PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 9. prosince 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr
(2014/919/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability (ESM).
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci. Tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM rozhodla poskytnout v zásadě stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů přijatá do druhého čtvrtletí roku 2014.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost byl přijat makroekonomický ozdravný program ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu právní jasnosti a právní jistoty byl program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu zůstala stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale zahrnuje rovněž i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU. Zároveň bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2013/236/EU.
(7)
Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU (3) již bylo změněno prováděcím rozhodnutím Rady 2014/169/EU (4). S ohledem na nejnovější vývoj by mělo být opět změněno.
(8)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku toho by měly být provedeny změny v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, a to zejména pokud jde o: i) vypracování aktualizovaného plánu pro postupné uvolňování vnějších omezení, u nějž se kyperské orgány zavázaly, že ho zahájí až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkého přechodu na jednotný mechanismus dohledu; ii) další opatření k posílení řízení úvěrů v selhání ze strany bank; iii) požadavek na ukončení následného opatření v souvislosti s auditem jednotlivých finančních institucí v roce 2013 a případné uložení sankcí a zveřejnění konečného rozhodnutí; iv) stanovení dalších opatření ke zlepšení operativní kapacity skupiny družstevních úvěrových institucí; v) přijetí nového komplexního rámce Radou ministrů, který stanoví vhodné postupy pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i změny právního rámce zabavování nemovitostí zatížených hypotékou pro nesplácení hypotéčního úvěru, které přijala dolní komora kyperského parlamentu (jedná se o dvě dříve přijatá opatření), s podrobnými údaji o požadovaných prvcích těchto dvou nových rámců; vi) úpravu cílové hodnoty primárního fiskálního schodku v roce 2014 na nejvýše 210 milionů EUR (1,3 % HDP), aby byl zohledněn fiskální výsledek v první polovině roku 2014, předložení návrhu k zajištění daňové neutrality reformy systému sociálního zabezpečení a dosažení cílové hodnoty fiskálního schodku na rok 2015, zatímco cíl primárního přebytku pro rok 2017 byl za účelem hladkého provedení fiskální korekce v období 2017-2018 upraven směrem dolů na 2,5 % HDP; vii) stanovení dalších kroků pro realizaci procesu privatizace Kyperské správy přístavů (Cyprus Ports Authority) a Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus); viii) jmenování nových komisařů a dvou asistentů komisaře v rámci nového daňového útvaru, vytvoření společné databáze daňových poplatníků a přijetí nezbytných právních předpisů, aby se zajistil výkon rozšířených pravomocí v oblasti výběru daní; ix) reformu zdanění nemovitostí, která má být provedena v roce 2015; x) zahrnutí dalších požadavků pro urychlení vydání dokladů o vlastnickém právu v oblasti regulace trhu s nemovitostmi; xi) vypracování návrhu akčního plánu pro řešení nevyřízených soudních případů, podrobné statistické údaje o nevyřízených soudních případech a o délce řízení, jakož i zřízení správního soudu; xii) posouzení článků stávajícího zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, které mohou narušovat hospodářskou soutěž; a xiii) předběžné posouzení technického a ekonomického potenciálu pro další zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a nákladové ceny různých druhů obnovitelných zdrojů v porovnání s konvenčními zdroji primární energie spolu se začleněním opatření pro zlepšení kapacity a nezávislosti Kyperského energetického regulačního úřadu (CERA).
(9)
V průběhu provádění komplexního balíčku politických opatření pro Kypr by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel ustavit skupiny odborníků.
(10)
Kyperské orgány by si měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu vyžádat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi stanoviska sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU se mění takto:
1)
Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor bude Kypr nadále pokračovat v restrukturalizaci bankovního sektoru a sektoru družstevních úvěrových institucí, bude pokračovat v posilování dohledu a regulace v souvislosti s probíhajícím přechodem na jednotný mechanismus dohledu, provede reformu rámce pro restrukturalizaci dluhu a postupně zruší omezující opatření v souladu se svým plánem a současně zajistí finanční stabilitu.
Program stanoví tato opatření a výstupy:
a)
zajištění bedlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Bedlivě jsou sledována dočasná omezení volného toku kapitálu (jako například omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Postupné uvolňování vnějších omezujících opatření musí být v souladu se stabilitou finančního sektoru a zachovávat dostatečné rezervy likvidity. Kyperská centrální banka (CBC) bude kontrolovat na místě, jak jsou omezení uplatňována, a v případě potřeby přijme vhodná opatření v oblasti dohledu. Další liberalizaci vnějších omezujících opatření zváží kyperské orgány až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkém přechodu na jednotný mechanismus dohledu. Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly zachovány jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro stabilitu finančního systému. Po dokončení komplexního posouzení bude aktualizován a zveřejněn plán postupného uvolňování omezujících opatření. Plány v oblasti financování a kapitálu domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a zamrznutí úvěrového trhu;
b)
úprava minimálních kapitálových požadavků při zohlednění parametrů posouzení rozvah a zátěžového testu pro celou Unii;
c)
zajištění toho, že plány na restrukturalizaci budou před poskytnutím jakékoli státní podpory formálně schváleny podle pravidel pro poskytování státní podpory. Banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o podporu na rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu. Banky s plány restrukturalizace budou podávat zprávy o pokroku při jejich provádění;
d)
zajištění toho, že bude vytvořen a zprovozněn úvěrový rejstřík;
e)
zohlednění přechodu na jednotný mechanismus dohledu, zajištění plného provedení regulačního rámce, pokud jde o poskytování půjček, znehodnocení aktiv a tvorbu rezerv;
f)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují kyperským orgánům a trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich činnosti;
g)
zajištění revize směrnice o správě a řízení bank, která stanoví, mimo jiné, vztahy mezi bankovními odděleními vnitřního auditu a orgány bankovního dohledu;
h)
posílení správy a řízení bank, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi spojeny;
i)
zajištění potřebného počtu zaměstnanců a změn v souvislosti s novou odpovědností přijatou Kyperskou centrální bankou, včetně zajištění oddělení výkonu funkce řešení krize a funkce dohledu, provedení jednotného souboru pravidel ve vnitrostátním právu, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6);
j)
posílení řízení úvěrů v selhání při zohlednění vývoje a harmonogramu jednotného mechanismus dohledu. To zahrnuje především: revizi kodexu chování a politik a postupů v oblasti správy bankovních nedoplatků; sledování cílů restrukturalizace stanovených Kyperskou centrální bankou; opatření, která umožní poskytovatelům úvěrů získávat přiměřené finanční informace o finanční situaci příjemců úvěrů a podat návrh na, domoci se a uskutečnit obstavení finančního majetku a výnosů příjemců úvěrů, kteří nesplácejí své závazky; opatření, která umožní a usnadní převod stávajících jednotlivých úvěrů jejich poskytovateli na třetí strany, spolu se všemi kolaterály a jistotami, bez nutnosti získání souhlasu příjemce úvěru;
k)
zmírnění omezení pro zabavování kolaterálu. To bude zahrnovat též přípravu právních předpisů na základě rámce pro komplexní reformu ke stanovení vhodných postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i k zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro zabavování nemovitostí a insolvenční řízení. Po reformě nového právního rámce pro restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru bude tento rámec přezkoumán a podle potřeby budou vymezena další opatření;
l)
sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
m)
zajištění, aby skupina družstevních úvěrových institucí zajistila včasné a úplné provedení dohodnutého plánu restrukturalizace a přijala další opatření ke zlepšení své operativní kapacity, zejména v oblastech správy nedoplatků, manažerského informačního systému, správy a řídicí kapacity;
n)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího uplatňování lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnost subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy.
2)
V odstavci 8 se písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
přijetí zákona k dosažení solidního systému správy a řízení státních a polostátních podniků a provedení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;“
.
3)
Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
„13. Musí se zvýšit rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy musí být vyřešeny do konce programu. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu provedením konkrétního akčního plánu, který povede k dosažení kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015, a změnou zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, zejména článků, které mohou narušovat hospodářskou soutěž v odvětví cestovního ruchu. Kypr provede strategii pro leteckou politiku vedoucí k přizpůsobení vnější politiky Kypru v oblasti letectví, přičemž zohlední vnější politiku EU v oblasti letectví a dohody EU v oblasti letecké dopravy a zároveň zajistí dostatečnou leteckou dostupnost.“
4)
V odstavci 14 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a plynu, včetně předběžného posouzení potenciálu pro zvýšení výroby elektřiny využitím obnovitelných zdrojů energie; a“
.
5)
Odstavec 16 se nahrazuje tímto:
„16. Při tvorbě komplexní a soudržné strategie růstu zohlední Kypr tuto strategii, čímž posílí probíhající reformu veřejné správy, reformu správy veřejných financí, další závazky v kyperském makroekonomickém ozdravném programu a příslušné iniciativy Unie, přičemž zohlední dohodu o partnerství pro provádění evropských strukturálních a investičních fondů. Strategie růstu bude vypracována, koordinována a prosazována prostřednictvím jediného orgánu, který bude vytvořen z již zřízené pracovní skupiny pro růst a bude zakotven ve vnitrostátním institucionálním rámci.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 9. prosince 2014.
PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA
od 9. prosinca 2014.
o izmjeni Provedbene odluke 2013/463/EU o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar
(2014/919/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora nad državama članicama europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (1), a posebno njezin članak 7. stavke 2. i 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Uredba (EU) br. 472/2013 primjenjuje se na države članice koje u trenutku njezina stupanja na snagu već primaju financijsku pomoć, uključujući pomoć iz Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM).
(2)
Uredbom (EU) br. 472/2013 utvrđena su pravila za odobravanje programa makroekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć. Navedena pravila moraju biti u skladu s odredbama Ugovora o uspostavljanju Europskog stabilizacijskog mehanizma (UESM).
(3)
Nakon zahtjeva za financijsku pomoć iz ESM-a, koji je Cipar podnio 25. lipnja 2012., Vijeće je 25. travnja 2013. OdlukomVijeća 2013/236/EU (2) odlučilo da Cipar treba dosljedno provoditi program makroekonomske prilagodbe.
(4)
Vijeće guvernera ESM-a je 24. travnja 2013. načelno odlučilo dodijeliti potporu za stabilnost Cipru te je odobrilo Memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju ekonomske politike i njegovo potpisivanje od strane Komisije u ime ESM-a.
(5)
U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU Komisija je, u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) i, prema potrebi, Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), provela peti pregled radi procjene napretka u provedbi dogovorenih mjera, kao i njihove djelotvornosti te njihovog ekonomskog i socijalnog utjecaja. Kao posljedica tog pregleda postojeći je program makroekonomske prilagodbe ažuriran, odražavajući korake koje su ciparska državna tijela poduzela do drugog tromjesečja 2014.
(6)
Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 472/2013, program makroekonomske prilagodbe donesen je u obliku provedbene odluke Vijeća. Zbog razloga pravne jasnoće i pravne sigurnosti program je ponovno donesen na temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 472/2013. Sadržaj programa ostao je jednak sadržaju programa odobrenog Odlukom 2013/236/EU, ali je uključivao i rezultate pregleda provedenog u skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU. Istodobno je Odluka 2013/236/EU stavljena izvan snage.
(7)
Provedbena odluka Vijeća 2013/463/EU (3) već je izmijenjena Provedbenom odlukom Vijeća 2014/169/EU (4). S obzirom na najnoviji razvoj događaja trebalo bi je ponovno izmijeniti.
(8)
Komisija je u suradnji s ESB-om i MMF-om provela peti pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove djelotvornosti te njihovog ekonomskog i socijalnog utjecaja. Na temelju toga program bi trebalo izmijeniti u području reforme financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih reformi, posebno u vezi sa sljedećim: i. osiguravanjem ažuriranog plana za postupno ublaživanje vanjskih ograničenja, na što se državna tijela obvezuju tek nakon uspješnog dovršenja sveobuhvatne procjene i neometanog prijelaza u okvir jedinstvenog nadzornog mehanizma (JNM); ii. daljnjim mjerama za jačanje upravljanja lošim kreditima od strane banaka; iii. zahtjevom za dovršavanjem mjera koje se nastavljaju na reviziju pojedinačnih financijskih institucija obavljenu 2013., određivanjem sankcija, ako je to primjenjivo, i objavom konačne odluke; iv. osiguravanjem daljnjih mjera za poboljšavanje operativne sposobnosti skupine zadruga; v. donošenjem, od strane Vijeća ministara, novog sveobuhvatnog okvira za uspostavu primjerenih postupaka u slučaju insolventnosti pravnih i fizičkih osoba te donošenjem, od strane Zastupničkog doma, izmjena pravnog okvira za prisilne naplate iz imovine pod hipotekom (to su dvije prethodne mjere), uz detalje o elementima koje ova dva nova okvira trebaju sadržavati; vi. korigiranjem ciljanog primarnog fiskalnog deficita za 2014. na najviše 210 milijuna EUR (1,3 % BDP-a) radi odražavanja fiskalnih rezultata u prvoj polovini 2014., podnošenjem prijedloga kojim se jamče fiskalna neutralnost reforme sustava socijalne skrbi i dostizanje ciljanog fiskalnog deficita za 2015., dok je ciljani primarni suficit za 2017. bio korigiran prema dolje, na 2,5 % BDP-a, kako bi se omogućila neometana fiskalna prilagodba u razdoblju 2017.-2018.; vii. poduzimanjem daljnjih koraka za operacionalizaciju postupka privatizacije ciparske lučke uprave i ciparskog državnog tijela za električnu energiju; viii. imenovanjem novih povjerenika nove porezne uprave i njihovih dvoje zamjenika, uspostavom zajedničke baze podataka poreznih obveznika te donošenjem potrebnih propisa radi operacionalizacije proširenih ovlasti za ubiranje poreza; ix. reformom u području oporezivanja nekretnina koju treba provesti u 2015.; x. uključivanjem dodatnih zahtjeva kako bi se na tržištu nekretnina za stanovanje ubrzalo izdavanje vlasničkih listova; xi. predstavljanjem nacrta akcijskog plana za smanjenje broja neriješenih sudskih predmeta, detaljnim statističkim podatcima o neriješenim predmetima i trajanju postupaka kao i osnivanjem upravnog suda; xii. ocjenom članaka u trenutačnom zakonu o ciparskoj organizaciji za turizam kojima bi se moglo narušiti tržišno natjecanje; xiii. preliminarnom procjenom tehničkog i ekonomskog potencijala za daljnje povećanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora kao i ukupnih troškova različitih obnovljivih izvora u usporedbi s konvencionalnim primarnim izvorima energije, uz uključivanje mjera za poboljšanje sposobnosti i neovisnosti energetske regulatorne agencije Cipra.
(9)
Komisija bi cijelo vrijeme provedbe sveobuhvatnog paketa politika Cipra trebala davati dodatne savjete u vezi s politikama i tehničku pomoć u posebnim područjima. Država članica na koju se primjenjuje program makroekonomske prilagodbe i koja ima nedovoljne administrativne kapacitete mora zatražiti tehničku pomoć Komisije koja u tu svrhu može uspostaviti skupinu stručnjaka.
(10)
Pri pripremi, provedbi, praćenju i evaluaciji programa makroekonomske prilagodbe ciparska bi državna tijela trebala, u skladu s trenutačnim nacionalnim pravilima i praksom, zatražiti stajalište socijalnih partnera i organizacija civilnog društva,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Članak 2. Provedbene odluke 2013/463/EU mijenja se kako slijedi:
1.
Stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„5. Radi ponovne uspostave stabilnosti svojeg financijskog sektora Cipar nastavlja provoditi restrukturiranje bankarskog sektora i sektora zadružnih kreditnih institucija, nastavlja jačati nadzor i regulaciju u kontekstu prijelaza u okvir jedinstvenog nadzornog mehanizma koji je trenutačno u tijeku; provodi reformu okvira za restrukturiranje duga i, u skladu sa svojim planom aktivnosti, postupno ukida mjere ograničavanja, uz istodobno očuvanje financijske stabilnosti.
Programom se predviđaju sljedeće mjere i ishodi:
(a)
osiguravanje pomnog praćenja stanja likvidnosti bankarskog sektora. Trenutačna ograničenja slobodnog kretanja kapitala (između ostalog, ograničenja plaćanja i doznačivanja) pomno će se pratiti. Postupno ublaživanje vanjskih mjera ograničavanja u skladu je sa stabilnošću financijskog sektora i doprinosi održavanju dostatnih zaštitnih slojeva likvidnosti. Središnja banka Cipra (SBC) provjeravat će, inspekcijama na licu mjesta, provedbu ograničenja te će prema potrebi poduzimati primjerena nadzorna djelovanja. Daljnju liberalizaciju vanjskih mjera ograničavanja državna će tijela razmatrati tek nakon uspješnog dovršenja sveobuhvatne procjene i neometanog prijelaza u okvir JNM-a. Cilj je primjenjivati nadzor samo onoliko dugo koliko je to prijeko potrebno radi smanivanja ozbiljnih rizika za stabilnost financijskog sustava. Plan postupnog ublaživanja mjera ograničavanja će nakon rezultata sveobuhvatne procjene biti ažuriran i objavljen. Planovi financiranja i kapitalni planovi domaćih banaka koje se oslanjaju na financiranje središnje banke ili primaju državnu potporu realno odražavaju očekivano razduživanje bankarskog sektora i umanjuju ovisnost o posuđivanju od središnje banke, izbjegavajući pritom rasprodaju imovine po preniskim cijenama i kreditnu krizu;
(b)
prilagodba minimalnih kapitalnih zahtjeva, uz uzimanje u obzir pokazatelja ocjene bilance i testa otpornosti u cijeloj Uniji;
(c)
osiguravanje službenog odobravanja svih planova restrukturiranja u skladu s pravilima o državnim potporama prije pružanja državne potpore. Banke s manjkom kapitala mogu, ako ostale mjere nisu dovoljne, zatražiti dokapitalizacijsku potporu od države u skladu s postupcima pružanja državne potpore. Banke za koje postoje planovi restrukturiranja izvješćuju o napretku provedbe tih planova;
(d)
osiguravanje uspostave i funkcioniranja kreditnog registra;
(e)
uzimanje u obzir prijelaza u okvir JNM-a, osiguravanje cjelovite primjene regulatornog okvira u vezi s davanjem kredita, umanjenjem vrijednosti imovine i rezerviranjem sredstava;
(f)
uvođenje obveznih zahtjeva za otkrivanje podataka kako bi se osiguralo da banke redovito izvješćuju državna tijela i tržišta o napretku u restrukturiranju svojeg poslovanja;
(g)
osiguravanje revidiranja direktive o upravljanju kojom se, između ostalog, utvrđuje uzajamno djelovanje između odjela banaka za unutarnju reviziju i nadzornika banaka;
(h)
jačanje upravljanja u bankama, uključujući zabranom davanja kredita neovisnim članovima odbora ili strankama povezanima s njima;
(i)
osiguravanje osoblja i izmjena potrebnih s obzirom na nove zadaće koje je preuzeo SBC, uključujući osiguravanjem razdvajanja funkcije sanacije od funkcije nadzora te prenošenje Jedinstvenog pravilnika, uključujući Direktivu 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Direktivu 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6), u nacionalno pravo;
(j)
jačanje upravljanja lošim kreditima, uz uzimanje u obzir razvoja događaja i rokova u okviru JNM-a. To posebice obuhvaća: revidiranje kodeksa ponašanja i bankovne politike te prakse u području upravljanja dospjelim nenaplaćenim potraživanjima; praćenje ciljeva restrukturiranja koje je odredio SBC; mjere kojima se zajmodavcima omogućava pribavljanje odgovarajuće financijske informacije o financijskoj situaciji zajmoprimaca te da, kada se radi o zajmoprimcima koji ne ispunjavaju svoje obveze, mogu zahtijevati zapljenu njihove financijske imovine i prihoda, ishoditi zapljenu i provesti je; mjere kojima se zajmodavcima omogućava i olakšava da prenesu, bez obveze ishođenja pristanka zajmoprimca, postojeće pojedinačne kredite, uključujući sva jamstva i instrumente osiguranja;
(k)
ublaživanje ograničenja u području zapljene jamstva. Uz navedeno u pripremi je i zakonodavstvo na temelju sveobuhvatnog okvira za reformu kojim se uspostavljaju primjereni postupci u slučaju insolventnosti pravnih i fizičkih osoba te osigurava neometano i djelotvorno funkcioniranje revidiranih okvira za prisilnu naplatu i insolventnost. Osim toga, novi se pravni okvir za restrukturiranje duga privatnog sektora nakon reforme revidira i utvrđuju se dodatne mjere, prema potrebi;
(l)
dovršetak usklađivanja regulacije i nadzora zadružnih kreditnih institucija s regulacijom i nadzorom komercijalnih banaka;
(m)
osiguravanje pravodobne i cjelovite provedbe usuglašenog plana restrukturiranja od strane skupine zadruga i poduzimanje, od strane te iste skupine, daljnjih mjera za pobošljavanje njezine operativne sposobnosti, posebice u području dospjelih nenaplaćenih potraživanja, informacijskog sustava upravljanja, upravljanja i rukovođenja;
(n)
kontinuirano jačanje okvira za suzbijanje pranja novca te provedba akcijskog plana kojim se osigurava primjena poboljšane prakse u pogledu dubinske provjere klijenata i transparentnosti poslovnih subjekata, u skladu s najboljom praksom.
2.
U stavku 8. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:
„(e)
donošenje zakona s ciljem stvaranja solidnog sustava korporativnog upravljanja za poduzeća u vlasništvu države i za poduzeća u djelomičnom javnom vlasništvu te provedba plana privatizacije kojim se doprinosi poboljšanju ekonomske učinkovitosti i ponovnoj uspostavi održivosti duga;”
3.
Stavak 13. zamjenjuje se sljedećim:
„13. Sudski se postupci ubrzavaju, a neriješeni sudski predmeti rješavaju se do kraja programa. Cipar poduzima inicijative za jačanje konkurentnosti svojeg turističkog sektora provedbom konkretnog akcijskog plana kojim se trebaju ostvariti kvantificirani ciljevi, utvrđeni, između ostalog, u nedavno revidiranoj turističkoj strategiji za razdoblje 2011.-2015., te procjenjivanjem zakona o ciparskoj organizaciji za turizam, odnosno onih njegovih članaka kojima se može narušiti tržišno natjecanje u turističkom sektoru. Cipar provodi strategiju zrakoplovne politike za prilagodbu ciparske vanjske politike u području zrakoplovstva, uzimajući u obzir vanjsku politiku i sporazume EU-a u području zrakoplovstva, uz istodobno osiguravanje dostatne zračne povezanosti.”
4.
U stavku 14. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
sveobuhvatnog prikaza regulatornog režima i organizacije tržišta za restrukturirani energetski i plinski sektor, uključujući preliminarnu procjenu potencijala za povećanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora; i”
.
5.
Stavak 16. zamjenjuje se sljedećim:
„16. Prilikom razvoja sveobuhvatne i usklađene strategije rasta, Cipar u obzir uzima reformu javne uprave i reformu upravljanja javnim financijama koje su u tijeku, druge obveze iz programa makroekonomske prilagodbe Cipra i odgovarajuće inicijative Unije, uzimajući u obzir Sporazum o partnerstu za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova. Strategiju rasta će razvijati, koordinirati i provoditi jedinstveno tijelo koje će proizaći iz već uspostavljene radne skupine za rast te će ono biti uklopljeno u nacionalni institucionalni okvir.”
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Republici Cipru.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. prosinca 2014.