ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 466/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Kromě svého základního poslání financovat investice v Evropské unii, které zůstává jejím hlavním úkolem i cílem, provádí Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) finanční operace mimo Unii na podporu vnějších politik Unie. To umožňuje doplnit rozpočtové prostředky Unie dostupné pro regiony mimo EU o finanční sílu EIB ve prospěch cílových třetích zemí. Prováděním těchto finančních operací EIB nepřímo přispívá k plnění obecných zásad a cílů politiky Unie, jež zahrnují zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti, a k prosperitě Unie v měnících se globálních ekonomických podmínkách.
(2)
Ustanovení čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve spojení s článkem 208 této smlouvy stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce.
(3)
Za účelem podpory vnější činnosti Unie a k tomu, aby EIB mohla financovat investice mimo Unii, aniž by to mělo nepříznivý dopad na úvěrovou bonitu EIB, využívala většina operací EIB mimo Unii rozpočtovou záruku EU (dále jen „záruka EU“) spravovanou Komisí. To dále posiluje úvěruschopnost EIB vzhledem k finančním trhům, což má prvořadý význam.
(4)
Poslední záruka EU na finanční operace EIB podepsané během období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013 byla stanovena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU (2). Záruka EU na finanční operace EIB mimo Unii ve prospěch unijních politik by měla být stanovena s ohledem na víceletý finanční rámec na období 2014-2020.
(5)
Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3), zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet Unie pro případ ztrát z finančních operací EIB a z makrofinanční pomoci a úvěrů Euratomu mimo Unii.
(6)
Měl by být vypracován seznam zemí, které mohou být potenciálně způsobilé pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU. Je rovněž vhodné vytvořit seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU.
(7)
S ohledem na nedávný vývoj, který Unii umožnil otevřít novou kapitolu vztahů s Bhútánem a Myanmarem/Barmou a s cílem podpořit probíhající politické a hospodářské reformy v obou těchto zemích, by měl být Bhútán doplněn na seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB, a Myanmar/Barma by měl být doplněn na oba uvedené seznamy.
(8)
Za účelem zohlednění zásadního politického vývoje by měl být náležitě přezkoumán seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé pro finanční operace EIB v rámci záruky EU, a na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny přílohy III. Změny Komise v příloze III by měly vycházet z celkového hodnocení zahrnujícího ekonomické, sociální, environmentální a politické aspekty, zejména pak ty, které souvisejí s demokracií, lidskými právy a základními svobodami. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Aby se zohlednil budoucí vývoj skutečných potřeb na dotování záručního fondu podle nařízení (ES, Euratom) č. 480/2009, je zapotřebí rozdělit maximální strop záruky EU na pevně stanovený strop dosahující maximální částky 27 000 000 000 EUR a nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR. Financování záručního fondu v souhrnném rozpočtu Unie (rozpočtová položka 01 03 06) je zajišťováno zpětně na základě údajů o plnění týkajících se neuhrazených zaručených úvěrů pro třetí země na konci roku n-2. S ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství se na svěřeneckém účtu zřízeném pro účely finančního nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) nahromadily na základě „zpětných toků“ prostředky získané ze středomořského rizikového kapitálu a úvěrových investic v rámci operací sjednaných před rokem 2007, na něž bylo využito rozpočtových prostředků Unie. Část těchto prostředků by měla být využita na záruční fond jako mimořádné opatření k zajištění toho, aby stropy pro finanční operace EIB stanovené tímto rozhodnutím byly v období 2014-2020 udržovány na příslušné úrovni. Zbývající část těchto prostředků by měla být vrácena do souhrnného rozpočtu Unie.
(10)
Otázky, které by měly být posouzeny pro úplné nebo částečné uvolnění nepovinné dodatečné částky, by měly zahrnovat: pokrok při provádění tohoto rozhodnutí ze strany EIB, zejména výsledky operací EIB na základě informací mimo jiné z rámce pro měření výsledků, včetně údajů o dopadu na rozvoj; potřeby financování záručního fondu s přihlédnutím k minulým i budoucím neuhrazeným částkám na veškeré činnosti kryté záručním fondem; makroekonomická, finanční a politická situace způsobilých regionů a zemí v době přezkumu v polovině období.
(11)
Částky kryté zárukou EU v jednotlivých regionech by měly nadále představovat stropy pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU, a nikoliv cíle, které má EIB splnit. Tyto stropy by měly být posouzeny v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období, zejména s ohledem na případné změny v seznamu regionů a zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB.
(12)
Finanční operace EIB by měly být v souladu se strategiemi přijímající země. V této souvislosti, v zájmu soudržnější a lépe cílené činnosti EIB v oblasti vnějšího financování na podporu politik Unie a maximálního prospěchu příjemců stanoví rozhodnutí č. 1080/2011/EU obecné cíle finančních operací EIB pro všechny způsobilé regiony a země: rozvoj místního soukromého sektoru, zejména v rámci podpory malých a středních podniků, sociální a hospodářskou infrastrukturu a zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a to na základě komparativních výhod EIB v oblastech, kde má prokazatelné výsledky. Tyto cíle by měly být v zájmu další podpory udržitelného růstu a vytváření pracovních míst zachovány i v tomto rozhodnutí.
(13)
Zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování, a to včetně malých a středních podniků z Unie, které investují v regionech, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, může hrát zásadní roli při oživení hospodářského rozvoje a v boji proti nezaměstnanosti. Chce-li EIB skutečně oslovit malé a střední podniky, její finanční operace by se měly zaměřovat na výsledek. EIB by měla pokud možno investovat do činnosti malých a středních podniků v oblasti výzkumu a inovací s cílem podpořit místní rozvoj. EIB by měla spolupracovat s místními institucemi, které ve způsobilých zemích působí jako finanční zprostředkovatelé a jež by měly být součástí místního hospodářství, zejména s cílem zajistit, aby se část finančních výhod převedla na jejich klienty a aby vznikala přidaná hodnota ve srovnání s jinými zdroji financování. EIB by rovněž měla v co největší možné míře zvyšovat diverzifikaci svých finančních partnerů v zemích, v nichž provádí operace. Během svého důkladného posuzování by EIB měla vyhodnotit, zda jsou finanční operace na podporu malých a středních podniků prováděné finančními zprostředkovateli v souladu s regionálními operačně-technickými pokyny, rámcem pro měření výsledků a standardy EIB. EIB by měla vytvořit mechanismus podávání zpráv s cílem zajistit, že jsou fondy určené malým a středním podnikům využívány k jejich prospěchu. V rámci svého příspěvku k přezkumu v polovině období by EIB měla předložit konsolidovanou zprávu o financování malých a středních podniků podle tohoto rozhodnutí.
(14)
Krytí zárukou EU, které je omezeno na rizika státní nebo politické povahy, není samo o sobě dostatečné k zajištění smysluplné činnosti EIB na podporu mikrofinancování. Proto by tato činnost měla být případně uskutečňována v kombinaci s rozpočtovými prostředky, které jsou k dispozici v rámci jiných nástrojů, a prostřednictvím institucí působících jako zprostředkovatelé, a to i na místní úrovni, s cílem prosazovat růst a nepřímo přispívat ke snížení chudoby v chudších zemích.
(15)
EIB by měla i nadále financovat investiční projekty v oblasti sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy a energetiky, a měla by zvážit posílení své činnosti na podporu infrastruktury v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, pokud má tato činnost jasnou přidanou hodnotu.
(16)
Pro posílení rozměru záruky EU v oblasti změny klimatu by měl být zaveden cílový celkový objem operací a systém umožňující předběžné posouzení emisí skleníkových plynů u projektů podporovaných v rámci záruky EU. Finanční operace EIB na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování by měly tvořit nejméně 25 % všech finančních operací EIB s cílem dále podpořit celosvětové cíle Unie v oblasti změny klimatu. EIB by ve spolupráci s Komisí měla poskytovat své odborné znalosti, aby podpořila veřejné i soukromé subjekty, na něž se vztahují finanční operace EIB, při řešení problémů spojených se změnou klimatu a při nejlepším možném využití dostupných finančních prostředků. Pro projekty na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování by mělo být k dispozici zvýhodněné financování. Finanční operace EIB by měly být podle možnosti a ve vhodných případech doplněny finančními prostředky ze souhrnného rozpočtu Unie prostřednictvím účinné a náležité kombinace grantů a úvěrů na financování opatření v oblasti změny klimatu v souvislosti s vnější pomocí Unie. Z tohoto hlediska by výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu měla obsahovat podrobnou zprávu o finančních nástrojích využívaných k financování těchto projektů, v níž budou uvedeny výše finančních operací EIB a příslušné výše grantů.
(17)
V oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by základním cílem finančních operací EIB měla být regionální integrace zemí, zejména hospodářská integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, zemí v rámci evropské politiky sousedství a Unie. V této souvislosti a v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by EIB měla mít možnost podporovat partnerské země prostřednictvím přímých zahraničních investic společností z Unie, které prosazují hospodářskou integraci s Unií a přispívají k podpoře technologií a předávání znalostí za předpokladu, že během odpovídajícího posouzení investičního projektu byla náležitá pozornost věnována minimalizaci rizik, že finanční operace EIB budou mít nepříznivé dopady na zaměstnanost v Unii. EIB by měla být rovněž povzbuzována, aby na své vlastní riziko podporovala přímé zahraniční investice společností z Unie v partnerských zemích, s přihlédnutím ke schopnosti EIB nést riziko.
(18)
EIB by měla u činností podporovaných podle tohoto rozhodnutí pravidelně provádět následná hodnocení nebo hodnocení v polovině období s cílem posoudit jejich relevantnost, výkonnost a účinky na rozvoj a určit aspekty, které by mohly vést ke zlepšení budoucích činností. Taková hodnocení by měla přispívat k odpovědnosti a provedení analýzy udržitelnosti.
(19)
Praktická opatření na propojení obecných cílů záruky EU a jejich provádění by měla být stanovena v regionálních operačně-technických pokynech. Tyto pokyny by měly být v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie včetně zásady diferenciace stanovené v rámci evropské politiky sousedství. Regionální operačně-technické pokyny by měly být v návaznosti na přijetí tohoto rozhodnutí přezkoumány a na základě přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období dále aktualizovány, aby se přizpůsobily vývoji vnějších politik a priorit Unie. Aktualizace regionálních operačně-technických pokynů by měla mimo jiné zohlednit odpovídající vývoj ve způsobilých zemích.
(20)
V souladu s protokolem č. 5 o statutu Evropské investiční banky, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU, mají být žádosti podané přímo u EIB o finanční operace EIB uskutečněné podle tohoto rozhodnutí předloženy k vyjádření Komisi ohledně souladu s příslušnými právními předpisy a politikami Unie. Pokud v případě finančních operací EIB spadajících do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vydá Komise záporné stanovisko ke kterékoli z těchto operací, neměla by se na takovou operaci záruka EU vztahovat.
(21)
I když silnou stránkou EIB zůstává to, že je specifickým modelem jakožto investiční banka ve veřejném vlastnictví, která poskytuje dlouhodobé půjčky určené k naplnění politických cílů stanovených jejími akcionáři, její finanční operace by měly přispívat k naplňování obecných zásad, kterými se podle článku 21 Smlouvy o EU řídí vnější činnost Unie, tedy k upevňování a podpoře demokracie a právního státu, lidských práv a základních svobod a k plnění mezinárodních závazků a dohod, včetně dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. EIB by měla zejména přispívat k hospodářské, finanční a technické spolupráci se třetími zeměmi v souladu s článkem 212 Smlouvy o fungování EU. Činnost EIB by mimoto měla být v souladu s mezinárodním právem, včetně dodržování zásad Charty Organizace spojených národů. V příslušných fázích životnosti projektu by činnost EIB měla být také v souladu s Úmluvou o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a o přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí Evropské hospodářské komise OSN (Aarhuská úmluva). Ve vztahu k rozvojovým zemím by finanční operace EIB měly posilovat udržitelný hospodářský, sociální a environmentální rozvoj, a to zejména v těch zemích, které jsou nejvíce znevýhodněné, jejich hladké a postupné začlenění do světového hospodářství, jakož i zajištění souladu s cíli schválenými Unií v návaznosti na OSN a jiné příslušné mezinárodní organizace. V souladu s čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by EIB měla v rámci svého příspěvku k provádění opatření, jež jsou nezbytná k podpoře cílů unijní politiky rozvojové spolupráce, ve všech regionech, v nichž rozvíjí své aktivity, usilovat o nepřímou podporu za účelem dosažení rozvojových cílů tisíciletí Organizace spojených národů pro rok 2015 a po roce 2015 za účelem dosažení případných nových rozvojových cílů, které by mohly rozvojové cíle tisíciletí upravit či nahradit.
(22)
Činnost EIB podle tohoto rozhodnutí by měla podporovat provádění Evropského konsensu o rozvoji, Agendy pro změnu a zásad účinnosti podpory uvedených v Pařížském prohlášení z roku 2005, akčním programu z Akkry z roku 2008 a v dohodě o Busanském partnerství z roku 2011. Tato činnost by navíc měla být v souladu se strategickým rámcem EU a akčním plánem EU pro lidská práva a demokracii, který Rada přijala dne 25. června 2012, a mezinárodními dohodami o životním prostředí včetně závazků v oblasti biologické rozmanitosti. Měla by být realizována prostřednictvím řady konkrétních opatření, zejména posílením schopnosti EIB posuzovat environmentální, sociální a rozvojové aspekty investičních projektů, včetně lidských práv, základních svobod a rizik spojených s konflikty, a podporou místních konzultací s veřejnými orgány a občanskou společností. V této souvislosti by EIB měla realizovat a dále rozvíjet svůj rámec pro měření výsledků, který představuje podrobný soubor ukazatelů pro měření výkonnosti posuzujících hospodářský, environmentální, sociální a rozvojový dopad jejích finančních operací po celou dobu životnosti projektu EIB. Realizace rámce pro měření výsledků by měla být posouzena v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období. Při provádění důkladného posouzení v souvislosti s investičními projekty by EIB ve vhodných případech a v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie a mezinárodními osvědčenými postupy, jakož i s právem Unie a vnitrostátním právem přijímající země, měla požadovat, aby předkladatelé investičních projektů vedli konzultace na místní úrovni a zveřejňovali jejich výsledky s cílem zohlednit dopad projektů na příslušné zúčastněné strany. EIB by měla být v kontaktu s navrhovateli a příjemci projektů po celou dobu jejich vypracovávání. Dohody o financování podepsané během období, na které se vztahuje toto rozhodnutí, a týkající se finančních operací EIB, jejichž stranou jsou veřejné subjekty, by měly obsahovat výslovnou možnost pozastavit vyplácení prostředků, pokud dojde podle tohoto rozhodnutí k odvolání způsobilosti země, kde se investiční projekt realizuje.
(23)
Mělo by být zajištěno, aby finanční operace EIB na všech úrovních, od strategického plánování na výchozí úrovni po navazující rozvoj investičních projektů, byly v souladu s vnějšími politikami Unie a s obecnými cíli stanovenými v tomto rozhodnutí a aby je podporovaly. V zájmu větší vnitřní provázanosti vnější činnosti Unie by měl být dále prohlouben dialog o politice a strategii mezi Komisí a EIB, včetně Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), přičemž Evropský parlament a Rada by měly být náležitě informovány. Kanceláře EIB mimo území Unie by se měly podle možnosti nacházet při delegacích Unie, aby došlo k prohloubení této spolupráce a aby se obě instituce mohly podělit o provozní náklady. Memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí a Evropskou investiční bankou o spolupráci a koordinaci v regionech, na které se vztahuje mandát pro poskytování úvěrů třetím zemím, jež bylo v roce 2013 přezkoumáno za účelem prohloubení spolupráce a včasné vzájemné výměny informací mezi Komisí, ESVČ a EIB na operativní úrovni, by se mělo i nadále uplatňovat. Spolupráce v rámci memoranda o porozumění by měla zejména zahrnovat pravidelný přezkum uplatňování zásady diferenciace v zemích v rámci evropské politiky sousedství. Zvláštní význam v procesu přípravy příslušných programových dokumentů s cílem maximalizovat součinnost mezi činnostmi EIB a Komise, případně včetně ESVČ, pak má včasná a systematická výměna názorů mezi těmito orgány. Je také zapotřebí posílit spolupráci týkající se otázek dodržování lidských práv, základních svobod a předcházení konfliktům. EIB by měla být po dobu životnosti projektu EIB motivována ke spolupráci s delegacemi Unie.
(24)
Vnější vztahy Unie by měly být podpořeny několika nástroji, zejména nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (4). S cílem posílit soulad celkové podpory Unie v dotčených regionech je třeba využívat příležitostí k tomu, aby bylo financování EIB ve vhodných případech kombinováno s rozpočtovými zdroji Unie, a to ve formě finančních nástrojů uvedených v hlavě VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a ve formě technické pomoci při přípravě a realizaci projektů prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci II zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (6), nástroje pro evropské sousedství zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (7), nástroje pro rozvojovou pomoc zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (8), nástroje partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (9), nástroje pro celosvětové prosazování demokracie a lidských práv zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (10), nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (11) a nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti zřízeného nařízením Rady (EU) č. 237/2014 (12). Po přijetí rozhodnutí č. 1080/2011/EU Komise zřídila platformu EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci s cílem optimalizovat fungování mechanismů pro kombinování grantů a úvěrů mimo Unii, zejména při plnění souhrnného rozpočtu Unie a úvěrů EIB a při výměně osvědčených postupů ohledně správy a řízení a hodnotících kritérií na úrovni projektu. Účast EIB a dalších finančních institucí na mechanismech kombinování grantů a úvěrů by měla být plně v souladu s vnějšími cíli Unie, účinností pomoci a transparentností.
(25)
Při svých finančních operacích mimo Unii, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, by EIB měla dále usilovat o posílení koordinace a spolupráce s evropskými a mezinárodními finančními institucemi, a to zejména s těmi, které se účastní platformy EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci. K této spolupráci případně patří odvětvové podmínky a vzájemná důvěra v postupy, využívání spolufinancování a podílení se na celosvětových iniciativách, jako je podpora koordinace a účinnosti pomoci. Cílem této koordinace a spolupráce by měla být minimalizace potenciálního zdvojování nákladů a nadbytečného překrývání činností. Spolupráce by se měla zakládat na zásadě vzájemnosti. Ve vhodných případech by měl být prosazován vzájemný přístup EIB k finančním nástrojům zřízeným jinými evropskými a mezinárodními finančními institucemi. Třístranné memorandum o porozumění mezi Komisí, skupinou EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) týkající se spolupráce mimo Unii, které umožňuje, aby se skupina EIB a EBRD ve své činnosti vzájemně doplňovaly a co nejlépe využívaly svých komparativních výhod, bylo v roce 2012 aktualizováno tak, aby zohlednilo rozšíření zeměpisné působnosti EBRD na středomořský region, a mělo by se i nadále uplatňovat. Zásady stanovené v tomto rozhodnutí by se měly rovněž uplatňovat v případech, kdy je financování ze strany EIB prováděno prostřednictvím dohod o spolupráci s jinými evropskými a mezinárodními finančními institucemi.
(26)
EIB by měla být motivována k tomu, aby i nadále financovala operace mimo Unii také na vlastní riziko, mimo jiné i na podporu ekonomických zájmů Unie, v zemích a ve prospěch investičních projektů, které mají podle posouzení EIB dostatečnou bonitu, a s přihlédnutím ke své vlastní schopnosti absorbovat riziko, tak aby mohlo být využívání záruky EU zaměřeno na země a investiční projekty, u nichž záruka EU podle posouzení EIB vede k přidané hodnotě, a to i v oblasti udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje.
(27)
EIB by měla rozšířit řadu nabízených inovačních finančních nástrojů, mimo jiné větším zaměřením na vyvíjení záručních nástrojů. EIB by kromě toho měla aktivně usilovat o účast na nástrojích pro sdílení rizik a na dluhových nástrojích kapitálového trhu pro financování projektů se stabilním a předvídatelným vývojem peněžních toků. Měla by zejména zvážit podporu dluhových nástrojů kapitálového trhu, které byly vydány nebo poskytnuty ve prospěch investičního projektu uskutečňovaného ve způsobilých zemích. Dále by EIB měla zvýšit poskytování úvěrů v místních měnách a vydávání dluhopisů na místních trzích, za předpokladu, že přijímající země zavedou nezbytné strukturální reformy, zejména ve finančním sektoru, jakož i jiná opatření k usnadnění činnosti EIB. Při diverzifikaci a rozšiřování nástrojů kapitálového trhu by se mělo dbát především na to, aby takové nástroje nevedly k rizikovým finančním praktikám a zadlužení, a aby tudíž nemohly ohrožovat finanční stabilitu.
(28)
Komise by měla každý rok předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva by měla posoudit finanční operace EIB a jejich soulad s tímto rozhodnutím, jejich přidanou hodnotu a přínos pro vnější politiky Unie, jejich kvalitu, dopad na rozvoj podle rámce EIB pro měření výsledků a finanční výhody přenesené na příjemce. Tato zpráva by rovněž měla obsahovat informace o čerpání záruky EU, financování opatření v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, následných opatřeních týkajících se fungování memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv a popis spolupráce s Komisí a dalšími evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva by měla být zveřejněna s cílem umožnit příslušným zúčastněným stranám, včetně občanské společnosti, vyjádřit své stanovisko.
(29)
Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie by měly být nadále prováděny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe. Tyto operace by měly být i nadále řízeny v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, jež by měly ze zásad řádné bankovní praxe vycházet, včetně vhodných kontrolních opatření a souladu s prohlášením EIB o sociálních a environmentálních normách, jakož i v souladu s příslušnými pravidly a postupy ve vztahu k Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). S cílem přispět k mezinárodnímu boji proti daňovým podvodům, daňovým únikům a praní peněz by EIB při svých finančních operacích měla náležitě provádět své politiky vůči nedostatečně regulovaným nebo nespolupracujícím jurisdikcím, které za nespolupracující označuje Unie, Organizace spojených národů, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finanční akční výbor. V zájmu zajištění transparentnosti by EIB ve spolupráci s místními finančními zprostředkovateli měla v rámci možností vytvořit seznam konečných příjemců úvěrů.
(30)
EIB by měla přijmout příslušná opatření, která zajistí, aby při finančních operacích EIB krytých zárukou EU byly uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci, praní peněz a jakémukoli protiprávnímu jednání chráněny finanční zájmy Unie a aby byl úřad OLAF oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v prostorách příjemců. V souladu s pokynem „Politika pro předcházení nedovoleným postupům v činnostech Evropské investiční banky a odrazování od nich“ přijatým v roce 2008 a revidovaným v roce 2013 by EIB měla úzce spolupracovat s příslušnými orgány Unie a členských států s cílem posílit platná opatření proti praní peněz a financování terorismu a přispět ke zlepšení jejich prosazování. V souladu se svou politikou vnitřních informátorů by EIB měla rovněž věnovat zvláštní pozornost informacím od informátorů týkajícím se potenciálních případů podvodu, korupce nebo jiné nezákonné činnosti, aby bylo možné zajistit řádná následná opatření, zpětnou vazby a ochranu proti odvetným opatřením.
(31)
Řídící orgány EIB by měly být motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Záruka EU
1. Unie poskytne Evropské investiční bance (EIB) rozpočtovou záruku za financování operací prováděných mimo území Unie (dále jen „záruka EU“). Záruka EU je poskytnuta jako paušální záruka za všechny platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, v souvislosti s úvěry, úvěrovými zárukami a dluhovými nástroji kapitálového trhu poskytnutými nebo vydanými ve prospěch investičních projektů EIB, které jsou způsobilé podle odstavce 2.
2. Pro účely záruky EU jsou způsobilé úvěry, úvěrové záruky a dluhové nástroje kapitálového trhu, které jsou poskytnuty nebo vydány ve prospěch investičních projektů uskutečňovaných ve způsobilých zemích podle vlastních pravidel a postupů EIB, včetně prohlášení EIB o environmentálních a sociálních zásadách a normách, a na podporu relevantních cílů vnější politiky Unie, jestliže EIB poskytuje finanční prostředky v souladu s podepsanou dohodou, jejíž účinnost dosud neuplynula a jež ani nebyla zrušena (dále jen „finanční operace EIB“).
3. Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie jsou nadále řízeny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe.
4. Záruka EU je omezena na 65 % celkové vyplacené a zaručené částky v rámci finančních operací EIB po odečtení splacených částek a přičtení všech souvisejících částek.
5. Záruka EU kryje finanční operace EIB podepsané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
6. Pokud po uplynutí období uvedeného v odstavci 5 Evropský parlament a Rada nepřijmou rozhodnutí, jímž bude EIB poskytnuta nová záruka EU na krytí ztrát v rámci jejích finančních operací mimo Unii, prodlouží se toto období automaticky jedenkrát o šest měsíců.
Článek 2
Stropy pro finanční operace EIB v rámci záruky EU
1. Maximální strop pro finanční operace EIB v rámci záruky EU nepřesáhne v období 2014-2020 částku 30 000 000 000 EUR. Částky, které se původně pro finanční operace plánovaly, ale později byly zrušeny, se do tohoto stropu nezapočítávají.
Tento maximální strop je rozdělen na:
a)
pevně stanovený strop s maximální částkou dosahující 27 000 000 000 EUR;
b)
nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR.
Evropský parlament a Rada rozhodnou v souladu s řádným legislativním postupem o úplném nebo částečném uvolnění částky uvedené v písmenu b) a její regionální distribuci na základě přezkumu v polovině období uvedeného v článku 19.
2. Pevně stanovený strop uvedený v odst. 1 písm. a) se dělí na regionální stropy a podstropy, jak stanoví příloha I. V rámci regionálních stropů zajistí EIB postupně vyvážené rozdělení mezi jednotlivé země v regionech, na něž se vztahuje záruka EU.
Článek 3
Obecné cíle a zásady
1. Záruka EU se poskytuje pouze na finanční operace EIB, jež mají podle posouzení EIB přidanou hodnotu a podporují některý z těchto obecných cílů:
a)
rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků;
b)
rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury a informačních a komunikačních technologií;
c)
přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování.
2. Při zachování specifického charakteru EIB jakožto investiční banky přispívají finanční operace EIB uskutečňované podle tohoto rozhodnutí k naplnění obecného zájmu EU, a to zejména zásad, kterými se podle článku 21 SEU řídí vnější činnost Unie, a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. Řídící orgány EIB jsou motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí.
3. Základním cílem finančních operací EIB v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle stanovené v odstavci 1, je regionální integrace zemí, mimo jiné zejména hospodářská integrace zemí usilujících o přistoupení k Unii, zemí v rámci evropské politiky sousedství a Unie. EIB provádí finanční operace v přijímajících zemích v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, podporou přímých zahraničních investic, které prosazují hospodářskou integraci s Unií.
4. Finanční operace EIB v rozvojových zemích, které jsou vymezeny v seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci, jejž sestavuje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, přispívají podle článků 208 a 209 Smlouvy o fungování EU nepřímo k plnění cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce, jako je zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti.
5. V zájmu zajištění co největšího dopadu investic do soukromého sektoru na rozvoj usiluje EIB o posílení místního soukromého sektoru v přijímajících zemích podporou místních investic, jak je stanoveno v odst. 1 písm. a). Finanční operace EIB na podporu obecných cílů uvedených v odstavci 1 usilují rovněž o to, aby zahrnovaly i podporu, kterou Unie poskytuje investičním projektům malých a středních podniků. Za účelem účinného sledování využití finančních prostředků ve prospěch dotčených malých a středních podniků stanoví EIB společně s finančními zprostředkovateli odpovídající smluvní požadavky, včetně norem pro předkládání zpráv příjemci.
EIB spolupracuje s finančními zprostředkovateli, kteří mohou podpořit konkrétní potřeby malých a středních podniků v zemích operace a kteří se nepodílejí na finančních operacích EIB prováděných ve způsobilé zemi prostřednictvím nástrojů umístěných v zahraniční nespolupracující jurisdikci uvedené v článku 13.
6. Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. b) podporují investiční projekty převážně v oblastech dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury, informačních a komunikačních technologií, zdraví a vzdělávání. To zahrnuje výrobu a integraci energie z obnovitelných zdrojů, transformaci energetických systémů umožňující přechod na technologie a paliva s nižšími emisemi uhlíku, udržitelnou energetickou bezpečnost a energetickou infrastrukturu, včetně infrastruktury pro produkci plynu a jeho dopravy na energetický trh Unie, jakož i elektrifikaci venkovských oblastí, environmentální infrastruktury, jako jsou voda a hygiena a ekologická infrastruktura, telekomunikace a infrastruktury pro širokopásmové připojení.
7. Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. c) podporují investiční projekty v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování, které přispívají k plnění celkového cíle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, a to zejména zamezením emisí skleníkových plynů nebo jejich snižováním v oblastech obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy nebo zvyšováním odolnosti ohrožených zemí, odvětví a regionů vůči nepříznivým dopadům změny klimatu. Kritéria způsobilosti pro projekty v oblasti změny klimatu jsou vymezena ve strategii EIB týkající se změny klimatu, která bude aktualizována do konce roku 2015. Za tímto účelem by měla být do postupu environmentálního hodnocení zařazena analýza uhlíkové stopy, aby bylo možno určit, zda návrhy projektu optimalizují zlepšení v oblasti energetické účinnosti. Objem těchto operací bude v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, představovat alespoň 25 % celkových finančních operací EIB.
8. Do konce roku 2015 a v souladu s unijními i mezinárodními cíli v oblasti změny klimatu aktualizuje EIB ve spolupráci s Komisí svoji strategii týkající se změny klimatu z hlediska finančních operací EIB. Tato aktualizace by měla mimo jiné zahrnovat konkrétní opatření s cílem zajistit, aby investiční projekty podle tohoto rozhodnutí byly v souladu s cíli Unie v oblasti změny klimatu, a posílit úsilí o podporu obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.
9. Záruka EU se vztahuje pouze na finanční operace EIB uskutečněné ve způsobilých zemích, které s EIB uzavřely rámcovou dohodu o právních podmínkách provádění těchto operací.
Článek 4
Země, na něž se vztahuje záruka EU
1. Seznam zemí, které jsou potenciálně způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II. Seznam zemí, které jsou způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze III a neobsahuje žádnou zemi, jež není uvedena v příloze II. U zemí, které nejsou uvedeny v příloze II, se o způsobilosti získat financování EIB v rámci záruky EU rozhodne v jednotlivých případech na základě řádného legislativního postupu.
2. Pokud jde o změny přílohy III, Komise má pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 18. Rozhodnutí Komise vychází z celkového posouzení zahrnujícího ekonomické sociální, environmentální a politické aspekty, a to zejména ty, které se týkají demokracie, lidských práv a základních svobod, i z příslušných usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěrů Rady.
3. Akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha III, není s výhradou odstavce 4 dotčeno krytí zárukou EU, které se vztahuje na finanční operace EIB podepsané před vstupem těchto aktů v přenesené pravomoci v platnost.
4. Čerpání prostředků z finančních operací EIB, na něž se vztahuje globální záruka podle čl. 8 odst. 1, se neumožňuje zemím, které nejsou uvedeny v příloze III.
5. Záruka EU se nevztahuje na finanční operace EIB v určité zemi, jestliže dohoda o těchto operacích byla podepsána po přistoupení této země k Unii.
Článek 5
Přínos finančních operací EIB pro politiky Unie
1. Do jednoho roku po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost aktualizují Komise a EIB stávající regionální operačně-technické pokyny pro finanční operace EIB.
Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie uvedeným v příloze IV. Regionální operačně-technické pokyny zejména zajistí, aby financování EIB podle tohoto rozhodnutí doplňovalo odpovídající politiky, programy a nástroje Unie v oblasti pomoci v jednotlivých regionech.
Komise a EIB zohlední při aktualizaci regionálních operačně-technických pokynů příslušná usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěry Rady. Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s prioritami obsaženými v případných vnitrostátních či regionálních programech vypracovaných přijímajícími zeměmi a náležitě zohledňují veškeré konzultace s místní občanskou společností, k nimž v průběhu vypracovávání těchto programů došlo.
Komise aktualizované regionální operačně-technické pokyny okamžitě po jejich vydání předá Evropskému parlamentu a Radě.
V rámci stanoveném regionálními operačně-technickými pokyny vymezí EIB příslušné strategie financování a zajistí jejich provádění.
Finanční operace EIB jsou v souladu s regionálními operačně-technickými pokyny a strategiemi přijímající země.
Přezkum regionálních operačně-technických pokynů probíhá v návaznosti na přezkum v polovině období uvedený v článku 19.
2. V rámci postupu podle článku 19 protokolu č. 5 podává Komise vyjádření k finančním operacím EIB. Pokud v případě finančních operací EIB spadajících do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vydá Komise nepříznivé stanovisko, záruka EU se na takovou operaci nevztahuje.
Článek 6
Spolupráce s Komisí a ESVČ
1. Soulad vnějších činností EIB s cíli vnější politiky Unie musí být dále posilován s cílem maximalizovat součinnost mezi finančními operacemi EIB a rozpočtovými zdroji Unie, zejména aktualizací regionálních operačně-technických pokynů uvedených v článku 5, v souvislosti s níž je ve vhodných případech konzultována ESVČ ohledně politických otázek, a pomocí pravidelného a systematického dialogu a včasné výměny informací týkajících se:
a)
strategických dokumentů vypracovaných Komisí nebo případně ESVČ, jako jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony, orientační programy, akční plány a předvstupní dokumenty;
b)
strategických plánovacích dokumentů, přípravy zásoby vhodných investičních projektů EIB a výročních zpráv EIB předkládaných Komisi;
c)
jiných politických a operačních hledisek.
2. Spolupráce se uskutečňuje na regionálně diferencovaném základě, jakož i na úrovni delegací Unie, při současném zohlednění úlohy EIB i politik Unie v jednotlivých regionech.
Článek 7
Spolupráce s ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi
1. Finanční operace EIB se ve vhodných případech provádějí ve spolupráci s dalšími evropskými vícestrannými finančními institucemi a finančními institucemi členských států (dále jen „evropské finanční instituce“) a mezinárodními finančními institucemi, včetně regionálních rozvojových bank (dále jen „mezinárodní finanční instituce“) s cílem maximalizovat součinnost, spolupráci a efektivitu, společně vyvíjet nové inovativní finanční nástroje a zajistit obezřetné a přiměřené sdílení rizik a vzájemně sladěné podmínky pro investiční projekty a jednotlivá odvětví a ve snaze minimalizovat potenciální zdvojování nákladů a nadbytečné překrývání činností.
2. Spolupráci uvedenou v odstavci 1 usnadní koordinace mezi Komisí, EIB a příslušnými evropskými a mezinárodními finančními institucemi působícími v jednotlivých regionech, případně uskutečňovaná v kontextu memorand o porozumění nebo jiných rámců Unie pro regionální spolupráci.
Článek 8
Krytí a podmínky záruky EU
1. V případě finančních operací EIB, s výjimkou finančních operací spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu, u nichž je jednou ze stran stát nebo za něž se stát zaručil, a jiných finančních operací EIB, u nichž jsou jednou ze stran regionální nebo místní orgány nebo státem vlastněné nebo státem kontrolované veřejné podniky nebo instituce, jestliže u těchto jiných finančních operací EIB provedla EIB náležité hodnocení úvěrového rizika zohledňující situaci dané země, pokud jde o úvěrová rizika, záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela (dále jen „globální záruka“).
2. Pro účely odstavce 1 je Palestina zastoupena palestinskou samosprávou a Kosovo (13) je zastoupeno kosovskými úřady.
3. V případě finančních operací EIB neuvedených v odstavci 1 záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, pokud to bylo způsobeno naplněním jednoho z těchto politických rizik (dále jen „záruka ke krytí politických rizik“):
a)
zastavení devizového transferu;
b)
vyvlastnění;
c)
válka nebo občanské nepokoje;
d)
odepření spravedlnosti po porušení smlouvy.
4. V případě finančních operací EIB spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu se použije pouze záruka ke krytí politických rizik.
5. Finanční dohody s konkrétními předkladateli projektů v souvislosti s finančními operacemi EIB obsahují také příslušná environmentální a sociální ustanovení v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB.
6. Komise a EIB stanoví v dohodě o záruce uvedené v článku 14 jasnou a transparentní politiku přidělování, která EIB umožní v rámci její vnější činnosti identifikovat operace, jež mají být financovány podle tohoto rozhodnutí, s cílem zajistit co možná nejúčinnější využití záruky EU. Tato politika přidělování vychází z bonity finančních operací EIB na základě posouzení EIB, ze stropů definovaných v příloze I, z povahy protistrany, ať se jedná o státní subjekt, státem řízený subjekt podle odstavce 1 tohoto článku či o soukromý subjekt, ze schopnosti EIB absorbovat riziko a dalších relevantních kritérií, včetně přidané hodnoty záruky EU. Evropský parlament a Rada jsou informovány o politice přidělování v souladu s článkem 14.
7. Je-li záruka EU uplatněna, EIB Unii postoupí jakákoli relevantní práva týkající se jakýchkoli povinností v souvislosti se svými finančními operacemi, a to v souladu s dohodou o záruce uvedenou v článku 14.
Článek 9
Posouzení a sledování investičních projektů ze strany EIB
1. V souvislosti s aspekty investičních projektů, na něž se vztahuje záruka EU, spojenými se sociálními aspekty a s aspekty lidských práv, životního prostřední, hospodářství a rozvoje provede EIB důkladné posouzení a ve vhodných případech požaduje, aby předkladatelé projektů v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie vedli ve fázi plánování a ve fázi provádění projektu veřejné konzultace na místní úrovni s příslušnými vnitrostátními a místními zúčastněnými stranami, jakož i s občanskou společností, a aby poskytovali informace relevantní pro posouzení přínosu k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie.
Pokud je to vhodné, toto hodnocení obsahuje posouzení toho, jak zvýšit během doby životnosti projektu kapacity příjemců financování ze strany EIB prostřednictvím technické pomoci. EIB zahrne do vlastních pravidel a postupů nezbytná ustanovení týkající se posouzení environmentálního a sociálního dopadu investičních projektů a aspektů spojených s lidskými právy a předcházení konfliktů, aby se zajistilo, že investiční projekty podpořené na základě tohoto rozhodnutí jsou environmentálně a sociálně udržitelné.
2. EIB kromě předběžného posouzení rozvojových aspektů sleduje také provádění finančních operací. Po předkladatelích projektů zejména požaduje, aby důkladně sledovali provádění projektu až do jeho dokončení, mimo jiné i dopady investičního projektu na hospodářství, rozvoj, sociální otázky, životní prostředí a lidská práva. EIB pravidelně ověřuje informace poskytnuté předkladateli projektu a se souhlasem předkladatelů projektů je zpřístupňuje veřejnosti. Pokud je to možné, zprávy o dokončení projektu spojeného s finančními operacemi EIB se, kromě důvěrných informací, zveřejňují.
3. EIB usiluje o to, aby se sledování vztahovalo také na provádění zprostředkovatelských operací a činnost finančních zprostředkovatelů v oblasti podpory malých a středních podniků.
4. EIB zřídí ucelený systém předběžného posouzení relativních i absolutních hodnot emisí skleníkových plynů v souvislosti s finančními operacemi EIB v případech, kdy tyto emise dosahují významných prahových hodnot, jak jsou vymezeny v příslušné metodice EIB začleněné ve strategii EIB týkající se změny klimatu, a kdy jsou údaje k dispozici.
5. Výsledky sledování jsou pokud možno zveřejněny, s výhradou požadavků důvěrnosti a dohody mezi příslušnými stranami.
Článek 10
Vnější účelově vázané příjmy pro záruční fond
Splátky a příjmy ve výši 110 000 000 EUR, které pocházejí z operací uzavřených před rokem 2007, včetně splátek kapitálu, uvolněných jistot a splátek jistin úvěrů, dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z úvěrů a z prostředků uložených na svěřeneckých účtech, a které byly uhrazeny na svěřenecký účet zřízený pro nástroj pro evropsko-středomořské investice a partnerství a lze je přičítat podpoře poskytované ze souhrnného rozpočtu Unie, představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a využijí se ve prospěch záručního fondu.
Částky nad 110 000 000 EUR, které byly uhrazeny na svěřenecký účet zřízený pro nástroj pro evropsko-středomořské investice a partnerství, se po odečtení nákladů na řízení a poplatků zapíší do souhrnného rozpočtu Unie.
Článek 11
Výroční zprávy a účetnictví
1. Komise předloží každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí. Tato zpráva se zveřejní a obsahuje:
a)
posouzení finančních operací EIB na úrovni projektu, odvětví, země a regionu a jejich souladu s tímto rozhodnutím;
b)
souhrnné posouzení přidané hodnoty, očekávané výstupy, výsledky a rozvojové dopady finančních operací EIB, vycházející z výroční zprávy EIB o rámci pro měření výsledků. Za tímto účelem použije EIB ukazatele hodnocení výsledků financovaných projektů z hlediska rozvoje, životního prostředí a sociálních aspektů, včetně lidských práv, a zohlední přitom příslušné ukazatele podle Pařížské deklarace o účinnosti pomoci z roku 2005. Součástí ukazatelů měřících výsledky projektů z hlediska životního prostředí jsou kritéria pro „čisté technologie“, jež se v zásadě zaměřují na energetickou účinnost a technologie na snižování emisí;
c)
posouzení přínosu finančních operací EIB k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie, přičemž se zohlední regionální operačně-technické pokyny uvedené v článku 5;
d)
souhrnné posouzení finančních výhod přenesených na příjemce finančních operací EIB;
e)
posouzení kvality finančních operací EIB, zejména rozsah zohlednění environmentální a sociální udržitelnosti při důkladném posuzování a sledování financovaných investičních projektů;
f)
podrobné informace o čerpání záruky EU;
g)
informace o objemu financování projektů v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, o celkovém dopadu na relativní i absolutní hodnoty emisí skleníkových plynů podle čl. 9 odst. 4, jakož i počet projektů posuzovaných z hlediska klimatických rizik;
h)
popis spolupráce s Komisí a ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva obsahuje zejména rozpis finančních zdrojů z Unie a zdrojů z ostatních evropských a mezinárodních finančních institucí využívaných v kombinaci s financováním ze strany EIB, což poskytuje přehled o celkových investicích podporovaných finančními operacemi EIB uskutečněnými podle tohoto rozhodnutí. Zpráva také upozorňuje na sjednání nových memorand o porozumění mezi EIB a dalšími evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí;
i)
informace o následných opatřeních týkajících se memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv v tom rozsahu, v jakém se toto memorandum týká finančních operací EIB podle tohoto rozhodnutí.
2. Pro účely předkládání zpráv uvedeného v odstavci 1 poskytne EIB Komisi výroční zprávy o finančních operacích EIB uskutečněných podle tohoto rozhodnutí, včetně všech údajů potřebných k tomu, aby Komise mohla vypracovat zprávy podle odstavce 1. EIB může Komisi poskytnout také dodatečné relevantní informace, aby Evropský parlament a Rada získaly ucelený přehled o vnější činnosti EIB.
3. EIB poskytne Komisi o každé své finanční operaci statistické, finanční a účetní údaje, jakož i dodatečné informace nezbytné k tomu, aby Komise plnila své povinnosti v oblasti předkládání zpráv nebo reagovala na požadavky Účetního dvora, spolu s osvědčením auditora o částkách nesplacených v rámci finančních operací EIB. EIB poskytne Komisi také jakékoli jiné potřebné doklady v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Pro účely účetnictví a podávání zpráv Komise o rizicích, na která se vztahuje záruka EU, předloží EIB Komisi své hodnocení rizik a informace o bonitě týkající se finančních operací EIB.
5. EIB alespoň jednou ročně poskytne Komisi orientační víceletý program plánovaného objemu finančních operací EIB, jež mají být podepsány tak, aby se zajistil soulad prognóz EIB se stropy zavedenými tímto rozhodnutím a aby Komise mohla zajistit odpovídající rozpočtové plánování, pokud jde o financování záručního fondu. Komise tuto prognózu zohlední při přípravě návrhu souhrnného rozpočtu Unie.
6. EIB pravidelně poskytuje Evropskému parlamentu, Radě a Komisi všechny své nezávislé hodnotící zprávy, které posuzují praktické výsledky konkrétních činností zrealizovaných EIB podle tohoto rozhodnutí a v rámci dalších vnějších mandátů.
7. Informace uvedené v odstavcích 2 až 6 poskytuje EIB na vlastní náklady. Informace uvedené v odstavcích 2, 3 a 6 rovněž EIB obecně zveřejňuje, přičemž ze zveřejnění vyloučí veškeré informace důvěrné povahy.
Článek 12
Transparentnost a zveřejňování informací
1. EIB v souladu s vlastní politikou transparentnosti a zásadami Unie pro přístup k dokumentům a informacím a postupně i se standardy Mezinárodní iniciativy na podporu transparentnosti rozvojové pomoci zveřejní na svých internetových stránkách informace týkající se:
a)
všech finančních operací EIB uskutečňovaných podle tohoto rozhodnutí po schválení projektu, zejména informace o tom, zda se na daný investiční projekt vztahuje záruka EU a jak přispívá k cílům vnější činnosti Unie, zejména s poukazem na jeho hospodářský, sociální a environmentální dopad;
b)
memorand o porozumění mezi EIB a dalšími evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti;
c)
pokud je to možné a vhodné, stávajících rámcových dohod mezi EIB a přijímající zemí. Při podepisování nových dohod nebo změnách stávajících dohod usiluje EIB o to, aby bylo umožněno jejích zveřejnění;
d)
politiky EIB pro přidělování prostředků.
2. Komise na svých internetových stránkách zveřejní konkrétní informace týkající se všech případů zpětného získávání plateb podle dohody o záruce uvedené v článku 14 a dohody, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se uplatňování nároků, uvedené v čl. 15 odst. 2, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti.
Článek 13
Nespolupracující jurisdikce
V rámci svých finančních operací netoleruje EIB žádné nezákonné činnosti, včetně praní peněz, financování terorismu, daňových podvodů nebo daňových úniků, korupce a podvodů ohrožujících zájmy Unie. EIB se zejména nepodílí na žádné finanční operaci prováděné ve způsobilé zemi prostřednictvím zahraničního nástroje umístěného v nespolupracující jurisdikci, kterou za nespolupracující označuje Unie, Organizace spojených národů, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finanční akční výbor.
Ve svých finančních operacích uplatňuje EIB zásady a standardy stanovené v právu Unie upravujícím předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu, případně včetně požadavku ohledně přijetí přiměřených opatření ke zjištění totožnosti skutečných vlastníků.
Článek 14
Dohoda o záruce
Komise a EIB podepíší dohodu o záruce, která bude obsahovat podrobná ustanovení a postupy týkající se záruky EU podle článku 8, a informují o ní Evropský parlament a Radu.
Článek 15
Zpětné získávání plateb provedených Komisí
1. Pokud Komise provede jakoukoli platbu v rámci záruky EU, usiluje EIB jménem a na účet Komise o uplatnění nároků z vyplacených částek.
2. Komise a EIB podepíší samostatnou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se uplatňování nároků, a to nejpozději do dne podpisu dohody uvedené v článku 14.
Článek 16
Kontrola Účetním dvorem
Záruku EU a v jejím rámci poskytnuté a zpětně získané platby k tíži nebo ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie kontroluje Účetní dvůr.
Článek 17
Opatření proti podvodům
1. EIB bezodkladně uvědomí úřad OLAF a poskytne mu nezbytné informace, jakmile má v jakékoli fázi přípravy, provádění nebo ukončování projektů, na něž se vztahuje záruka EU, důvodné podezření že došlo k možnému podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávní jednání, které může ohrozit finanční zájmy Unie.
2. V zájmu ochrany finančních zájmů Evropské unie je úřad OLAF oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy vyplývajícími z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16), aby zjistil, zda ve spojitosti s finančními operacemi nedošlo k podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. OLAF může příslušným orgánům dotčených členských států předat informace získané během vyšetřování.
Jestliže se uvedené protiprávní jednání potvrdí, je EIB nápomocna při vymáhání finančních prostředků s ohledem na své finanční operace a v rámci svých pravomocí.
3. Finanční dohody podepsané v souvislosti s projekty podpořenými na základě tohoto rozhodnutí obsahují ustanovení umožňující pozastavení finančních operací EIB a v případě potřeby odpovídající opatření k vymáhání finančních prostředků v případech podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání. Rozhodnutí, zda pozastavit nebo zrušit financování EIB, přijímá EIB po náležitém posouzení všech okolností a rizik.
4. EIB se nadále spoléhá na své jednotné kontaktní místo pro boj proti korupci a podvodům určené zaměstnancům EIB a všem zúčastněným stranám.
5. EIB při svých finančních operacích uplatňuje svůj Mechanismus pro vyloučení protistran zapojených do podvodného a korupčního jednání, který obsahuje kritéria pro vyloučení uvedená v centrální databázi Unie pro vyloučení s cílem zajistit, aby byla práva všech stran dodržena.
Článek 18
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Přenesená pravomoc uvedená v článku 4 se Komisi svěřuje na dobu neurčitou počínaje dnem 11. května 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19
Přezkum v polovině období
Komise do 31. prosince 2016 ve spolupráci s EIB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu v polovině období, hodnotící provádění tohoto rozhodnutí v počátečních letech, doplněnou případně o návrh na změnu tohoto rozhodnutí. Zpráva v polovině období vychází z nezávislého externího hodnocení a příspěvku EIB.
Tato zpráva zahrnuje zejména:
a)
posouzení provádění politiky přidělování;
b)
posouzení podávání zpráv EIB a případná doporučení na jeho zlepšení;
c)
posouzení rámce pro měření výsledků, včetně ukazatelů a kritérií výkonnosti a jejich přínosu k dosažení cílů tohoto rozhodnutí;
d)
podrobný popis kritérií posuzovaných pro účely doporučení ohledně případného úplného nebo částečného uvolnění nepovinné dodatečné částky.
Článek 20
Předložení závěrečné zprávy
Do 31. prosince 2021 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
ODLUKA br. 466/2014/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 16. travnja 2014.
kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
Uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 209. i 212.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),
budući da
(1)
Osim svoje temeljne misije financiranja ulaganja u Europskoj uniji, što ostaje njezina glavna zadaća i cilj, Europska investicijska banka (EIB) poduzima operacije financiranja izvan Unije kojima se podupiru vanjske politike Unije. Time je omogućeno da se proračunska sredstva Unije koja su na raspolaganju vanjskim regijama nadopune financijskom snagom EIB-a u korist ciljanih trećih zemalja. Poduzimajući takve operacije financiranja EIB neizravno doprinosi općim načelima i ciljevima politike Unije, koji uključuju smanjenje siromaštva putem uključivog rasta i održivog gospodarstva, okolišni i društveni razvoj te blagostanje Unije u globalnim gospodarskim okolnostima koje se mijenjaju.
(2)
Članak 209. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u vezi s njegovim člankom 208., predviđa doprinos EIB-a, prema uvjetima utvrđenima u njegovom Statutu, provedbi mjera potrebnih za daljnji razvoj ciljeva politike razvojne suradnje Unije.
(3)
U cilju pružanja potpore vanjskom djelovanju Unije i kako bi se EIB-u omogućilo financiranje ulaganja izvan Unije bez utjecaja na kreditnu sposobnost EIB-a, većina njegovih operacija izvan Unije ostvaruje korist od jamstva iz proračuna EU-a („jamstvo EU-a”) kojim upravlja Komisija. To dodatno jača kreditnu sposobnost EIB-a prema financijskim tržištima, što je od primarne važnosti.
(4)
Posljednje jamstvo EU-a za EIB-ove operacije financiranja potpisano tijekom razdoblja od 1. veljače 2007. do 31. prosinca 2013. utvrđeno je Odlukom br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2). Jamstvo EU-a za EIB-ove operacije financiranja izvan Unije kao potpora politici Unije trebalo bi uspostaviti za višegodišnji financijski okvir 2014.-2020.
(5)
Jamstveni fond za vanjska djelovanja („Jamstveni fond”), osnovan Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (3) osigurava zaštitu likvidnosti proračunu Unije protiv gubitaka koji su nastali pri EIB-ovim operacijama financiranja i pri makrofinancijskoj pomoći i zajmovima Euratoma izvan Unije.
(6)
Trebalo bi izraditi popis zemalja koje su potencijalno prihvatljive za EIB-ovo financiranje u okviru jamstva EU-a. Također je potrebno izraditi popis zemalja koje su zaista prihvatljive za EIB-ovo financiranje u okviru jamstva EU-a.
(7)
Butan bi trebalo uvrstiti na popis zemalja koje su zaista prihvatljive za EIB-ovo financiranje, a Mijanmar/Burmu bi trebalo uvrstiti na oba popisa nakon nedavnih događaja koji su Uniji omogućili otvaranje novog poglavlja u odnosima s Butanom i Mijanmarom/Burmom radi pružanja potpore političkim i gospodarskim reformama koje su u tijeku u obje zemlje.
(8)
Kako bi se uvažile značajne političke promjene, trebalo bi prema potrebi preispitati popis zemalja koje su zaista prihvatljive za EIB-ove operacije financiranja u okviru jamstva EU-a, a u skladu s člankom 290. UFEU-a, na Komisiju bi trebalo prenijeti ovlast za donošenje akata u vezi s izmjenama Priloga III. Komisijini prijedlozi izmjena Priloga III. trebali bi se temeljiti na sveobuhvatnom ocjenjivanju uključujući gospodarske, socijalne, okolišne i političke aspekte, posebno one koje se odnose na demokraciju, ljudska prava i temeljne slobode. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se svi relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(9)
Radi suočavanja s potencijalnom evolucijom stvarnih potreba za rezervacijama za Jamstveni fond u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 480/2009, gornja granica jamstva EU-a trebala bi se raščlaniti na fiksnu gornju granicu u najvišem iznosu od 27 000 000 000 EUR i fakultativni dodatni iznos od 3 000 000 000 EUR. Rezervacije za Jamstveni fond u općem proračunu Unije (proračunska linija 01 03 06) formirajui se ex-post na temelju rezultata brojki za nepodmirene zajamčene vanjske zajmove na kraju godine n-2. S obzirom na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1638/2006 o utvrđivanju općih odredaba o uspostavi Instrumenta za europsko susjedstvo i partnerstvo „vraćeni iznosi” koji potječu iz mediteranskog rizičnog kapitala i kreditnih investicija u okviru operacija koje su zaključene prije 2007. koristeći proračunska sredstva Unije akumuliran je na fiducijarnom računu otvorenom za Instrument za euro-mediteransko ulaganje i partnerstvo (FEMIP). Dio tih vraćenih iznosa trebalo bi koristiti za Jamstveni fond kao iznimnu mjeru kojom se osigurava da se gornje granice EIB-ovih operacija financiranja u okviru ove Odluke održavaju na odgovarajućoj razini za razdoblje 2014.-2020. Preostala sredstva trebalo bi vratiti u opći proračun Unije.
(10)
Pitanja koja je potrebno razmotriti za aktivaciju cijelog fakultativnog dodatnog iznosa ili njegovog dijela trebala bi uključivati: napredak EIB-a u provedbi ove Odluke, posebno rezultate EIB-ovih operacija koje se temelje na informacijama iz, između ostalog, Okvira za mjerenje rezultata (REM), uključujući utjecaj na razvoj; potrebe za rezervacijama Jamstvenog fonda uzimajući u obzir protekle i buduće preostale iznose svih aktivnosti koje se financiraju iz Jamstvenog fonda; makroekonomsku, financijsku i političku situaciju prihvatljivih regija i zemalja u trenutku preispitivanja u sredini razdoblja.
(11)
Iznosi pokriveni jamstvom EU-a u svakoj regiji i dalje bi trebali predstavljati gornje granice za financiranje EIB-a u okviru jamstva EU-a, a ne ciljeve koje EIB mora ostvariti. Evaluacija gornjih granica trebala bi se provesti kao dio preispitivanja ove Odluke u sredini razdoblja, posebno u odnosu na moguće promjene popisa regija i zemalja koje su zaista prihvatljive za financiranje EIB-a.
(12)
EIB-ove operacije financiranja trebale bi biti dosljedne strategijama zemlje korisnice. U tom kontekstu, kako bi se poboljšala koherentnost i fokus aktivnosti vanjskog financiranja EIB-a u podupiranju politika Unije, i na maksimalnu dobrobit korisnika, Odluka br. 1080/2011/EU određuje opće ciljeve EIB-ovih operacija financiranja u odnosu na sve prihvatljive regije i zemlje, tj. razvoj lokalnog privatnog sektora, posebno kao potpora malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), socijalna i gospodarska infrastruktura i prilagodba klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica, polazeći od komparativnih prednosti EIB-a u područjima u kojima dokazano ima uspjeha. Kako bi se nastavio promicati održiv rast i stvaranje radnih mjesta, te bi ciljeve trebalo zadržati u ovoj Odluci.
(13)
Olakšavanje pristupa financiranju za MSP-ove, uključujući MSP-ove iz Unije koji ulažu u regije obuhvaćene ovom Odlukom, može odigrati značajnu ulogu u poticanju gospodarskog razvoja i borbi protiv nezaposlenosti. Kako bi se na djelotvoran način moglo doprijeti do MSP-ova, EIB-ove operacije financiranja trebale bi biti usmjerene na rezultate. EIB bi, gdje je to moguće, trebao investirati u istraživanje i inovacije MSP-ova kao sredstvo potpore lokalnom razvoju. EIB bi trebao surađivati s lokalnim institucijama za financijsko posredovanje u prihvatljivim zemljama, koje bi trebale biti integrirane u lokalno gospodarstvo, posebno kako bi se osiguralo da dio financijske koristi prelazi na njihove klijente i da postoji dodana vrijednost u odnosu na druge izvore financiranja. EIB bi također, koliko god je moguće, trebao povećati diversifikaciju svojih financijskih partnera u zemljama u kojima djeluje. Za vrijeme svoje dubinske analize, EIB bi trebao ocijeniti jesu li financijske operacije kojima se pruža potpora MSP-ovima putem financijskog posrednika u skladu s regionalnim tehničkim operativnim smjernicama, REM-om i standardima EIB-a. EIB bi trebao uspostaviti mehanizam izvješćivanja kako bi osigurao da sredstva za MSP-ove budu iskorištena u njihovu korist. EIB bi trebao u sklopu svog doprinosa preispitivanju u sredini razdoblja dostaviti konsolidirano izvješće o financiranju MSP-ova u okviru ove Odluke.
(14)
Pokriće jamstva EU-a, koje je ograničeno na rizike državne i političke naravi, samo po sebi nije dovoljno za osiguravanje svrhovite aktivnosti EIB-a u pružanju potpore mikrofinanciranju. Stoga bi se takva aktivnost, gdje je to moguće, trebala provoditi povezano s proračunskim sredstvima koja su na raspolaganju u okviru drugih instrumenata i putem posredničkih institucija, uključujući one na lokalnoj razini kao sredstvo promicanja rasta i neizravnog doprinosa smanjenju siromaštva u siromašnijim zemljama.
(15)
EIB bi trebao nastaviti financirati ulagačke projekte na područjima socijalne, okolišne i gospodarske infrastrukture, uključujući promet i energetiku, te bi trebao razmotriti povećanje svojih aktivnosti u pružanju potpore zdravstvenoj i obrazovnoj infrastrukturi kada se pritom stvara jasna dodana vrijednost.
(16)
S ciljem jačanja dimenzije jamstva EU-a koja se odnosi na klimatske promjenei, trebalo bi prema obujmu operacija uvesti opći cilj i sustav koji bi omogućavao ex ante ocjenjivanje emisija stakleničkih plinova u projektima koji se podržavaju u okviru jamstva EU-a. EIB-ove operacije financiranja kojima se podržava prilagodba klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica trebale bi predstavljati najmanje 25 % od ukupnih EIB-ovih operacija financiranja u cilju podržavanja promicanja klimatskih ciljeva Unije na globalnoj razini. U suradnji s Komisijom, EIB bi trebao osigurati svoje tehničko stručno znanje za pružanje podrške javnim i privatnim partnerima koji koriste EIB-ove operacije financiranja radi suočavanja s izazovom klimatskih promjena i kako bi se na najbolji mogući način iskoristila dostupna financijska sredstva. Privilegirano financiranje trebalo bi se koristiti za projekte ublažavanja i prilagodbe. EIB-ove operacije financiranja trebale bi, ako je to moguće i prikladno, biti nadopunjene sredstvima iz općeg proračuna Unije učinkovitim i prikladnim spajanjem bespovratnih sredstava i zajmova za financiranje u vezi s klimatskim promjenama u kontekstu vanjske pomoći Unije. U vezi s tim, godišnje izvješće koje Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću trebalo bi sadržavati detaljan pregled financijskih instrumenata korištenih za financiranje tih projekata uz utvrđivanje iznosa EIB-ovih operacija financiranja i odgovarajućih iznosa bespovratnih sredstava.
(17)
U područjima koja su obuhvaćena općim ciljevima, jedan od temeljnih ciljeva EIB-ovih operacija financiranja trebala bi biti regionalna integracija između zemalja, a posebno gospodarska integracija između zemalja koje su u postupku pristupanja EU-u, zemalja obuhvaćenim politikom susjedstva i Unije. U tom kontekstu, EIB bi trebao moći podupirati partnerske zemlje u područjima koja su obuhvaćena općim ciljevima kroz izravna strana ulaganja poduzeća iz Unije koja promiču gospodarsku integraciju s Unijom i koja doprinose promicanju prijenosa tehnologije i znanja, pod uvjetom da je tijekom dubinske analize ulagačkih projekata sva potrebna pažnja posvećena minimiziranju rizika da EIB-ove operacije financiranja dovedu do negativnih posljedica na zapošljavanje u Uniji. EIB bi također trebalo potaknuti da na vlastiti rizik podrži izravna strana ulaganja poduzeća iz Unije u partnerske zemlje, uzimajući u obzir kapacitet EIB-a za snošenje rizika.
(18)
EIB bi redovito trebao provoditi evaluacije aktivnosti koje se podržavaju u okviru ove Odluke ex-post ili u sredini razdoblja s ciljem ocjenjivanja njihove relevantnosti, provedbe i učinaka na razvoj te određivanja aspekata koji bi mogli poboljšati buduće aktivnosti. Takve bi evaluacije trebale doprinijeti odgovornosti i analizi održivosti.
(19)
Praktične mjere za povezivanje općih ciljeva jamstva EU-a i njihove provedbe treba utvrditi u regionalnim tehničkim operativnim smjernicama. Takve smjernice trebale bi biti usklađene sa širim okvirom regionalne politike Unije, uključujući načelo razlikovanja u Europskoj politici susjedstva. Regionalne tehničke operativne smjernice trebalo bi preispitati nakon donošenja ove Odluke i dodatno ih ažurirati nakon preispitivanja u sredini razdoblja radi prilagodbe razvoju događaja u vanjskim politikama i prioritetima Unije. Ažuriranje regionalnih operativnih tehničkih smjernica trebalo bi uz ostala razmatranja uzeti u obzir relevantne razvoje događaja u prihvatljivim zemljama.
(20)
U skladu s Protokolom br. 5. Statuta Europske investicijske banke priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, zahtjevi upućeni izravno EIB-u za EIB-ove operacije financiranja koje se trebaju provesti u okviru ove Odluke moraju se podnijeti Komisiji radi dobivanja mišljenja o usklađenosti s mjerodavnim zakonodavstvom i politikama Unije. U slučaju kada su EIB-ove operacije financiranja obuhvaćene ovom Odlukom i ako Komisija donese negativno mišljenje o bilo kojoj takvoj operaciji, ta operacija ne bi trebala biti pokrivena jamstvom EU-a.
(21)
Dok snagu EIB-a čini njegov poseban model kao investicijske banke u javnom vlasništvu čiji se mandat sastoji u osiguravanju dugoročnih zajmova kako bi se ostvarili politički ciljevi koje su postavili njegovi dioničari, EIB-ove operacije financiranja trebale bi doprinijeti općim načelima kojima se vodi vanjsko djelovanje Unije iz članka 21. UEU-a, učvršćivanju i podržavanju demokracije i vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda te provedbi međunarodnih obveza i sporazuma, uključujući sporazume o okolišu u kojima je Unija ugovorna stranka. Posebno, EIB bi trebao doprinositi gospodarskoj, financijskoj i tehničkoj suradnji s trećim zemljama u skladu s člankom 212. UFEU-a. Nadalje, djelovanja EIB-a trebala bi biti u skladu s međunarodnim pravom, uključujući poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda. Djelovanja EIB-a bi također trebala poštovati odredbe Konvencije Gospodarske komisije UN-a za Europu o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Arhuška konvencija”) u relevantnim fazama projektnog ciklusa. U odnosu na zemlje u razvoju EIB-ovim operacijama financiranja trebalo bi poticati njihov održiv gospodarski, socijalni i okolišni razvoj, posebno u onima koje su u najnepovoljnijem položaju, njihovu neometanu i postupnu integraciju u svjetsko gospodarstvo, kao i usklađenost s ciljevima koje je odobrila Unija u okviru Ujedinjenih naroda i drugih relevantnih međunarodnih organizacija. Uz doprinošenje provedbi mjera potrebnih za daljnji razvoj ciljeva politike razvojne suradnje Unije u skladu s člankom 209. stavkom 3. UFEU-a, EIB bi u svim regijama u kojima djeluje trebao težiti neizravnom podupiranju ostvarivanja Milenijskih ciljeva razvoja za 2015. Ujedinjenih naroda (MDG), a nakon 2015. ostvarivanju svih novih razvojnih ciljeva koji bi mogli izmijeniti ili zamijeniti Milenijske ciljeve razvoja.
(22)
Aktivnosti EIB-a u skladu s ovom Odlukom trebale bi podupirati provedbu Europskog konsenzusa o razvoju, Plana za promjene i načela učinkovitosti pomoći iznesenih u Pariškoj deklaraciji 2005., Akcijskom programu iz Accre 2008. i Sporazumu o partnerstvu iz Busana 2011. Nadalje bi te aktivnosti trebale biti koherentne sa strateškim okvirom EU-a i akcijskim planom EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je Vijeće donijelo 25. lipnja 2012. te međunarodnim sporazumima o okolišu, uključujući obveze za biološku raznolikost. To bi se trebalo provoditi nizom konkretnih mjera, posebno jačanjem kapaciteta EIB-a za ocjenu aspekata u vezi s okolišem te socijalnih, razvojnih aspekata ulagačkih projekata, uključujući ljudska prava, temeljne slobode i rizike povezane sa sukobima, te promicanjem lokalnih savjetovanja s javnim tijelima i civilnim društvom. U tom kontekstu EIB bi trebao provoditi i dalje razvijati svoj REM koji osigurava iscrpan niz pokazatelja uspješnosti kojima se mjeri gospodarski, socijalni i razvojni utjecaj te utjecaj na okoliš njegovih operacija financiranja tijekom cijelog projektnog ciklusa EIB-a. U sklopu preispitivanja ove Odluke u sredini razdoblja trebalo bi provesti evaluaciju provedbe REM-a. Prilikom provođenja dubinske analize u pogledu nekog ulagačkog projekta, EIB bi trebao, ako je potrebno i u skladu sa socijalnim načelima Unije i načelima Unije u vezi s okolišem te najboljom međunarodnom praksom, kao i pravom Unije i nacionalnim pravom zemlje korisnice, od predlagatelja ulagačkog projekta zahtijevati da provodi lokalna savjetovanja i objavi njihove rezultate kako bi se vodilo računa o utjecaju projekata na relevantne zainteresirane strane. EIB bi trebao ostati u kontaktu s predlagateljima i korisnicima projekata koje financira tijekom cijelog postupka programiranja projekta. Financijski ugovori potpisani tijekom razdoblja obuhvaćenog ovom Odlukom za EIB-ove operacije financiranja koje uključuju javne subjekte trebali bi sadržavati izričitu mogućnost suspendiranja isplata u slučaju povlačenja prihvatljivosti zemlje u kojoj se provodi ulagački projekt u okviru ove Odluke.
(23)
Na svim razinama, od uzlaznog strateškog planiranja do silaznog razvoja ulagačkog projekta, trebalo bi osigurati da EIB-ove operacije financiranja budu u skladu s vanjskim politikama Unije i općim ciljevima određenima ovom Odlukom te da ih podupiru. S ciljem povećanja koherentnosti vanjskog djelovanja Unije trebalo bi dalje jačati dijalog o politikama i strategiji između Komisije i EIB-a, uključujući Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), uz odgovarajuće obavješćivanje Europskog parlamenta i Komisije. EIB-ovi uredi izvan Unije trebali bi, kad god je to moguće, biti smješteni u delegacijama Unije da bi se poticala takva suradnja i istodobno dijelili operativni troškovi. Trebao bi se nastaviti primjenjivati Memorandum o razumijevanju između Europske komisije i Europske investicijske banke o suradnji i koordinaciji u regijama obuhvaćenima vanjskim mandatom koji je preispitan 2013., čime su unaprijeđena suradnja i rana uzajamna razmjene informacija između Komisije, ESVD-a i EIB-a na operativnoj razini. Suradnja u okviru Memoranduma o razumijevanju trebala bi posebno uključiti redovito preispitivanje primjene načela razlikovanja u zemljama obuhvaćenima politikom susjedstva. Od posebne je važnosti rana i sustavna razmjena stajališta između Komisije i EIB-a, prema potrebi uključujući ESVD, u postupku pripreme odgovarajućih programskih dokumenata kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri ostvarila sinergija između njihovih aktivnosti. Također bi trebalo ojačati suradnju u vezi s poštovanjem ljudskih prava, temeljnih sloboda i sprečavanja sukoba. EIB bi trebalo potaknuti na suradnju s delegacijama Unije tijekom projektnog ciklusa EIB-a.
(24)
Vanjske odnose Unije trebalo bi poduprijeti s nekoliko instrumenata, a posebno Uredbom (EU) br. 236/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (4). S ciljem unapređenja koherentnosti ukupne potpore Unije u regijama o kojima je riječ, trebalo bi iskoristiti prilike za kombiniranje EIB-ovog financiranja s proračunskim sredstvima Unije, kada za tim postoji potreba, u obliku financijskih instrumenata iz glave VIII. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5) te tehničke pomoći za pripremu i provedbu projekta putem Instrumenta za pretpristupnu pomoć II uspostavljenog Uredbom (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Europskog instrumenta za susjedstvo uspostavljenog Uredbom (EU) br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Instrumenta za razvojnu suradnju uspostavljenog Uredbom (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8), Instrumenta za partnerstvo za suradnju s trećim zemljama uspostavljenog Uredbom (EU) br. 234/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (9), Instrumenta za promicanje demokracije i ljudskih prava diljem svijeta uspostavljenog Uredbom (EU) br. 235/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (10), Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru uspostavljenog Uredbom (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11) i Instrumenta za suradnju na području nuklearne sigurnosti uspostavljenog Uredbom (EU) br. 237/2014 Vijeća (12). Slijedom Odluke br. 1080/2011/EU Komisija je uspostavila platformu EU-a za spajanje vanjske suradnje s ciljem optimiziranja funkcioniranja mehanizama za spajanje bespovratnih sredstava i zajmova izvan Unije, posebno pri provođenju općeg proračuna Unije odnosno zajmova EIB-a te pri razmjeni najbolje prakse o upravljanju i kriterijima evaluacije na razini projekta. Sudjelovanje EIB-a i ostalih financijskih institucija u mehanizmima za spajanje trebalo bi biti potpuno u skladu s vanjskim ciljevima Unije, djelotvornosti i transparentnosti pomoći.
(25)
Svojim operacijama financiranja izvan Unije koje su obuhvaćene područjem primjene ove Odluke, EIB bi trebao nastaviti s nastojanjem za unapređivanje koordinacije i suradnje s europskim i međunarodnim financijskim institucijama, posebno s onima koje sudjeluju u platformi EU-a za spajanje u vanjskoj suradnji. Ta suradnja prema potrebi obuhvaća suradnju u području sektorske uvjetovanosti i uzajamnog povjerenja u postupke, korištenje sufinanciranja i sudjelovanje u globalnim inicijativama, kao što su one promicanja koordinacije i djelotvornosti pomoći. Takva koordinacija i suradnja trebale bi za cilj imati maksimalno smanjenje mogućih udvostručavanja troškova i nepotrebnih preklapanja. Suradnja bi se trebala temeljiti na načelu uzajamnosti. Trebalo bi promicati, prema potrebi, recipročni pristup EIB-a financijskim instrumentima koje su uspostavile druge europske i međunarodne financijske institucije. Tripartitni memorandum o razumijevanju između Komisije, EIB grupe i Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD) kojim se u odnosu na suradnju izvan Unije EIB grupi i EBRD-u omogućuje djelovanje na komplementaran način oslanjajući se na njihove pojedinačne komparativne prednosti, ažuriran je 2012. kako bi obuhvaćao proširenje zemljopisnog područja djelovanja EBRD-a na područje Sredozemlja i trebao bi se nastaviti primjenjivati. Načela određena u ovoj Odluci također bi se trebala primjenjivati kada se financiranje EIB-a provodi sporazumima o suradnji s drugim europskim i međunarodnim financijskim institucijama.
(26)
EIB bi trebalo poticati da nastavi financirati operacije izvan Unije, također na vlastiti rizik i kao potporu gospodarskim interesima Unije, u zemljama i u korist ulagačkih projekata koji u skladu s ocjenom EIB-a imaju dovoljnu kreditnu sposobnost i vodeći računa o vlastitoj sposobnosti apsorpcije rizika, tako da se upotreba jamstva EU-a može usmjeriti na zemlje i ulagačke projekte u kojima jamstvo EU-a stvara dodanu vrijednost na temelju vlastite ocjene EIB-a, uključujući u pogledu održivog gospodarskog i socijalnog razvoja te razvoja okoliša.
(27)
EIB bi trebao prošiti opseg inovativnih financijskih instrumenata koje nudi, uključujući i kroz veću usredotočenost na razvoj jamstvenih instrumenata. Nadalje, EIB bi trebao aktivno nastojati sudjelovati u instrumentima podjele rizika i financiraju projekata na tržištu dužničkog kapitala uz stabilno i predvidljivo generiranje novčanih tokova. Posebno bi trebao razmotriti podržavanje instrumenata tržišta dužničkog kapitala koji se izdaju ili odobravaju u korist ulagačkog projekta koji se provodi u prihvatljivim zemljama. Osim toga, EIB bi trebao povećati davanje zajmova u lokalnim valutama i izdavati obveznice na lokalnim tržištima, pod uvjetom da zemlje korisnice provedu nužne strukturne reforme, posebno u financijskom sektoru, te druge mjere za olakšavanje aktivnosti EIB-a. U diversifikaciji i proširenju instrumenata tržišta kapitala treba obratiti osobitu pozornost da ti instrumenti ne doprinose stvaranju rizične financijske prakse i zaduženosti uslijed čega bi mogli ugroziti financijsku stabilnost.
(28)
Komisija bi jednom godišnje trebala izvješćivati Europski parlament i Vijeće. Izvješće bi trebalo sadržavati ocjenu EIB-ovih operacija financiranja i njihove sukladnosti s ovom Odlukom, njihove dodanu vrijednost i doprinosa vanjskim politikama Unije, njihove kvalitete, njihovog utjecaja na razvoj polazeći od EIB-ovog REM-a i financijske koristi koja se prenosi na korisnike. Izvješće bi također trebalo uključivati informacije o aktiviranjima jamstva EU-a, o klimatskim promjenama i biološkoj raznolikosti koje se financiraju u okviru ove Odluke, o praćenju funkcioniranja Memoranduma o razumijevanju između EIB-a i Europskog ombudsmana kao i opis suradnje s Komisijom i drugim europskim i međunarodnim financijskim institucijama, uključujući sufinanciranje. Sadržaj izvješća trebao bi biti objavljen kako bi se relevantnim zainteresiranim stranama, uključujući civilno društvo, omogućilo da izraze svoje stavove.
(29)
EIB-ove operacije financiranja kao potpora vanjskim politikama Unije trebale bi se nastaviti provoditi u skladu s načelima dobre bankarske prakse. Njima bi i dalje trebalo upravljati u skladu s vlastitim pravilima i postupcima EIB-a, koji bi trebali odražavati ta načela, uključujući odgovarajuće kontrolne mjere i sukladnost s EIB-ovom izjavom o socijalnim i okolišnim standardima te s mjerodavnim pravilima i postupcima o Revizorskom sudu i Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF). U svojim operacijama financiranja EIB bi trebao na odgovarajući način provoditi svoju politiku prema slabo reguliranim ili nekooperativnim jurisdikcijama koje su kao takve odredili Unija, Ujedinjeni narodi, Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj ili Radna skupina za financijske aktivnosti (kako bi doprinio međunarodnoj borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i pranja novca. Radi transparentnosti, EIB bi u suradnji s lokalnim financijskim posrednicima trebao, u mjeri u kojoj je to moguće, sastaviti popis krajnjih zajmoprimaca.
(30)
EIB bi trebao poduzeti odgovarajuće mjere kojima bi se osiguralo da pri financiranju operacija podložnih jamstvu EU-a financijski interesi Unije budu zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije, pranja novca i drugih nezakonitih radnji te omogućilo da OLAF ima pravo provoditi kontrole na licu mjesta i istrage u prostorijama korisnika. EIB bi trebao, u skladu s „Politikom sprečavanja i odvraćanja od zabranjenog ponašanja u aktivnostima Europske investicijske banke” („politika EIB-a za borbu protiv prijevara”) koja je donesena 2008. i preispitana 2013., blisko surađivati s nadležnim tijelima Unije i iz država članica kako bi pojačao mjere za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma koje su na snazi te pomogao poboljšanju njihovog provođenja. U skladu sa svojom politikom za zviždače, EIB bi također trebao posvetiti posebnu pozornost informacijama koje pružaju zviždači o potencijalnim slučajevima prijevare, korupcije ili druge nezakonite aktivnosti te tako omogućiti odgovarajuće praćenje, povratne informacije i zaštitu od osvete.
(31)
Trebalo bi poticati upravljačka tijela EIB-a da poduzmu potrebne mjere za prilagodbu aktivnosti EIB-a vanjskim politikama EU-a na djelotvoran način te da na odgovarajući način ispune zahtjeve koji su određeni u ovoj Odluci,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Jamstvo EU-a
1. Unija Europskoj investicijskoj banci (EIB) izdaje proračunsko jamstvo za operacije financiranja koje se provode izvan Unije („jamstvo EU-a”). Jamstvo EU-a dodjeljuje se kao opće jamstvo za sva dospjela plaćanja koja EIB treba primiti, ali koje on nije zaprimio, u vezi sa zajmovima, jamstvima za zajmove i instrumentima tržišta dužničkog kapitala koji se dodjeljuju ili izdaju u korist ulagačkih projekata EIB-a koji su prihvatljivi u skladu sa stavkom 2.
2. Prihvatljivi za jamstvo EU-a su EIB-ovi zajmovi, jamstva za zajmove i instrumenti tržišta dužničkog kapitala dodijeljeni ili odobreni u korist ulagačkih projekata koji se provode u prihvatljivim zemljama u skladu s EIB-ovim vlastitim pravilima i postupcima uključujući Izjavu EIB-a o okolišnim i socijalnim načelima i standardima te kao potpora odgovarajućim ciljevima vanjske politike Unije, ako je financiranje EIB-a dodijeljeno u skladu s potpisanim sporazumom koji niti je istekao niti je otkazan („EIB-ove operacije financiranja”).
3. EIB-ovim operacijama financiranja u potporu vanjskih politika Unije i dalje se upravlja u skladu s načelima dobre bankarske prakse.
4. Jamstvo EU-a ograničava se na 65 % ukupno isplaćenog iznosa za koji se jamči u okviru EIB-ovih operacija financiranja, uz oduzimanje vraćenih iznosa i dodavanje svih povezanih iznosa.
5. Jamstvo EU-a obuhvaća EIB-ove operacije financiranja potpisane u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
6. Ako po isteku razdoblja iz stavka 5., Europski parlament i Vijeće nisu donijeli odluku kojom se EIB-u dodjeljuje novo jamstvo EU-a za gubitke u okviru njegovih operacija financiranja izvan Unije, to se razdoblje jedan put automatski produljuje za šest mjeseci.
Članak 2.
Gornje granice za EIB-ove operacije financiranja u okviru jamstva EU-a
1. Gornja granica za EIB-ove operacije financiranja u okviru jamstva EU-a tijekom cijelog razdoblja 2014.-2020. ne prelazi 30 000 000 000 EUR. Iznosi prvotno predviđeni za operacije financiranja koji su kasnije poništeni ne uzimaju se u obzir za gornju granicu.
Ova se gornja granica sastoji od:
(a)
fiksne gornje granice u najvišem iznosu od 27 000 000 000 EUR;
(b)
dodatnog fakultativnog iznosa od 3 000 000 000 EUR.
Europski parlament i Vijeće odlučuju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom o aktiviranju punog iznosa navedenog pod točkom (b) ili njegovog dijela te o njegovoj regionalnoj raspodjeli slijedom preispitivanja u sredini razdoblja kako je određeno u članku 19.
2. Fiksna gornja granica iz stavka 1. točke (a) sastoji se od regionalnih gornjih granica i pod-granica kako su određene u Prilogu I. Unutar regionalnih gornjih granica, EIB postupno osigurava uravnoteženu raspodjelu u zemlji unutar regija koje su obuhvaćene jamstvom EU-a.
Članak 3.
Opći ciljevi i načela
1. Jamstvo EU-a dodjeljuje se samo za EIB-ove operacije financiranja koje imaju dodanu vrijednost na temelju vlastite ocjene EIB-a i podupiru neki od sljedećih općih ciljeva:
(a)
razvoj lokalnog privatnog sektora, posebno podrška MSP-ovima;
(b)
razvoj socijalne i gospodarske infrastrukture, uključujući prometnu, energetsku i okolišnu infrastrukturute informacijsku i komunikacijsku tehnologiju;
(c)
prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica.
2. Uz očuvanje posebnog svojstva EIB-a kao investicijske banke, EIB-ove operacije financiranja koje se provode u okviru ove Odluke doprinose interesima EU-a, posebno načelima na kojima se temelji vanjsko djelovanje Unije kako je navedeno u članku 21. UEU-a te provedbi međunarodnih sporazuma o okolišu u kojima je Unije ugovorna stranka. Upravljačka tijela EIB-a potiču se da poduzmu potrebne mjere za prilagodbu aktivnosti EIB-a vanjskim politikama Unije na djelotvoran način te da na odgovarajući način ispune zahtjeve određene u ovoj Odluci.
3. Jedan od temeljnih ciljeva EIB-ovih operacija financiranja u područjima obuhvaćenim općim ciljevima određenima u stavku 1. je regionalna integracija među zemljama, posebno uključujući gospodarsku integraciju između pretpristupnih zemalja, zemalja obuhvaćenih politikom susjedstva i Unije. EIB poduzima operacije financiranja u zemljama korisnicama u područjima obuhvaćenima općim ciljevima putem podržavanja izravnih stranih ulaganja kojima se promiče gospodarska integracija s Unijom.
4. U zemljama u razvoju, kako su određene na popisu primatelja službene razvojne pomoći Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, EIB-ove operacije financiranja u skladu s člancima 208. i 209. UFEU-a neizravno doprinose ciljevima politike Unije za razvojnu suradnju, kao što je smanjenje siromaštva kroz uključivi rast te održivo gospodarstvo, okolišni i društveni razvoj.
5. Kako bi se osiguralo da ulaganja privatnog sektora imaju najveći utjecaj na razvoj, EIB nastoji ojačati lokalni privatni sektor u zemljama korisnicama kroz potporu lokalnom ulaganju kako je predviđeno u stavku 1. točki (a). EIB-ove operacije financiranja kojima se podupiru opći ciljevi određeni u stavku 1. nastoje također obuhvaćati potporu ulagačkim projektima MSP-ova iz Unije. Kako bi se djelotvorno pratilo korištenje sredstava u korist MSP-ova o kojima se radi, EIB utvrđuje odgovarajuće ugovorne zahtjeve s financijskim posrednicima, uključujući norme za podnošenje izvješća koja korisnici trebaju dostaviti.
EIB surađuje s financijskim posrednicima koji mogu poduprijeti posebne potrebe MSP-ova u zemljama djelovanja i koji ne sudjeluju u EIB-ovim operacijama financiranja koje se provode u prihvatljivoj zemlji putem instrumenata smještenih u stranoj nekooperativnoj jurisdikciji iz članka 13.
6. EIB-ove operacije financiranja kojima se pruža potpora općem cilju određenom u stavku 1. točki (b) podupiru ulagačke projekte uglavnom u području prometa, energetike, okolišne infrastrukture, informacijske i komunikacijske tehnologije, zdravlja i obrazovanja. To uključuje proizvodnju i integraciju energije iz obnovljivih izvora, preobrazbu energetskih sustava kojom se omogućuje prelazak na tehnologije i goriva s nižom emisijom ugljičnog dioksida, održivu sigurnost opskrbe energijom i energetsku infrastrukturu, uključujući proizvodnju plina i njegov prijenos na energetsko tržište Unije, kao i elektrifikaciju ruralnih područja, okolišnu infrastrukturu poput infrastrukture za vodoopskrbu te odvodnju i zelenu infrastrukturu, telekomunikacije i infrastrukturu širokopojasne mreže.
7. EIB-ove operacije financiranja kojima se podupiru opći ciljevi određeni u stavku 1. točki (c) podupiru ulagačke projekte ublažavanja klimatskih promjena i prilagođavanja istima koji doprinose općem cilju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, posebno izbjegavanjem ili smanjenjem emisija stakleničkih plinova u područjima obnovljive energije, učinkovitosti energije i održivog transporta ili povećanjem otpornosti ugroženih zemalja, sektora i zajednica na nepovoljne učinke klimatskih promjena. Kriteriji prihvatljivosti za projekte u području djelovanja u vezi s klimom određeni su strategijom EIB-a za klimatske promjene koja se ažurira prije kraja 2015. S tim bi ciljem u postupak ocjene stanja okoliša trebalo uključiti bilancu CO2 kako bi se odredilo optimiziraju li projektni prijedlozi poboljšanja povezana s energetskom učinkovitošću. Tijekom razdoblja obuhvaćenog ovom Odlukom obujam tih operacija predstavlja najmanje 25 % ukupnih EIB-ovih operacija financiranja.
8. U skladu s ciljevima Unije i međunarodnim ciljevima u području klimatskih promjena, EIB u suradnji s Komisijom prije kraja 2015. ažurira svoju strategiju za klimatske promjene u pogledu EIB-ovih operacija financiranja. Ažuriranje uključuje, između ostalog, konkretna djelovanja kojima se osigurava da ulagački projekti u okviru ove Odluke budu skladu s klimatskim ciljevima Unije i da se povećaju napori za potporu obnovljivim izvorima energije i energetskoj učinkovitosti.
9. Jamstvo EU-a pokriva samo EIB-ove operacije financiranja koje se provode u prihvatljivim zemljama koje su sklopile okvirni sporazum s EIB-om o uspostavi zakonskih uvjeta pod kojima se takve operacije trebaju provoditi.
Članak 4.
Obuhvaćene zemlje
1. Popis potencijalno prihvatljivih zemalja za EIB-ovo financiranje u okviru jamstva EU-a utvrđen je u Prilogu II. Popis prihvatljivih zemalja za EIB-ovo financiranje u okviru jamstva EU-a utvrđen je u Prilogu III. i ne obuhvaća ni jednu drugu zemlju pored onih navedenih u Prilogu II. Za zemlje koje nisu navedene u Prilogu II., prihvatljivost za EIB-ovo financiranje u okviru jamstva EU-a utvrđuje se za svaki slučaj pojedinačno u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.
2. Komisija je, u skladu s člankom 18., ovlaštena za donošenje delegiranih akata o izmjenama Priloga III. Odluke Komisije temelje se na općoj ocjeni koja uključuje gospodarske, socijalne, okolišne i političke aspekte, posebno one u vezi s demokracijom, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kao i na odgovarajućim rezolucijama Europskog parlamenta te odlukama i zaključcima Vijeća.
3. Delegirani akti kojima se izmjenjuje Prilog III. ne utječu na pokrivanje jamstvom EU-a EIB-ovih operacija financiranja koje su potpisane prije stupanja na snagu tih delegiranih akata, podložno stavku 4.
4. Isplate za EIB-ove operacije financiranja koje koriste Sveobuhvatno jamstvo kako je navedeno u članku 8. stavku 1. ne provode se u zemljama koji nisu navedene u Prilogu III.
5. Jamstvo EU-a ne obuhvaća EIB-ove operacije financiranja u određenoj zemlji s kojom je sporazum o takvim operacijama bio potpisan nakon pristupanje te zemlje Uniji.
Članak 5.
Doprinos EIB-ovih operacija financiranja politikama Unije
1. Komisija zajedno s EIB-om ažurira postojeće regionalne tehničke operativne smjernice za EIB-ove operacije financiranja u roku od jedne godine nakon stupanja na snagu ove Odluke.
Regionalne tehničke operativne smjernice u skladu su sa širim okvirom regionalne politike Unije iz Priloga IV. Regionalnim tehničkim operativnim smjernicama posebno se osigurava da financiranje EIB-a sukladno ovoj Odluci bude komplementarno s odgovarajućim politikama, programima i instrumentima pomoći Unije u različitim regijama.
Pri ažuriranju regionalnih tehničkih operativnih smjernica Komisija i EIB vode računa o relevantnim rezolucijama Europskog parlamenta te odlukama i zaključcima Vijeća. Regionalne tehničke operativne smjernice su dosljedne s prioritetima iz nacionalnih ili regionalnih programa, koje su po mogućnosti izradile zemlje korisnice vodeći, u postupku izrade tih programa, na odgovarajući način računa o svim konzultacijama s lokalnim civilnim društvom.
Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja ažurirane regionalne tehničke operativne smjernice čim one budu utvrđene.
Unutar okvira koji je određen regionalnim tehničkim operativnim smjernicama, EIB određuje odgovarajuće financijske strategije i osigurava njihovu provedbu.
EIB-ove operacije financiranja dosljedne su regionalnim tehničkim operativnim smjernicama i strategijama zemlje korisnice.
Regionalne tehničke operativne smjernice preispituju se nakon preispitivanja u sredini razdoblja iz članka 19.
2. U okviru postupka iz članka 19. Protokola br. 5., Komisija daje mišljenje o EIB-ovim operacijama financiranja. U slučaju kada su EIB-ove operacije financiranja obuhvaćene ovom Odlukom i ako Komisija donese nepovoljno mišljenje, ta operacija nije pokrivena jamstvom EU-a.
Članak 6.
Suradnja s Komisijom i ESVD-om
1. Usklađenost vanjskog djelovanja EIB-a s ciljevima vanjske politike Unije i dalje se učvršćuje kako bi se postigla maksimalna sinergija između EIB-ovih operacija financiranja i Unijinih proračunskih resursa, posebice ažuriranjem regionalnih tehničkih operativnih smjernica navedenih u članku 5., pri čemu se savjetuje s ESVD-om o pitanjima politike, prema potrebi, te putem redovnog i sustavnog dijaloga i rane razmjene informacija o:
(a)
strateškim dokumentima koje su pripremili Komisija ili ESVD, prema potrebi, kao što su strateški dokumenti za zemlje i regije, indikativni programi, akcijski planovi i pretpristupni dokumenti;
(b)
dokumentima EIB-a o strateškom planiranju, investicijskim projektima u pripremi te godišnjem izvješćivanju EIB-a Komisiji;
(c)
ostalim aspektima politike i operativnim aspektima.
2. Suradnja se provodi na osnovi „regija po regija”, uključujući i onu na razini delegacija EU-a, uzimajući u obzir ulogu EIB-a kao i politika Unije u svakoj regiji.
Članak 7.
Suradnja s drugim europskim i međunarodnim financijskim institucijama
1. EIB-ove operacije financiranja provode se, prema potrebi, u suradnji s drugim europskim multilateralnim financijskim institucijama i financijskim institucijama država članica („europske financijske institucije”) i međunarodnim financijskim institucijama, uključujući regionalne razvojne banke („međunarodne financijske institucije”) kako bi se ostvarila najveća moguća sinergija, suradnja i učinkovitost, kako bi se zajednički izradili inovativni financijski instrumenti, osigurala oprezna i razumna podjela rizika te koherentna uvjetovanost na razini ulagačkih projekata i sektora, i kako bi se na najmanju razinu smanjilo moguće udvostručavanje troškova i nepotrebno preklapanje.
2. Suradnja iz stavka 1. olakšava se koordinacijom između Komisije, EIB-a i relevantnih europskih i međunarodnih financijskih institucija koje djeluju u različitim regijama i provodi se prema potrebi u kontekstu memorandumâ o razumijevanju ili ostalih Unijinih regionalnih okvira suradnje.
Članak 8.
Pokriće i uvjeti jamstva EU-a
1. Za EIB-ove operacije financiranja, osim onih koje se sastoje od instrumenata tržišta dužničkog kapitala, koje su sklopljene s određenom državom ili za koje određena država jamči te za ostale EIB-ove operacije financiranja sklopljene s regionalnim ili lokalnim tijelima vlasti ili javnim poduzećima ili ustanovama koje su u vlasništvu države ili ih država kontrolira, ako takve druge EIB-ove operacije financiranja imaju odgovarajuću procjenu kreditnog rizika od strane EIB-a kojom se u obzir uzima situacija kreditnog rizika dotične zemlje, jamstvo EU-a pokriva sva plaćanja dospjela EIB-u, ali ne ona koja je EIB primio („Sveobuhvatno jamstvo”).
2. Za potrebe stavka 1., Palestinu predstavlja Palestinska samouprava, a Kosovo (13) predstavljaju tijela Kosova.
3. Kod EIB-ovih operacija financiranja koje nisu one spomenute u stavku 1., jamstvo EU-a pokriva EIB-u sva plaćanja koja su dospjela EIB-u, ali koja EIB nije zaprimio, ako je nezaprimanje uzrokovano realizacijom jednog od sljedećih političkih rizika („Jamstvo političkog rizika”):
(a)
neprenošenje valute;
(b)
izvlaštenje;
(c)
rat ili građanski nemiri;
(d)
uskraćivanje sudske zaštite u slučaju kršenju ugovora.
4. Kod EIB-ovih operacija financiranja koje se sastoje od instrumenata tržišta dužničkog kapitala, primjenjuje se samo Jamstvo političkog rizika.
5. Sporazumi o financiranju s pojedinačnim predlagateljima u vezi s EIB-ovim operacijama financiranja uključuju i odgovarajuće okolišne i socijalne odredbe u skladu s vlastitim pravilima i postupcima EIB-a.
6. Komisija i EIB u Sporazumu o jamstvu iz članka 14. utvrđuju jasnu i transparentnu politiku dodjele koja EIB-u u sklopu njegove vanjske aktivnosti dopušta utvrđivanje operacija koje treba financirati prema ovoj Odluci kako bi se osigurala najdjelotvornija uporaba jamstva EU-a. Politika dodjele temelji se na kreditnoj sposobnosti EIB-ovih operacija financiranja kakvom ju je ocijenio EIB, gornjim granicama određenima u Prilogu I., naravi druge ugovorne stranke - bilo da je riječ o suverenoj državi, o subjektu na razini nižoj od državne obuhvaćenom stavkom 1. ovog članka ili privatnom subjektu - sposobnosti EIB-a za apsorpciju rizika i drugim relevantnim kriterijima, uključujući dodanu vrijednost jamstva EU-a. Europski parlament i Vijeće obavješćuju se o politici dodjele u skladu s člankom 14.
7. Ako se jamstvo EU-a aktivira, Unija subrogacijom preuzima sva odgovarajuća prava EIB-a u odnosu na bilo koju obvezu u vezi s njegovim operacijama financiranja, u skladu sa sporazumom o jamstvu iz članka 14.
Članak 9.
EIB-ova ocjena i praćenje investicijskih projekata
1. EIB provodi temeljitu dubinsku analizu i, ako je to potrebno, zahtijeva od predlagateljâ projekta da provedu odgovarajuća lokalna javna savjetovanja u skladu sa socijalnim načelima i okolišnim načelima Unije, s odgovarajućim nacionalnim i lokalnim zainteresiranim stranama, kao i s civilnim društvom, u fazi planiranja projekta i fazi provedbe o socijalnim aspektima, aspektima u vezi s ljudskim pravima, okolišem, gospodarstvom i o aspektima u vezi s razvojem investicijskih projekata obuhvaćenih jamstvom EU-a te da dostave informacije relevantne za ocjenu doprinosa ostvarivanju ciljeva vanjske politike i strateških ciljeva Unije.
Prema potrebi, ta ocjena obuhvaća i razmatranje mogućnosti načina ojačavanja kapaciteta korisnika financiranja EIB-a primjenom tehničke pomoći tijekom cijelog projektnog ciklusa. Vlastita pravila i postupci EIB-a sadrže potrebne odredbe o ocjeni utjecaja investicijskih projekata na okoliš i njihovih socijalnih utjecaja, kao i aspekata u vezi s ljudskim pravima i sprečavanjem sukoba kako bi se osiguralo da investicijski projekti podržani u okviru ove Odluke budu održivi na razini okoliša, kao i društveno održivi.
2. Osim ex ante ocjene aspekata u vezi s razvojem, EIB prati provedbu operacija financiranja. Posebno zahtijeva da predlagatelji projekta provode temeljito praćenje tijekom provedbe projekta sve do njegova zaključenja, među ostalim, o utjecaju investicijskog projekta na gospodarstvo, razvoj, društvo, okoliš i ljudska prava. EIB redovno provjerava informacije koje dostavlja predlagatelj projekta i objavljuje ih ako se predlagatelj projekta s tim suglasi. Izvješća o dovršenju projekta u vezi s EIB-ovim operacijama financiranja po mogućnosti se objavljuju, uz iznimku povjerljivih informacija.
3. Aktivnostima praćenja koje provodi EIB također se pokušavaju obuhvatiti provedba posredovanih operacija i uspješnost financijskih posrednika koji podupiru MSP-ove.
4. EIB uspostavlja sveobuhvatni sustav za ex ante ocjenu koja se odnosi na relativne i apsolutne emisije stakleničkih plinova u vezi s EIB-ovim operacijama financiranja kada te emisije dostižu značajne pragove emisija, kako je definirano u mjerodavnoj metodologiji uključenoj u strategiji EIB-a za klimatske promjene, a podaci su dostupni.
5. Gdje je to moguće, rezultati praćenja se objavljuju, podložno zahtjevima za povjerljivost i suglasnosti relevantnih stranaka.
Članak 10.
Vanjski namjenski prihodi za Jamstveni fond
Otplate i prihodi u iznosu od 110 000 000 EUR, proizašle iz operacija zaključenih prije 2007., uključujući otplate kapitala, vraćena jamstva i otplate glavnica zajmova, dividende, kapitalnu dobit, naknade za jamstva i kamate na zajmove i iznose na fiducijarnim računima, ponovne uplate na fiducijarni račun otvoren za Instrument za euro-mediteransko ulaganje i partnerstvo koji se mogu pripisati potpori iz općeg proračuna Unije, čine vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU,Euratom) br. 966/2012 i upotrebljavaju se za Jamstveni fond.
Iznosi veći od 110 000 000 EUR koji su ponovno uplaćeni na fiducijarni račun otvoren za Instrument za euro-mediteransko ulaganje i partnerstvo unose se u opći proračun Unije po odbitku troškova i naknada za upravljanje.
Članak 11.
Godišnje izvješćivanje i obračun
1. Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o EIB-ovim operacijama financiranja koje se provode u okviru ove Odluke. Izvješće se objavljuje i uključuje:
(a)
ocjenu EIB-ovih operacija financiranja na razini projekta, sektora, zemlje i regije i njihovu sukladnost s ovom Odlukom;
(b)
ocjenu dodane vrijednosti, procijenjene outpute, ishode i utjecaj EIB-ovih operacija financiranja na razvoj na zbirnoj osnovi, na temelju EIB-ovog Godišnjeg izvješća o okviru za mjerenje rezultata. U tu svrhu EIB koristi pokazatelje uspješnosti u vezi s razvojnim, okolišnim i socijalnim aspektima, uključujući aspekte ljudskih prava, financiranih projekata, uzimajući u obzir relevantne pokazatelje prema Pariškoj deklaraciji o učinkovitosti pomoći iz 2005. Pokazatelji aspekata projekata u vezi s okolišem uključuju kriterije za „čistu tehnologiju”, koji su u načelu usmjereni na energetsku učinkovitost i tehnologije za smanjenje emisija;
(c)
ocjenu doprinosa EIB-ovih operacija financiranja ostvarenju ciljeva vanjske politike i strateških ciljeva Unije, uzimajući u obzir regionalne tehničke operativne smjernice iz članka 5.;
(d)
ocjenu financijske koristi prenesene korisnicima financijskih operacija EIB-a na zbirnoj osnovi;
(e)
ocjenu kvalitete EIB-ovih operacija financiranja, posebice u kojoj je mjeri EIB uzeo u obzir održivost okoliša i društvenu održivost u dubinskoj analizi i praćenju financiranih ulagačkih projekata;
(f)
detaljne informacije o aktiviranju jamstva EU-a;
(g)
informacije o obujmima financiranja klimatskih promjena i bioraznolikosti u okviru ove Odluke, utjecaj na apsolutne i relativne emisije stakleničkih plinova iz članka 9. stavka 4. na zbirnoj osnovi, kao i broju projekata ocijenjenih u odnosu na klimatski rizik;
(h)
opis suradnje s Komisijom i ostalim europskim i međunarodnim financijskim institucijama, uključujući sufinanciranje. Izvješće posebno uključuje podjelu Unijinih financijskih resursa i resursa ostalih europskih i međunarodnih financijskih institucija korištenih u kombinaciji s EIB-ovim financiranjem te na taj način daje pregled cjelokupnih investicija podržanih EIB-ovim operacijama financiranja koje su provedene u okviru ove Odluke. U izvješću se također spominje sklapanje Memorandumâ o razumijevanju između EIB-a i drugih europskih ili međunarodnih financijskih institucija koji utječu na EIB-ove operacije financiranja prema ovoj Odluci;
(i)
informacije o praćenju funkcioniranja Memoranduma o razumijevanju između EIB-a i Europskog ombudsmana u mjeri u kojoj se taj memorandum tiče EIB-ovih operacija financiranja obuhvaćenih ovom Odlukom.
2. U svrhe izvješćivanja Komisije iz stavka 1., EIB Komisiji dostavlja godišnja izvješća o EIB-ovim operacijama financiranja koje se provode u skladu s ovom Odlukom, uključujući sve nužne elemente koji Komisiji omogućuju izvješćivanje u skladu sa stavkom 1. EIB može Komisiji dostaviti i dodatne informacije koje su važne kako bi Europski parlament i Vijeće dobili sveobuhvatan pregled vanjskih aktivnosti EIB-a.
3. EIB Komisiji dostavlja statističke, financijske i računovodstvene podatke o svakoj EIB-ovoj operaciji financiranja, kao i dodatne informacije potrebne za ispunjavanje Komisijinih dužnosti izvješćivanja ili za ispunjavanje zahtjeva od Revizorskog suda, kao i potvrdu revizora o nepodmirenim iznosima EIB-ovih operacija financiranja. EIB također dostavlja Komisiji sve potrebne druge dokumente u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.
4. Za potrebe Komisijinog računovodstva i izvješćivanja o rizicima pokrivenim jamstvom EU-a, EIB Komisiji dostavlja EIB-ovu ocjenu rizika i informacije o klasifikaciji EIB-ovih operacija financiranja.
5. EIB dostavlja Komisiji, barem jednom godišnje, okvirni višegodišnji program planirane količine potpisa EIB-ovih operacija financiranja kako bi se osigurala sukladnost predviđenog financiranja EIB-a s gornjim granicama koje su određene u ovoj Odluci i kako bi Komisija mogla osigurati odgovarajuće planiranje proračuna za Jamstveni fond. Komisija prilikom pripremanja nacrta općeg proračuna Unije uzima u obzir ta predviđanja.
6. EIB redovno dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji svoja neovisna izvješća o evaluaciji u kojima ocjenjuju praktični rezultati ostvareni određenim aktivnostima EIB-a u okviru ove Odluke i drugih vanjskih mandata.
7. EIB podatke iz stavaka 2. do 6. osigurava na vlastiti trošak. EIB također javno objavljuje informacije iz stavaka 2., 3. i 6. u općenitom smislu i izuzimajući sve povjerljive informacije.
Članak 12.
Transparentnost i javna objava informacija
1. U skladu s vlastitom politikom transparentnosti i načelima Unije o pristupu dokumentima i informacijama, te postupno s normama za Inicijativu za transparentnost međunarodne pomoći, EIB javno objavljuje na svojoj internetskoj stranici informacije koje se odnose na:
(a)
sve EIB-ove operacije financiranja koje se provode u okviru ove Odluke, nakon faze odobrenja projekta, posebno navodeći je li investicijski projekt obuhvaćen jamstvom EU-a te na koji način doprinosi ciljevima vanjskog djelovanja Unije, s posebnom napomenom o njegovom utjecaju na gospodarstvo, društvo i okoliš;
(b)
sve memorandume o razumijevanju između EIB-a i drugih europskih ili međunarodnih financijskih institucija koji utječu na EIB-ove operacije financiranja prema ovoj Odluci, ako se ne primjenjuju zahtjevi za povjerljivost;
(c)
kada je to moguće i prikladno, postojeće okvirne sporazume između EIB-a i zemlje primateljice. Pri potpisivanju novih ugovora ili izmjenama postojećih, EIB nastoji omogućiti njihovo objavljivanje;
(d)
EIB-ovu politiku dodjele.
2. Komisija na svojim internetskim stranicama javno objavljuje posebne informacije o svim slučajevima povrata sredstava u okviru sporazuma o jamstvu iz članka 14., kao i sporazuma kojim se utvrđuju detaljne odredbe i postupci u vezi s naplatom potraživanja iz članka 15. stavka 2., osim ako se primjenjuju zahtjevi za povjerljivost.
Članak 13.
Nekooperativne jurisdikcije
U okviru svojih operacija financiranja EIB ne prihvaća nikakve aktivnosti koje se obavljaju u nezakonite svrhe, uključujući pranje novca, financiranje terorizma, porezne prijevare i utaju poreza, korupciju i prijevare koje štete financijskim interesima Unije. EIB osobito ne sudjeluje u financijskim operacijama koje se provode u prihvatljivoj zemlji putem stranog instrumenta smještenog u nekooperativnoj jurisdikciji koju su kao takvu odredili Unija, Ujedinjeni narodi, Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj ili Radna skupina za financijske aktivnosti.
U svojim operacijama financiranja EIB primjenjuje načela i standarde kako su određeni u pravu Unije o sprečavanju korištenja financijskih sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma, uključujući zahtjev da prema potrebi poduzme svrhovite mjere radi utvrđivanja stvarnih vlasnika.
Članak 14.
Sporazum o jamstvu
Komisija i EIB potpisuju sporazum o jamstvu kojim se utvrđuju detaljne odredbe i postupci u vezi s jamstvom EU-a kako je određeno u članku 8. te o tome obavješćuju Europski parlament i Vijeće.
Članak 15.
Povrat plaćanja koja je izvršila Komisija
1. Ako Komisija provodi plaćanje u okviru jamstva EU-a, EIB u ime Komisije i za njezin račun provodi naplatu potraživanja za plaćene iznose.
2. Najkasnije na dan potpisivanja sporazuma o jamstvu iz članka 14. Komisija i EIB potpisuju zaseban sporazum kojim se utvrđuju detaljne odredbe i postupci u vezi s naplatom potraživanja.
Članak 16.
Revizija od strane Revizorskog suda
Reviziju jamstva EU-a i plaćanja te povrata u vezi s njim koji se mogu pripisati općem proračunu Unije obavlja Revizorski sud.
Članak 17.
Mjere za sprečavanje prijevara
1. EIB odmah obavješćuje OLAF i pruža mu potrebne informacije kada, u bilo kojoj fazi pripreme, provedbe ili zaključivanja projekata koji podliježu jamstvu EU-a, ima razloga za sumnju da se radi o mogućem slučaju prijevare, korupcije, pranja novca ili bilo koje druge nezakonite djelatnosti koja može ugroziti financijske interesima Unije.
2. OLAF smije provoditi istrage, uključujući kontrole i istrage na licu mjesta, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (15) te Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (16) kako bi zaštitio financijske interese Unije, a u cilju utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije, pranja novca ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja ugrožava financijske interese Unije u vezi s bilo kojom operacijom financiranja. OLAF može nadležnim tijelima država članica o kojima je riječ proslijediti informacije dobivene tijekom provođenja istraga.
Kada se takve nezakonite aktivnosti dokažu, EIB pomaže u naporima na povratu u odnosu na svoje operacije financiranja i unutar svog djelokruga.
3. Sporazumi o financiranju potpisani u vezi s projektima koji se podupiru u okviru ove Odluke uključuju klauzule kojima se omogućuje suspenzija EIB-ovih operacija financiranja i, prema potrebi, odgovarajuće mjere povrata u slučajevima prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti. Odluku o tome treba li suspendirati ili otkazati EIB-ovo financiranje donosi EIB nakon odgovarajućeg razmatranja svih okolnosti i rizika.
4. EIB se nastavlja oslanjati na svoju točku za kontakt za sprječavanje korupcije i borbu protiv prijevara za osoblje EIB-a i sve zainteresirane strane.
5. U svojim operacijama financiranja EIB provodi svoj mehanizam isključivanja za zabranu rada partnerima uključenima u prijevaru i korupciju, koji uključuje kriterije isključivanja Unijine Središnje baze podataka o isključenjima, čime se osigurava poštovanje prava svih strana.
Članak 18.
Postupak delegiranja
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Delegacija ovlasti iz članka 4. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od 11. svibnja 2014.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On nema utjecaja na valjanost bilo kojeg delegiranog akta koji je već na snazi.
4. Čim Komisija donese delegirani akt, ona ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 4. stupa na snagu samo ako se tome ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja Europskom parlamentu i Vijeću o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 19.
Preispitivanje u sredini razdoblja
Do 31. prosinca 2016. Komisija, u suradnji s EIB-om, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće u sredini razdoblja kojim se provodi evaluacija provedbe ove Odluke tijekom prvih godina i koje je prema potrebi, popraćeno, prijedlogom njegovih izmjena. Izvješće u sredini razdoblja temelji se na neovisnoj vanjskoj evaluaciji i doprinosu od strane EIB-a.
To izvješće posebno uključuje:
(a)
ocjenu primjene politike dodjele;
(b)
ocjenu izvješćivanja EIB-a i, prema potrebi, preporuke za njegovo poboljšanje;
(c)
ocjenu REM-a, uključujući pokazatelje i kriterije uspješnosti, te njihov doprinos ostvarenju ciljeva ove Odluke;
(d)
detaljan popis kriterija za preporuku u vezi s potencijalnim aktiviranjem, u cijelosti ili djelomično, dodatnog fakultativnog iznosa.
Članak 20.
Konačno izvješće
Komisija do 31. prosinca 2021. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi završno izvješće o primjeni ove Odluke.
Članak 21.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Strasbourgu 16. travnja 2014.