazivom proizvoda u smislu Uredbe (EU) br. 1169/2011.
(14)
Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 (8) primjenjuje se između ostalog na prerađene poljoprivredne proizvode koji se koriste kao hrana, što uključuje aromatizirane proizvode od vina. U skladu s tim aromatizirani proizvodi od vina koji zadovoljavaju zahtjeve iz te uredbe te akti koji su sukladno njoj doneseni, mogu se staviti na tržište kao ekološki aromatizirani proizvodi od vina.
(15)
Pri primjeni politike održanja kvalitete te kako bi se osigurala visoka kvaliteta aromatiziranih proizvoda od vina s oznakom zemljopisnog podrijetla, države članice trebale bi imati mogućnost usvajanja strožih pravila od onih utvrđenih ovom Uredbom o proizvodnji, opisivanju, prezentiranju i označivanju aromatiziranih proizvoda od vina s oznakom zemljopisnog podrijetla proizvedenih na njihovim državnim područjima, u mjeri u kojoj su ta pravila u skladu s pravom Unije.
(16)
S obzirom na to da se Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9), Uredba (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i odredbe o oznaci zemljopisnog podrijetla iz Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11), ne primjenjuju na aromatizirane proizvode od vina, trebalo bi utvrditi posebna pravila o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za aromatizirane proizvode od vina. Oznake zemljopisnog podrijetla trebale bi se koristi kao oznake kojima se označava da aromatizirani proizvodi od vina potječu s državnog područja zemlje, ili regije ili područja na tom državnom području, na kojem se određena kvaliteta, ugled ili druga svojstva aromatiziranog proizvoda od vina mogu uglavnom pripisati njegovom zemljopisnom podrijetlu te bi takve oznake zemljopisnog podrijetla Komisija trebala registrirati.
(17)
Postupak registracije, sukladnosti, izmjene i mogućeg ukidanja oznake zemljopisnog podrijetla iz trećih zemalja ili Unije trebali bi se utvrditi ovom Uredbom.
(18)
Tijela država članica trebala bi biti odgovorna za osiguranje sukladnosti s ovom Uredbom te bi trebalo izvršiti pripreme kako bi Komisija mogla nadgledati i potvrditi tu sukladnost.
(19)
Kako bi se dopunili ili izmijenili elementi ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u odnosu na uspostavljanje postupka proizvodnje za dobivanje aromatiziranih proizvoda od vina, kriterije razgraničenja zemljopisnih područja te pravila, ograničenja i odstupanja povezana s proizvodnjom u tim područjima, uvjete pod kojima specifikacija proizvoda može uključivati dodatne zahtjeve, određivanje slučajeva u kojima pojedinačan proizvođač može podnijeti zahtjev za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla i ograničenja za vrstu podnositelja zahtjeva koji može podnijeti zahtjev za takvu zaštitu, određivanje uvjeta koje je potrebno poštovati u vezi sa zahtjevom za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla, kontrolom Komisije, postupkom prigovora i postupcima za izmjenu i ukidanje oznaka zemljopisnog podrijetla, određivanje uvjeta primjenjivih na prekogranične zahtjeve, određivanje datuma podnošenja zahtjeva ili molbe, datuma od kojeg se primjenjuje zaštita i datuma od kojeg se primjenjuje izmjena zaštite; određivanje uvjeta u vezi s izmjenom specifikacija proizvoda, uključujući uvjete kad se izmjena smatra manjom izmjenom, i uvjeta u vezi sa zahtjevom za izmjenu i odobrenjem izmjena koje obuhvaćaju nikakve promjene jedinstvenog dokumenta; ograničenja u vezi sa zaštićenim nazivom, prirodu i vrstu informacije koju treba priopćiti u razmjeni informacija između država članica i Komisije, načine obavješćivanja, pravila u vezi s pravom pristupa dostupnim informacijama ili sustavima informacija te način objave informacija. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(20)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe u odnosu na analitičke metode kojima se utvrđuje sastav aromatiziranih proizvoda od vina; odluke o dodjeljivanju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla i o odbijanju zahtjeva za takvom zaštitom, odluke o ukidanju zaštite oznake zemljopisnog podrijetla i postojećih oznaka zemljopisnog podrijetla, odluke o odobrenju zahtjeva za izmjenu u slučaju manjih izmjena specifikacija proizvoda; informacije koje se navode u specifikacijama proizvoda s obzirom na definiciju oznake zemljopisnog podrijetla; načine objavljivanja odluka o zaštiti ili odbijanju zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla; podnošenje prekograničnih zahtjeva, provjere i kontrole koje trebaju izvršiti države članice; postupak, uključujući kriterij prihvatljivosti, za ispitivanje zahtjeva za zaštitu ili za odobravanje izmjene oznake zemljopisnog podrijetla, kao i na postupak, uključujući kriterij prihvatljivosti, za podnošenje prigovora, ukidanje ili preinaku te podnošenje informacija vezanih za postojeće zaštićene zemljopisne oznake, administrativne i fizičke provjere koje moraju provesti države članice; te pravila o pružanju nužnih informacija za primjenu odredbe o razmjeni informacija između država članica i Komisije, postupke za upravljanje informacijama koje se priopćuju, sadržaj, oblik, vrijeme, učestalost i rokove za priopćavanje te postupke za prijenos ili stavljanje informacija i dokumenata na raspolaganje državama članicama, nadležnim tijelima trećih zemalja ili javnosti, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se provedbene ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).
(21)
Komisija bi trebala, putem provedbenih akata, i, s obzirom na posebnu prirodu tih akata, ne primjenjujući Uredbu (EU) br. 182/2011 objaviti jedinstveni dokument u Službenom listu Europske unije, odlučiti hoće li odbaciti zahtjev za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla zbog neprihvatljivosti te uspostaviti i održavati registar oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićenih na temelju ove Uredbe, uključujući navođenje postojećih oznaka zemljopisnog podrijetla u tom registru ili njihovo uklanjanje iz registra.
(22)
Prijelaz s pravila koja su predviđena Uredbom (EEZ) br. 1601/91 na ona koja su određena ovom Uredbom mogao bi uzrokovati poteškoće kojima se ova Uredba ne bavi. U tu bi svrhu Komisiji trebalo delegirati ovlasti za donošenje potrebnih prijelaznih mjera.
(23)
Trebalo bi omogućiti dovoljno vremena i odgovarajuće aranžmane kako bi se olakšao neometani prijelaz s pravila predviđenih Uredbom (EEZ) br. 1601/91 na pravila utvrđena ovom Uredbom. U svakom slučaju, stavljanje na tržište postojećih zaliha trebalo bi biti dozvoljeno nakon početka primjene ove Uredbe, do isteka zaliha.
(24)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest uspostavu pravila o definiciji, opisivanju, prezentiranju i označivanju aromatiziranih proizvoda od vina te pravila o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom Uredbom utvrđuju se pravila o definiciji, opisivanju, prezentiranju i označivanju aromatiziranih proizvoda od vina te zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina.
2. Uredba (EU) br. 1169/2011 primjenjuje se na prezentiranje i označivanje aromatiziranih proizvoda od vina osim ako je ovom Uredbom drukčije predviđeno.
3. Ova Uredba primjenjuje se na sve aromatizirane proizvode od vina stavljene na tržište Unije, bilo da su proizvedeni u državama članicama ili trećim zemljama, kao i na one koji se u Uniji proizvode za izvoz.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„naziv aromatiziranog proizvoda od vina” znači naziv bilo kojeg aromatiziranog proizvoda od vina utvrđenog ovom Uredbom;
2.
„opisivanje” znači popis posebnih osobina aromatiziranog proizvoda od vina;
3.
„oznaka zemljopisnog podrijetla” znači oznaka kojom se određuje aromatiziran proizvod od vina prema regiji, određenom mjestu ili zemlji iz koje potječe, ako se dana kvaliteta, ugled ili druga osobina tog proizvoda može poglavito pripisati njegovom zemljopisnom podrijetlu.
POGLAVLJE II.
DEFINICIJA, OPISIVANJE, PREZENTIRANJE I OZNAČIVANJE AROMATIZIRANIH PROIZVODA OD VINA
Članak 3.
Definicija i klasifikacija aromatiziranih proizvoda od vina
1. Aromatizirani proizvodi od vina su proizvodi dobiveni od proizvoda iz vinskog sektora u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 koji su aromatizirani. Klasificirani su u sljedeće kategorije:
(a)
aromatizirana vina;
(b)
aromatizirana pića na bazi vina;
(c)
aromatizirani kokteli na bazi vina.
2. Aromatizirano vino je piće:
(a)
dobiveno od jednog ili više proizvoda od vinove loze definiranih u točki 5. dijela IV. Priloga II. te u točki 1. i točkama od 3. do 9. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013, s iznimkom stolnog vina „retsina”;
(b)
u kojem udio proizvoda od vinove loze iz točke (a) iznosi najmanje 75 % ukupnog volumena;
(c)
s mogućim dodatkom alkohola;
(d)
s mogućim dodatkom boja;
(e)
s mogućim dodatkom mošta od grožđa, djelomično fermentiranog mošta od grožđa ili obje te vrste mošta;
(f)
s mogućim dodatkom šećera;
(g)
koje ima stvarnu alkoholnu jakost izraženu volumenom od najmanje 14,5 % vol. i najviše 22 % vol., a ukupnu alkoholnu jakost izraženu volumenom od najmanje 17,5 % vol.
3. Aromatizirano piće na bazi vina je piće:
(a)
dobiveno od jednog ili više proizvoda od vinove loze definiranih u točkama 1. i 2. te u točkama od 4. do 9. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 s iznimkom vina proizvedenih dodavanjem alkohola i stolnog vina „retsina”;
(b)
u kojem udio proizvoda od vinove loze iz točke (a) iznosi najmanje 50 % ukupnog volumena;
(c)
kojem nije dodan nikakav alkohol osim ako je Prilogom II. utvrđeno drukčije;
(d)
s mogućim dodatkom boja;
(e)
s mogućim dodatkom mošta od grožđa, djelomično fermentiranog mošta od grožđa ili obje te vrste mošta;
(f)
s mogućim dodatkom šećera;
(g)
koje ima stvarnu alkoholnu jakost izraženu volumenom od najmanje 4,5 vol. % i najviše 14,5 vol. %.
4. Aromatizirani koktel na bazi vina je piće:
(a)
dobiveno od jednog ili više proizvoda od vinove loze definiranih u točkama 1. i 2. te u točkama od 4. do 11. dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 s iznimkom vina proizvedenih dodavanjem alkohola i stolnog vina „retsina”;
(b)
u kojem udio proizvoda od vinove loze iz točke (a) iznosi najmanje 50 % ukupnog volumena;
(c)
kojem nije dodan nikakav alkohol;
(d)
s mogućim dodatkom boja;
(e)
s mogućim dodatkom šećera;
(f)
koje ima stvarnu alkoholnu jakost izraženu volumenom od više od 1,2 % vol. i manje od 10 % vol.
Članak 4.
Postupci proizvodnje i analitičke metode aromatiziranih proizvoda od vina
1. Aromatizirani proizvodi od vina proizvode se su u skladu sa zahtjevima, ograničenjima i opisima iz priloga I. i II.
2. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. o uspostavljanju odobrenih postupaka proizvodnje za dobivanje aromatiziranih proizvoda od vina uzimajući u obzir očekivanja potrošača.
Uspostavljanjem dopuštenih postupaka proizvodnje iz prvog podstavka, Komisija uzima u obzir postupke proizvodnje koje je preporučio i objavio OIV.
3. Komisija prema potrebi provedbenim aktima usvaja analitičke metode kojima se utvrđuje sastav aromatiziranih proizvoda od vina. Te metode temelje se na bilo kojim odgovarajućim metodama koje je preporučio i objavio OIV, osim ako bi one bile neučinkovite ili neprimjerene s obzirom na postavljeni cilj. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Dok Komisija ne donese takve metode, koriste se metode koje je odobrila dotična država članica.
4. Enološke prakse i ograničenja utvrđena u skladu s člankom 74., člankom 75. stavkom 4. i člankom 80. Uredbe (EU) br. 1308/2013 primjenjuju se na proizvode od vinove loze koji se koriste u proizvodnji aromatiziranih proizvoda od vina.
Članak 5.
Nazivi aromatiziranih proizvoda od vina
1. Nazivi aromatiziranih proizvoda od vina iz Priloga II. upotrebljavaju se za bilo koji aromatizirani proizvod od vina stavljen na tržište Unije pod uvjetom da je u skladu sa zahtjevima za odgovarajući naziv aromatiziranog proizvoda od vina iz tog priloga. Nazivi aromatiziranih proizvoda od vina mogu biti nadopunjeni uobičajenim nazivom definiranim člankom 2. stavkom 2. točkom (o) Uredbe (EU) br. 1169/2011.
2. Ako su aromatizirani proizvodi od vina u skladu sa zahtjevima više naziva aromatiziranih proizvoda od vina, dopuštena je upotreba samo jednog od tih naziva aromatiziranih proizvoda od vina osim ako je Prilogom II. utvrđeno drukčije.
3. Alkoholno piće koje ne udovoljava zahtjevima ove Uredbe ne može se opisati, prezentirati ili označiti korištenjem asocijativnih riječi ili izraza poput „kao”, „tip”, „stil”, „vrsta”, „aroma” ili nekih drugih termina sličnih bilo kojim nazivima aromatiziranih proizvoda od vina.
4. Nazivi aromatiziranih proizvoda od vina mogu biti nadopunjeni ili zamijenjeni oznakom zemljopisnog podrijetla koja je zaštićena ovom Uredbom.
5. Ne dovodeći u pitanje članak 26., nazivi aromatiziranih proizvoda od vina ne dopunjuju se zaštićenim oznakama izvornosti ili zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla dopuštenima za proizvode od vina.
Članak 6.
Dodatne pojedinosti naziva aromatiziranih proizvoda od vina
1. Nazivi aromatiziranih proizvoda od vina iz članka 5. mogu uključivati i sljedeće pojedinosti u vezi sa sadržajem šećera aromatiziranog proizvoda od vina:
(a)
„vrlo suho” u slučaju proizvoda sa sadržajem šećera manjim od 30 grama po litri i, za kategorije aromatiziranih vina i odstupajući od članka 3. stavka 2. točke (g), s najmanjom ukupnom alkoholnom jakosti izraženom volumenom od 15 % vol.;
(b)
„suho” u slučaju proizvoda sa sadržajem šećera manjim od 50 grama po litri i, za kategorije aromatiziranih vina i odstupajući od članka 3. stavka 2. točke (g), s najmanjom ukupnom alkoholnom jakosti izraženom volumenom od 16 % vol.;
(c)
„polusuho” u slučaju proizvoda sa sadržajem šećera između 50 i 90 grama po litri;
(d)
„poluslatko” u slučaju proizvoda sa sadržajem šećera između 90 i 130 grama po litri;
(e)
„slatko” u slučaju proizvoda sa sadržajem šećera od 130 grama po litri ili više.
Sadržaj šećera iz prvog podstavka točaka (a) do (e) izražen je kao invertni šećer.
Uz izraze „poluslatko” i „slatko” može biti navedena naznaka sadržaja šećera, izražena u gramima invertnog šećera po litri.
2. U slučaju kada se naziv aromatiziranog proizvoda od vina dopunjuje izrazom ili uključuje izraz „pjenušavo”, količina korištenog pjenušavog vina ne smije biti manja od 95 %.
3. Nazivi aromatiziranih proizvoda od vina mogu se dopuniti upućivanjem na glavnu korištenu aromu.
Članak 7.
Oznaka podrijetla
Ako je podrijetlo aromatiziranih proizvoda od vina navedeno, ono odgovara mjestu proizvodnje aromatiziranog proizvoda od vina. Podrijetlo se označava riječima „proizvedeno u (…)” ili sličnim terminima, uz naziv odgovarajuće države članice ili treće zemlje.
Članak 8.
Korištenje jezika prilikom prezentiranja i označivanja aromatiziranih proizvoda od vina
1. Nazivi aromatiziranih proizvoda od vina navedeni u kurzivu u Prilogu II. ne prevode se prilikom označivanja niti prezentiranja aromatiziranih proizvoda od vina.
Ako se dodatne pojedinosti iz ove Uredbe izražavaju riječima, tada se navode na najmanje jednom službenom jeziku Unije.
2. Naziv oznake zemljopisnog podrijetla zaštićenog na temelju ove Uredbe pojavljuje se na prilikom označivanja na jeziku ili jezicima na kojem je registriran, čak i u slučaju kada oznaka zemljopisnog podrijetla zamjenjuje naziv aromatiziranog proizvoda od vina u skladu s člankom 5. stavkom 4.
Ako je naziv oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene ovom Uredbom napisan nelatiničnim slovima, također može biti na jednom ili više službenih jezika Unije.
Članak 9.
Stroža pravila koja su odredile države članice
U primjeni politike kvalitete za aromatizirane proizvode od vina s oznakom zemljopisnog podrijetla zaštićenom ovom Uredbom proizvedene na vlastitom državnom području ili za uspostavu novih oznaka zemljopisnog podrijetla, države članice mogu utvrditi pravila proizvodnje i opisivanja koja su stroža od onih iz članka 4. i priloga I. i II u mjeri u kojoj su usklađena s pravom Unije.
POGLAVLJE III.
OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA
Članak 10.
Sadržaj zahtjeva za zaštitu
1. Zahtjevi za zaštitu naziva kao oznaka zemljopisnog podrijetla uključuju tehnički dokument koji sadržava:
(a)
naziv koji treba zaštititi;
(b)
ime i adresu podnositelja zahtjeva;
(c)
specifikaciju proizvoda kako je navedeno u stavku 2.; i
(d)
jedinstveni dokument koji sažima specifikaciju proizvoda u skladu sa stavkom 2.
2. Kako bi mogao nositi oznaku zemljopisnog podrijetla zaštićenu na temelju ove Uredbe, proizvod mora biti u skladu s odgovarajućom specifikacijom proizvoda koja uključuje najmanje:
(a)
naziv koji se zaštićuje;
(b)
opis proizvoda, posebno njegove glavne analitičke karakteristike kao i naznaku njegovih organoleptičkim karakteristikama;
(c)
prema potrebi, posebne postupke proizvodnje i specifikacije kao i važna ograničenja pri izradi proizvoda;
(d)
razgraničenje dotičnog zemljopisnog područja;
(e)
detalje o poveznici iz članka 2. točke 3.;
(f)
primjenjive zahtjeve iz prava Unije ili nacionalnog prava ili, ako tako predvide države članice, zahtjeve organizacije koja upravlja zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, uzimajući u obzir da su ti zahtjevi objektivni, nediskriminirajući i usklađeni s pravom Unije;
(g)
naznaku glavne sirovine od koje se dobiva aromatizirani proizvod od vina;
(h)
naziv i adresu organa i tijela koji provjeravaju sukladnost s odredbama specifikacije proizvoda i njihove posebne zadatke.
Članak 11.
Zahtjev za zaštitu koji se odnosi na zemljopisno područje u trećoj zemlji
1. Ako se zahtjev za zaštitu odnosi na zemljopisno područje u trećoj zemlji, on osim elemenata iz članka 10. sadrži i dokaz da je dotičan naziv zaštićen u svojoj zemlji podrijetla.
2. Zahtjev za zaštitu šalje se Komisiji neposredno ili putem državnih tijela dotične treće zemlje.
3. Zahtjev za zaštitu ispunjava se na jednom od službenih jezika Unije ili se uz njega prilaže ovjereni prijevod na jednom od tih jezika.
Članak 12.
Podnositelji zahtjeva
1. Svaka zainteresirana grupa proizvođača ili u iznimnim slučajevima jedan proizvođač, može podnijeti zahtjev za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla. Ostale zainteresirane strane mogu sudjelovati u zahtjevu za zaštitu.
2. Proizvođači mogu podnijeti zahtjev za zaštitu samo za aromatizirane proizvode od vina koje sami proizvedu.
3. U slučaju naziva koji označava prekogranično zemljopisno područje može se podnijeti zajednički zahtjev za zaštitu.
Članak 13.
Preliminarni nacionalni postupak
1. Na zahtjeve za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina koji potječu iz Unije primjenjuje se preliminarni nacionalni postupak u skladu sa stavcima od 2. do 7. ovog članka.
2. Zahtjev za zaštitu podnosi se u državi članici s čijeg državnog područja potječe oznaka zemljopisnog podrijetla.
3. Država članica pregledava zahtjev za zaštitu kako bi provjerila je li on u skladu s uvjetima navedenima u ovom poglavlju.
Država članica putem nacionalnog postupka osigurava prikladno objavljivanje zahtjeva za zaštitu i osigurava razdoblje od najmanje dva mjeseca od objave kada svaka fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom koja ima boravište ili sjedište na njezinom državnom području može podnijeti prigovor protiv prijedloga za zaštitu tako da u državi članici podnese valjano obrazloženu izjavu.
4. Ako smatra da oznaka zemljopisnog podrijetla ne udovoljava zahtjevima ili je općenito nesukladna s pravom Unije, država članica odbija zahtjev.
5. Ako država članica smatra da je odgovarajućim zahtjevima udovoljeno, tada:
(a)
barem na internetu objavljuje jedinstveni dokument i specifikaciju proizvoda; te
(b)
Komisiji prosljeđuje zahtjev za zaštitu koji sadrži sljedeće podatke:
i.
ime i adresu podnositelja zahtjeva;
ii.
specifikaciju proizvoda iz članka 10. stavka 2.;
iii.
jedinstveni dokument iz članka 10. stavka 1. točke (d);
iv.
izjavu države članice u kojoj izjavljuje da smatra da podneseni zahtjev ispunjava potrebne uvjete; i
v.
upućivanje na objavu, kako je navedeno u točki (a).
Informacije iz točke (b) prvog podstavka prosljeđuju se na jednom od službenih jezika Unije ili se uz njih prilaže ovjereni prijevod na jednom od tih jezika.
6. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovim člankom do 28. ožujka 2015.
7. Ako država članica nema nacionalne propise koji se bave zaštitom oznaka zemljopisnog podrijetla, ona može na nacionalnoj razini odobriti prijelaznu zaštitu naziva u skladu s uvjetima ovog poglavlja. Takva zaštita proizvodi učinke od dana podnošenja zahtjeva Komisiji i prestaje na dan prihvaćanja odluke o registraciji ili odbijanja u skladu s ovim poglavljem.
Članak 14.
Kontrola od strane Komisije
1. Komisija objavljuje datum podnošenja zahtjeva za zaštitu.
2. Komisija razmatra jesu li zahtjevi za zaštitu iz članka 13. stavka 5. u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovom poglavlju.
3. Ako Komisija smatra da su uvjeti iz ovog poglavlja zadovoljeni, ona provedbenim aktima donesenima bez primjene postupka iz članka 34. stavka 2. objavljuje u Službenom listu Europske unije jedinstveni dokument iz članka 10. stavka 1. točke (d) i uputu na objavu specifikacije proizvoda iz članka 13. stavka 5. točke (a).
4. Ako smatra da uvjeti iz ovog poglavlja nisu zadovoljeni, Komisija provedbenim aktima odbija zahtjev. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 15.
Postupak prigovora
U roku od dva mjeseca od datuma objave predviđenog u članku 14. stavku 3., svaka država članica ili treća zemlja te svaka fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom koja ima boravište ili poslovnim nastanom u državi članici različitoj od one koja podnosi zahtjev za zaštitu ili u trećoj zemlji, može podnijeti prigovor protiv prijedloga za zaštitu podnošenjem Komisiji valjano obrazložene izjave u vezi s uvjetima prihvatljivosti kako je utvrđeno u ovom poglavlju.
U slučaju da fizička ili pravna osoba ima boravište ili poslovni nastan u trećoj zemlji, takva se izjava, neposredno ili putem upravnih tijela dotične treće zemlje, upućuje u roku od dva mjeseca iz prvog stavka.
Članak 16.
Odluka o zaštiti
Na temelju podataka dostupnih Komisiji nakon završetka postupka prigovora iz članka 15., Komisija provedbenim aktima dodjeljuje zaštitu oznaci zemljopisnog podrijetla koja je u skladu s uvjetima iz ovog poglavlja te je usklađena s pravom Unije ili odbija zahtjev u slučaja kada ti uvjeti nisu ispunjeni. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 17.
Homonimi
1. Naziv za koji za koji je podnesen zahtjev za zaštitu, a koji je potpuni ili djelomični homonim naziva koji je već zaštićen na temelju ove Uredbe, zaštićuje se uzimajući u obzir lokalnu i tradicionalnu uporabu, te rizik zabune.
2. Homonim koji obmanjuje potrošače u pogledu područja s kojeg proizvodi potječu ne registrira se bez obzira na točnost naziva, s obzirom na stvarno državno područje, regiju ili podrijetlo dotičnih proizvoda.
3. Uporaba zaštićenog homonima dopuštena je samo ako se u praksi dovoljno razlikuje od naknadno registriranog homonima i već registriranog naziva, uzimajući u obzir potrebu da se s dotičnim proizvodima postupa na jednak način i da se potrošača ne dovodi u zabludu.
Članak 18.
Razlozi za odbijanje zaštite
1. Nazivi koji su postali generički ne mogu se zaštititi kao oznaka zemljopisnog podrijetla.
Za potrebe ovog poglavlja, „naziv koji je postao generički” znači naziv aromatiziranog proizvoda od vina koji je, bez obzira na to što se odnosi na mjesto ili regiju gdje je proizvod izvorno proizveden ili stavljen na tržište, postao općeniti naziv aromatiziranog proizvoda od vina u Uniji.
Kako bi se utvrdilo je li naziv postao generički, uzimaju se u obzir svi važni čimbenici, a posebno:
(a)
postojeća situacija u Uniji, posebno u području potrošnje;
(b)
relevantno pravo Unije ili nacionalno pravo.
2. Naziv se ne zaštićuje kao oznaka zemljopisnog podrijetla ako, s obzirom na ugled i poznatost žiga, zaštita može potrošača dovesti u zabludu u pogledu pravog identiteta aromatiziranog proizvoda od vina.
Članak 19.
Odnos prema žigovima
1. Ako je oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićena na temelju ove Uredbe, registracija žiga čija je uporaba obuhvaćena člankom 20. stavkom 2. i koji se odnosi na aromatizirane proizvode od vina, odbija se ako se zahtjev za registraciju žiga podnese nakon datuma podnošenja zahtjeva za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla Komisiji, te je oznaka zemljopisnog podrijetla naknadno zaštićena.
Žigovi registrirani protivno prvom podstavku poništavaju se.
2. Ne dovodeći u pitanje članak 17. stavak 2., žig čija je uporaba obuhvaćena člankom 20. stavkom 2., a za koji je podnesen zahtjev, koji je registriran ili, ako dotično zakonodavstvo predviđa tu mogućnost, koji je uspostavljen uporabom na području Unije prije datuma podnošenja zahtjeva za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla Komisiji, može se i dalje koristiti i obnavljati bez obzira na zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla, pod uvjetom da nema razloga za nevaljanost ili opoziv žiga kako je određeno u Direktivi 2008/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13) ili Uredbi Vijeća (EZ) br. 207/2009 (14).
U tim je slučajevima upotreba oznake zemljopisnog podrijetla dozvoljena istodobno s relevantnim žigovima.
Članak 20.
Zaštita
1. Oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene na temelju ove Uredbe može koristiti svaki subjekt koji na tržište stavlja aromatizirani proizvod od vina proizveden u skladu s odgovarajućim specifikacijama proizvoda.
2. Oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene na temelju ove Uredbe i aromatizirani proizvodi od vina koji koriste te zaštićene nazive u skladu s specifikacijom proizvoda zaštićeni su od:
(a)
svake izravne ili neizravne komercijalne upotrebe zaštićenog naziva:
i.
za usporedive proizvode koji nisu u skladu sa specifikacijom zaštićenog naziva; ili
ii.
ako takva upotreba iskorištava ugled oznake zemljopisnog podrijetla;
(b)
svake zloupotrebe, imitacije ili opoziva, čak i ako je pravo podrijetlo proizvoda ili usluge navedeno ili ako je zaštićeno ime prevedeno, transkribirano ili transliterirano u drugo pismo, ili ako je praćeno izrazima kao što su „stil”, „vrsta”, „metoda”„kao što se proizvodi u”, „imitacija”, „okus”, „poput” ili slično;
(c)
bilo koje lažne ili obmanjujuće oznake koja se odnosi na izvor, podrijetlo, svojstva ili bitne osobine proizvoda na unutarnjem ili vanjskom pakiranju, promidžbenome materijalu ili dokumentima koji se odnose na aromatizirani proizvod od vina, i stavljanje proizvoda u pakiranje koje može odati krivi dojam o svojem podrijetlu;
(d)
bilo kojeg drugog postupka koji može potrošača dovesti u zabludu u pogledu pravog podrijetla proizvoda.
3. Oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene na temelju ove Uredbe ne postaju generičke u Uniji u smislu članka 18. stavka 1.
4. Države članice poduzimaju odgovarajuće administrativne i sudske mjere kako bi spriječile ili zaustavile nezakonitu upotrebu oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićenih na temelju ove Uredbe, kako je navedeno u stavku 2.
Članak 21.
Registar
Komisija provedbenim aktima donesenima bez primjene postupka iz članka 34. stavka 2. osniva i održava elektronski registar oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićenih na temelju ove Uredbe za aromatizirane proizvode od vina koji je javno dostupan.
Oznake zemljopisnog podrijetla za proizvode iz trećih zemlja koji su u Uniji zaštićeni prema međunarodnom sporazumu u kojem je Unija jedna od ugovornih stranaka, mogu se kao oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene na temelju ove Uredbe unijeti u registar iz prvog stavka.
Članak 22.
Imenovanje nadležnog tijela
1. Države članice imenuju nadležno tijelo ili tijela odgovorna za provjere u pogledu obveza utvrđenih u ovom poglavlju u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (15).
2. Države članice osiguravaju da svaki subjekt koji je u skladu s ovim poglavljem ima pravo biti uključen u sustav provjera.
3. Države članice obavješćuju Komisiju o nadležnom tijelu ili tijelima iz stavka 1. Komisija objavljuje njihove nazive i adrese te ih povremeno ažurira.
Članak 23.
Provjera sukladnosti sa specifikacijama
1. U odnosu na oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene na temelju ove Uredbe koje se odnose na zemljopisno područje u Uniji godišnju provjeru sukladnosti sa specifikacijom proizvoda tijekom proizvodnje i tijekom ili nakon kondicioniranja aromatiziranih proizvoda od vina osigurava:
(a)
nadležno tijelo ili tijela iz članka 22.; ili
(b)
jedno ili više kontrolnih tijela nadležnih za certificiranje u smislu članka 2. drugog stavka točke 5. Uredbe (EZ) br. 882/2004 koja djeluju kao tijelo za certificiranje proizvoda u skladu sa zahtjevima iz članka 5. te uredbe.
Troškove takve provjere snose subjekti koji joj podliježu.
2. U odnosu na zaštićene zemljopisnog podrijetla zaštićene na temelju ove Uredbe koje se odnose na zemljopisno područje u trećoj zemlji godišnju provjeru sukladnosti sa specifikacijom proizvoda tijekom proizvodnje i tijekom ili nakon kondicioniranja aromatiziranih proizvoda od vina osigurava:
(a)
jedno ili više javnih tijela koje je imenovala treća zemlja; ili
(b)
jedno ili više tijela za certificiranje.
3. Tijela iz stavka 1. točke (b) i stavka 2. točke (b) u skladu su i akreditirana su u skladu s normom EN ISO/IEC 17065:2012 (Ocjenjivanje sukladnosti - Zahtjevi za tijela koja provode certifikaciju proizvoda, procesa i usluga).
4. Kada nadležno tijelo ili tijela navedena u stavku 1. točki (a) i stavku 2. točki (a) provjere sukladnost sa specifikacijama proizvoda, ona nude odgovarajuća jamstva objektivnosti i nepristranosti te imaju na raspolaganju kvalificirane kadrove i resurse potrebne za obavljanje svojih funkcija.
Članak 24.
Izmjene specifikacija proizvoda
1. Podnositelj zahtjeva koji ispunjava uvjete utvrđene člankom 12. može podnijeti zahtjev za odobravanje izmjena specifikacija proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla zaštićenom na temelju ove Uredbe, posebno kako bi se u obzir uzeo razvoj znanstvenih ili tehničkih spoznaja ili kako bi se ponovno odredilo zemljopisno područje na koje se odnosi članak 10. stavak 2. točka (d). Zahtjevi sadržavaju opis i razloge zatražene izmjene.
2. U slučaju kada predložene izmjene uključuju jednu ili više promjena jedinstvenog dokumenta iz članka 10. stavka 1. točke (d), članci od 13. do 16. primjenjuju se na odgovarajući način na zahtjev za izmjenu. Međutim, ako je predložena izmjene manja, Komisija provedbenim aktima odlučuje o odobrenju zahtjeva bez primjene postupka iz članka 14. stavka 2. i članka 15., a u slučaju odobrenja Komisija objavljuje podatke iz članka 14. stavka 3. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 25.
Ukidanje
Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na opravdani zahtjev države članice ili treće zemlje ili fizičke ili pravne osobe koja ima zakoniti interes, odlučiti provedbenim aktima ukinuti zaštitu zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ako više nije zajamčena sukladnost s odgovarajućim specifikacijama. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članci 13. do 16. primjenjuju se mutatis mutandis.
Članak 26.
Postojeće oznake zemljopisnog podrijetla
1. Oznake zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina navedenih u Prilogu II. Uredbi (EEZ) br. 1601/91 i sve oznake zemljopisnog podrijetla podnesene državi članici koje ta država članica odobri prije 27. ožujka 2014. automatski su zaštićene kao oznake zemljopisnog podrijetla prema ovoj Uredbi. Komisija ih provedbenim aktima donesenima bez primjene postupka iz članka 34. stavka 2. ove Uredbe navodi u registru predviđenom u članku 21. ove Uredbe.
2. Države članice u odnosu na postojeće oznake zemljopisnog podrijetla iz stavka 1. predaju Komisiji:
(a)
tehničke dokumente predviđene u članku 10. stavku 1.;
(b)
nacionalne odluke o odobrenju.
3. Postojeće oznake zemljopisnog podrijetla iz stavka 1. za koje se do 28. ožujka 2017. ne dostave informacije iz stavka 2. gube zaštitu u smislu ove Uredbe. Komisija može provedbenim aktima donesenima bez primjene postupka iz članka 34. stavka 2. poduzeti odgovarajuće formalne korake o brisanju takvih imena iz registra predviđenog u članku 21.
4. Članak 25. ne primjenjuje se na postojeće oznake zemljopisnog podrijetla iz stavka 1. ovog članka.
Komisija do 28. ožujka 2018. može provedbenim aktima na vlastitu inicijativu odlučiti ukinuti zaštitu postojećih oznaka zemljopisnog podrijetla iz stavka 1. ovog članka ako nisu u skladu s člankom 2. točkom 3. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 27.
Pristojbe
Države članice mogu zaračunati pristojbu radi pokrivanja svojih troškova, uključujući one koji su nastali ispitivanjem zahtjeva za zaštitom, podnošenjem prigovora, podnošenjem zahtjeva za izmjene te podnošenjem zahtjeva za ukidanje sukladno ovom poglavlju.
Članak 28.
Delegirane ovlasti
1. Kako bi se u obzir uzele posebne osobine proizvodnje u razgraničenom zemljopisnom području, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. u vezi s:
(a)
kriterijima razgraničenja zemljopisnog područja; i
(b)
pravilima, ograničenjima i odstupanjima povezanima s proizvodnjom u razgraničenom zemljopisnom području.
2. Kako bi se osigurala kvaliteta proizvoda i sljedivost, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. kako bi se odredili uvjeti pod kojima specifikacije proizvoda mogu uključivati dodatne zahtjeve iz članka 10. stavka 2. točke (f).
3. Kako bi se osigurala prava ili zakoniti interesi proizvođača ili gospodarskih subjekata Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33., kako bi se:
(a)
odredili slučajevi u kojima pojedinačan proizvođač može podnijeti zahtjev za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla;
(b)
odredila ograničenja za vrstu podnositelja zahtjeva koji može podnijeti zahtjev za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla;
(c)
odredili uvjeti koje je potrebno pratiti u vezi sa zahtjevom za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla, kontrolom Komisije, postupkom prigovora i postupcima za izmjenu i ukidanje oznaka zemljopisnog podrijetla;
(d)
odredili uvjeti primjenjivi na prekogranične zahtjeve;
(e)
odredio datum podnošenja zahtjeva ili molbe;
(f)
odredio datum od kojeg vrijedi zaštita;
(g)
odredili uvjeti prema kojima se izmjena smatra manjom izmjenom kako je navedeno u članku 24. stavku 2.;
(h)
odredio datum kada izmjena stupa na snagu;
(i)
odredili uvjeti u vezi sa zahtjevom za izmjenu i odobrenjem izmjene specifikacija proizvoda oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene na temelju ove Uredbe ako takve izmjene ne obuhvaćaju nikakve promjene jedinstvenog dokumenta iz članka 10. stavka 1. točke (d).
4. Kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. u vezi s ograničenjima za zaštićene nazive.
Članak 29.
Provedbene ovlasti
1. Komisija može provedbenim aktima donijeti sve potrebne mjere koje se odnose na ovo poglavlje u vezi s:
(a)
informacijama koje se navode u specifikacijama proizvoda s obzirom na vezu iz članka 2. točke 3. između zemljopisnog područja i konačnog proizvoda;
(b)
načinima objavljivanja odluke o zaštiti ili odbijanju iz članka 16.;
(c)
podnošenjem prekograničnih zahtjeva;
(d)
provjerama i kontrolama koje trebaju izvršiti države članice uključujući ispitivanje.
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
2. Komisija može provedbenim aktima donijeti sve potrebne mjere sukladno ovom poglavlju, a koje se odnose na postupak, uključujući kriterij prihvatljivosti, za ispitivanje zahtjeva za zaštitu ili za odobravanje izmjene oznake zemljopisnog podrijetla, kao i na postupak, uključujući kriterij prihvatljivosti za podnošenje prigovora, ukidanje ili preinaku te podnošenje informacija vezanih za postojeće zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, posebno u odnosu na:
(a)
obrasce za dokumente i format prijenosa;
(b)
rokove;
(c)
pojedinosti o činjenicama, dokaze i prateću dokumentaciju koje treba podnijeti uz zahtjev ili molbu.
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 30.
Neprihvatljiv zahtjev ili molba
Ako se zahtjev ili molba koji su predani u skladu s ovim poglavljem smatraju neprihvatljivima, Komisija provedbenim aktima donesenima bez primjene postupka iz članka 34. stavka 2. donosi odluku o njihovu odbacivanju zbog neprihvatljivosti.
POGLAVLJE IV.
OPĆE, PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 31.
Provjere i kontrole aromatiziranih proizvoda od vina
1. Države članice odgovorne su za provjere aromatiziranih proizvoda od vina. One poduzimaju potrebne mjere kako bi se osigurala usklađenost s odredbama ove Uredbe te posebno imenuju nadležno tijelo ili tijela koja su odgovorna za provjere obveza uspostavljene ovom Uredbom u skladu s Uredbom (EZ) br. 882/2004.
2. Komisija, prema potrebi, provedbenim aktima donosi pravila u vezi s administrativnim i fizičkim provjerama koje trebaju provesti države članice radi izvršavanja obveza koje proizlaze iz primjene ove Uredbe.
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 32.
Razmjena informacija
1. Države članice i Komisija međusobno razmjenjuju sve informacije potrebne za primjenu ove Uredbe te za izvršavanje međunarodnih obveza u vezi s aromatiziranim proizvodima od vina. Te se informacije, prema potrebi, mogu prenijeti ili objaviti nadležnim tijelima trećih zemalja te ih se može objaviti.
2. Kako bi obavijesti iz stavka 1. bile brze, učinkovite, točne i isplative Komisija je sukladno članku 33. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima utvrđuje:
(a)
prirodu i vrstu informacije koju treba priopćiti;
(b)
načine obavješćivanja;
(c)
pravila u vezi s pravom pristupa dostupnim informacijama ili sustavima informacija;
(d)
uvjete i načine objave informacija.
3. Komisija provedbenim aktima donosi:
(a)
pravila o pružanju informacija potrebnih za primjenu ovog članka;
(b)
postupke za upravljanje informacijama koje se priopćuju, kao i pravila o sadržaju, obliku, vremenu, učestalosti i rokovima za obavješćivanje;
(c)
postupke za prijenos ili stavljanje informacija i dokumenata na raspolaganje državama članicama, nadležnim tijelima trećih zemalja ili javnosti.
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 33.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 2., članka 28., članka 32. stavka 2. i članka 36. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od 27. ožujka 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 4. stavka 2., članka 28., članka 32. stavka 2. i članka 36. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 4. stavka 2., članka 28., članka 32. stavka 2. i članka 36. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 34.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže Odbor za aromatizirane proizvode od vina. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
U slučaju provedbenih akata iz članka 4. stavka 3. prvog podstavka i članka 29. stavka 1. točke (b), ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 35.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EEZ) br. 1601/91 stavlja se izvan snage od 28. ožujka 2015.
Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu III. ovoj Uredbi.
Članak 36.
Prijelazne mjere
1. Kako bi se ubrzao prijelaz s pravila iz Uredbe (EEZ) br. 1601/91 na pravila iz ove Uredbe, Komisija je ovlaštena donijeti, prema potrebi, delegirane akte u skladu s člankom 33. o donošenju mjera za izmjenu ili odstupanje od ove Uredbe, koji ostaju na snazi do 28. ožujka 2018.
2. Aromatizirani proizvodi od vina koji ne udovoljavaju zahtjevima ove Uredbe, a koji su proizvedeni u skladu s Uredbom (EEZ) br. 1601/91 prije 27. ožujka 2014. mogu se stavljati na tržište do isteka zaliha.
3. Aromatizirani proizvodi od vina koji su usklađeni s člancima od 1. do 6. i člankom 9. ove Uredbe i koji su proizvedeni prije 27. ožujka 2014. mogu se stavljati na tržište do isteka zaliha, pod uvjetom da su ti proizvodi usklađeni s Uredbom (EEZ) br. 1601/91 u odnosu na sve aspekte koji nisu uređeni člancima od 1. do 6. i člankom 9. ove Uredbe.
Članak 37.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 28. ožujka 2015. Međutim, članak 36. stavci 1. i 3. primjenjuju se od 27. ožujka 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 26. veljače 2014.