NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 788/2014
ze dne 18. července 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro ukládání pokut a penále a zrušení uznání subjektů pověřených inspekcemi a prohlídkami lodí podle článků 6 a 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Články 6 a 7 nařízení (ES) č. 391/2009 zmocňují Komisi k ukládání pokut a penále uznaným subjektům definovaným v článku 2 uvedeného nařízení nebo ke zrušení uznání těchto subjektů v zájmu dodržování kritérií a povinností stanovených v uvedeném nařízení s jasným cílem odstranit každou potenciální hrozbu pro bezpečnost nebo životní prostředí.
(2)
V zájmu transparentnosti je třeba podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009 stanovit prováděcí pravidla pro rozhodovací postup a metodiku pro výpočet pokut a penále Komisí, aby byla dotčeným subjektům předem známa, včetně zvláštních kritérií, na jejichž základě Komise posuzuje závažnost případu a míru ohrožení bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí.
(3)
Zavedením pokut a penále by Komise měla získat doplňkový nástroj, který jí umožní v porovnání se zrušením uznání přesněji, pružněji a diferencovaněji reagovat na porušování pravidel obsažených v nařízení (ES) č. 391/2009, kterého se dopouštějí uznané subjekty.
(4)
Penále by mělo být účinné, aby každé porušení povinností a požadavků stanovených v nařízení (ES) č. 391/2009 mohlo být rychle a náležitě napraveno. Nařízení (ES) č. 391/2009 proto zmocňuje Komisi uložit penále, pokud uznaný subjekt nepřijal preventivní a nápravná opatření vyžadovaná Komisí, a to po uplynutí přiměřené lhůty a do doby, než dotyčný uznaný subjekt vyžadovaná opatření přijme. V případě potřeby se podle okolností daného případu může denní částka penále postupně zvyšovat, aby odrážela naléhavost požadovaných opatření.
(5)
Výpočet pokut a penále jako zlomku obratu subjektu s přihlédnutím k maximálnímu stropu stanovenému v souladu s nařízením (ES) č. 391/2009 představuje jednoduchý způsob, jak zajistit, aby byly pokuty a penále odrazující a současně přiměřené jak závažnosti daného případu, tak i ekonomickým možnostem dotčeného subjektu, s ohledem na rozdíly ve velikosti uznaných subjektů.
(6)
V zájmu transparentnosti a právní jistoty by mělo být jednoznačně objasněno uplatňování maximálního stropu úhrnné částky pokut a penále případně s přihlédnutím k různým okolnostem. Z téhož důvodu se pro každý uznaný subjekt stanoví rovněž způsob výpočtu celkového průměrného obratu za předchozí tři roky v souvislosti s činnostmi spadajícími do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 391/2009.
(7)
Je třeba, aby rozhodnutí o zrušení uznání subjektu na základě podmínek stanovených v čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 391/2009 zohledňovalo faktory související s obecným cílem, kterým je sledování činnosti uznaných subjektů a jejich celkové výkonnosti, včetně účinnosti případných pokut a penále, které již byly uloženy za opakovaná a závažná porušení uvedeného nařízení.
(8)
Je nutno stanovit zvláštní postup, aby Komise kromě svých pravomocí hodnotit uznané subjekty a ukládat pokuty a penále souvisejícími postupy stanovenými v tomto nařízení mohla z vlastního podnětu nebo na žádost některého členského státu či členských států zrušit uznání subjektu podle nařízení (ES) č. 391/2009.
(9)
Je důležité, aby rozhodnutí o uložení pokut, penále nebo zrušení uznání podle tohoto nařízení bylo založeno výhradně na důvodech, k nimž měl uznaný subjekt možnost se vyjádřit.
(10)
Toto nařízení respektuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména právo na obhajobu a zásady důvěrnosti údajů a zákazu dvojího trestu (ne bis in idem) v souladu s obecnými zásadami práva a judikatury Soudního dvora Evropské unie.
(11)
Rozhodnutí o uložení pokut a penále podle tohoto nařízení by měla být vykonatelná v souladu s článkem 299 Smlouvy o fungování Evropské unie a mohou podléhat přezkumu Soudního dvora Evropské unie.
(12)
V zájmu zajištění spravedlnosti a právní jistoty při provádění postupu je nezbytné stanovit podrobná pravidla pro výpočet lhůt stanovených Komisí v průběhu postupu a promlčecích lhůt, v jejichž rámci může Komise uložit a vymáhat pokuty a penále s přihlédnutím rovněž k datu vstupu nařízení (ES) č. 391/2009 v platnost.
(13)
Vykonatelnost tohoto nařízení vyžaduje účinnou spolupráci mezi dotčenými členskými státy, Komisí a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost. Za tímto účelem je nezbytné ujasnit práva a povinnosti každé z těchto stran v postupech stanovených v tomto nařízení, aby bylo možné zajistit účinné zkoumání, rozhodování a přijímání následných opatření podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 391/2009.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (2),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla, podle nichž Komise provádí články 6 a 7 nařízení (ES) č. 391/2009.
Toto nařízení určuje kritéria pro stanovení výše pokut a penále a postup rozhodování o uložení pokuty a penále nebo o zrušení uznání uznaného subjektu z podnětu Komise či na žádost určitého členského státu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 391/2009.
Kromě toho se použije následující definice:
„dotčeným členským státem“ se rozumí členský stát, který uznaný subjekt pověřil inspekcemi lodí plujících pod jeho vlajkou, jejich prohlídkami a vydáváním lodních osvědčení v souladu s mezinárodními úmluvami podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (3), a to i členský stát, který podal Komisi žádost o uznání uvedeného subjektu podle článku 3 nařízení (ES) č. 391/2009.
KAPITOLA II
POKUTY A PENÁLE
Článek 3
Zjištění nesplnění povinnosti
1. Komise zjišťuje, zda došlo k nesplnění povinnosti, postupem podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 391/2009, pokud:
a)
závažné či opakované neplnění minimálních kritérií stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 391/2009 nebo nedodržování povinností podle čl. 8 odst. 4 a článků 9, 10 a 11 nařízení (ES) č. 391/2009 ze strany uznaného subjektu odhalí vážné nedostatky ve struktuře, systémech, postupech nebo vnitřní kontrole uznaného subjektu;
b)
zhoršující se výkonnost uznaného subjektu s přihlédnutím k rozhodnutí Komise 2009/491/ES (4) odhalí vážné nedostatky ve struktuře, systémech postupech nebo vnitřní kontrole daného subjektu;
c)
uznaný subjekt úmyslně poskytl Komisi v průběhu hodnocení nesprávné, neúplné nebo zavádějící informace nebo jiným způsobem mařil uvedené hodnocení.
2. Ve všech řízeních o nesplnění povinnosti podle tohoto nařízení břemeno důkazu o nesplnění povinnosti spočívá na Komisi.
Článek 4
Výpočet pokut
1. Za každé nesplnění povinnosti zjištěné na základě článku 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 391/2009 bude nejprve uložena základní pokuta ve výši 0,6 % celkového průměrného obratu uznaného subjektu stanoveného podle článku 9.
2. Při výpočtu jednotlivé pokuty za každé nesplnění povinnosti se základní pokuta uvedená v odstavci 1 zvýší nebo sníží podle závažnosti a dopadů nesplnění povinnosti, zejména míry ohrožení bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí, v souladu s článkem 5, resp. článkem 6.
3. Maximální částka jednotlivé pokuty nepřesáhne 1,8 % celkového průměrného obratu uznaného subjektu.
4. Pokud jedno jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu tvoří jediný základ pro dva či více případů nesplnění povinnosti podle čl. 6 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 391/2009 zjištěného v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení, představuje souběžnou jednotlivou pokutu nejvyšší z jednotlivých pokut vypočítaných za příslušné případy nesplnění povinnosti.
5. Celkovou pokutu uloženou uznanému subjektu v jednom rozhodnutí představuje součet všech jednotlivých pokut vyplývajících z použití odstavců 1 až 4 tohoto článku, aniž by byl dotčen maximální strop stanovený v čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009, jak je podrobněji rozvedeno v článku 8 tohoto nařízení.
Článek 5
Posouzení závažnosti nesplnění povinnosti
Při posuzování závažnosti každého nesplnění povinnosti vezme Komise v úvahu všechny příslušné přitěžující a polehčující okolnosti, zejména:
a)
zda subjekt jednal z nedbalosti nebo úmyslně;
b)
počet případů jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu, která vedou k nesplnění povinnosti;
c)
zda se nesplnění povinnosti týká ojedinělých úřadů, zeměpisných oblastí nebo celého subjektu;
d)
opakované jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu vedoucí k nesplnění povinnosti;
e)
dobu trvání nesplnění povinnosti;
f)
zkreslení skutečného stavu lodí v lodních osvědčeních a dokladech o shodě vydaných uznaným subjektem nebo uvedení nesprávných či zavádějících informací v těchto dokumentech;
g)
předchozí sankce, včetně pokut, které byly uloženy témuž uznanému subjektu;
h)
zda nesplnění povinnosti vyplývá z dohody mezi uznanými subjekty nebo jednání ve vzájemné shodě, které mělo za cíl nebo za následek porušení kritérií a povinností stanovených v nařízení (ES) č. 391/2009;
i)
míru obezřetnosti a spolupráce uznaného subjektu při odhalování příslušného jednání nebo opomenutí, jakož i určování nesplnění povinnosti ze strany Komise.
Článek 6
Posouzení dopadů nesplnění povinnosti
Při posuzování dopadů každého nesplnění povinnosti, zejména míry ohrožení bezpečnosti a ochrany životního prostředí, vezme Komise v úvahu všechny příslušné přitěžující i polehčující okolnosti, zejména:
a)
povahu a rozsah nedostatků, které se skutečně nebo potenciálně dotýkají lodí, jimž dotyčný subjekt vydal osvědčení, a které zmíněný subjekt v důsledku nesplnění povinnosti neodhalil nebo nemůže odhalit či jejichž včasnou nápravu nevyžadoval nebo nemůže vyžadovat, zejména s přihlédnutím ke kritériím pro zadržení lodi stanoveným v příloze X směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (5) o státní přístavní inspekci;
b)
počet lodí, kterým dotyčný subjekt vydal osvědčení a které jsou skutečně nebo potenciálně dotčeny;
c)
jakékoli jiné okolnosti, které představují zvláštní identifikovatelná rizika, jako je druh lodí, které jsou skutečně nebo potenciálně dotčeny.
Článek 7
Penále
1. Komise může dotčenému subjektu uložit penále podle čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009, aniž jsou dotčeny pokuty uložené podle článku 3, s cílem zajistit přijetí preventivních a nápravných opatření vyžadovaných Komisí v průběhu hodnocení uznaného subjektu.
2. V rozhodnutí o uložení pokut podle článku 3 může Komise stanovit rovněž penále, které bude uznanému subjektu uloženo, pokud nápravné opatření neprovede nebo pokud při uzavírání nesplnění povinnosti jedná s neopodstatněným zpožděním.
3. V rozhodnutí o uložení penále je stanovena lhůta, v níž musí uznaný subjekt požadované opatření provést.
4. Penále se použije ode dne následujícího po dni uplynutí lhůty stanovené podle odstavce 3 až do dne, kdy subjekt provedl náležité nápravné opatření, pokud toto nápravné opatření považuje Komise za uspokojivé.
5. Základní denní částka penále za každé nesplnění povinnosti činí 0,0033 % celkového průměrného obratu uznaného subjektu vypočítaného podle článku 9. Pro výpočet jednotlivé částky penále za každé nesplnění povinnosti se každá základní částka upraví podle závažnosti nesplnění povinnosti a s ohledem na míru ohrožení bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí podle článků 5 a 6 tohoto nařízení.
6. S ohledem na okolnosti daného případu, zejména naléhavost nápravného opatření, které má dotčený subjekt provést, může Komise denní částku penále zvýšit až do této výše:
a)
pokud uznaný subjekt překročí lhůtu stanovenou podle odstavce 3 o více než 120 dnů, od 121. do 300. dne od uplynutí lhůty 0,005 % celkového průměrného obratu subjektu vypočítaného podle článku 9 za každý den;
b)
pokud uznaný subjekt překročí lhůtu stanovenou podle odstavce 3 o více než 300 dnů, od 301. dne od uplynutí lhůty 0,01 % celkového průměrného obratu subjektu vypočítaného podle článku 9 za každý den.
7. Celková částka penále uloženého podle tohoto článku individuálně nebo navíc k pokutám nesmí přesáhnout maximální strop stanovený v čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009, jak je podrobněji rozvedeno v článku 8 tohoto nařízení.
Článek 8
Stanovení maximální úhrnné částky pokut a penále
Maximální úhrnná částka pokut a penále uložených uznanému subjektu, jak je uvedena v čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009, se stanoví takto:
a)
úhrnná částka pokut uložených uznanému subjektu v souladu s článkem 4 během jednoho hospodářského roku daného subjektu s přihlédnutím ke dni vydání rozhodnutí o uložení pokut a v případě více než jednoho rozhodnutí o uložení pokut danému subjektu ke dni vydání prvního rozhodnutí o uložení pokuty dotčenému subjektu nesmí přesáhnout 5 % celkového průměrného obratu tohoto subjektu, který byl vypočítán podle článku 9;
b)
úhrnná částka pokut uložených uznanému subjektu v souladu s článkem 4 během jednoho hospodářského roku daného subjektu stanovená podle odstavce 1 a penále, které bylo uloženo v týchž rozhodnutích podle čl. 7 odst. 2 a které vznikne do doby, než uznaný subjekt přijme náležitá nápravná opatření, nesmí přesáhnout 5 % celkového průměrného obratu tohoto subjektu, který byl vypočítán podle článku 9. Aniž je dotčen článek 21, nesmí penále vymáhané Komisí přesáhnout 5 % strop;
c)
úhrnná částka penále, které bylo uznanému subjektu uloženo podle čl. 7 odst. 1 a které vznikne do doby, než subjekt přijme náležitá preventivní nebo nápravná opatření, nesmí přesáhnout 5 % celkového průměrného obratu subjektu, který byl vypočítán podle článku 9. Aniž je dotčen článek 21, nesmí penále vymáhané Komisí přesáhnout 5 % strop.
Článek 9
Výpočet obratu
1. Pro účely tohoto nařízení představuje celkový průměrný obrat dotčeného uznaného subjektu jednu třetinu částky získané sečtením celkového obratu mateřské společnosti, jíž bylo uděleno uznání, a všech právnických osob, na které se toto uznání vztahuje na konci každého roku, za tři hospodářské roky předcházející rozhodnutí Komise.
2. V případě skupiny s osvědčenou konsolidovanou účetní závěrkou představují obrat uvedený v odstavci 1 s ohledem na mateřskou společnost a všechny právnické osoby zahrnuté v této skupině, na které se uznání vztahuje na konci každého hospodářského roku, konsolidované příjmy těchto subjektů.
3. Při použití odstavců 1 a 2 se berou v úvahu pouze činnosti, které spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 391/2009.
KAPITOLA III
ZRUŠENÍ UZNÁNÍ
Článek 10
Zrušení uznání
1. Komise může z vlastního podnětu či na žádost určitého členského státu přijmout rozhodnutí o zrušení uznání subjektu v případech uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 391/2009.
2. Aby bylo možné určit, zda opakované a závažné nesplnění povinnosti představuje nepřijatelnou hrozbu pro bezpečnost nebo životní prostředí podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 391/2009, vezmou se v úvahu:
a)
informace a okolnosti uvedené v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009, zejména s přihlédnutím k okolnostem uvedeným v článcích 5 a 6 tohoto nařízení;
b)
kritéria a případně prahové hodnoty stanovené v rozhodnutí Komise 2009/491/ES.
3. Dosáhnou-li pokuty a penále uložené uznanému subjektu maximálního stropu stanoveného podle čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009 a nebyla-li uznaným subjektem přijata náležitá nápravná opatření, může Komise usoudit, že tato opatření nedosáhla svého cíle odstranění potenciální hrozby pro bezpečnost nebo životní prostředí.
Článek 11
Postup pro zrušení uznání na žádost členského státu
1. Pokud členský stát požaduje, aby Komise zrušila uznání určitého subjektu v souladu s čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009, zašle tuto žádost Komisi písemně.
2. Dožadující členský stát svou žádost podrobně odůvodní a případně odkáže na kritéria uvedená v čl. 7 odst. 1 a okolnosti uvedené v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009, jakož i okolnosti uvedené v čl. 10 odst. 2 a 3 tohoto nařízení.
3. Na podporu své žádosti poskytne dožadující členský stát Komisi veškeré potřebné písemné doklady, které jsou řádně označeny a očíslovány.
4. Komise přijetí žádosti členského státu potvrdí písemně.
5. Pokud se Komise domnívá, že pro vydání rozhodnutí jsou zapotřebí doplňkové informace, vysvětlení nebo důkazy, vyrozumí o tom dožadující členský stát a vyzve jej, aby ve stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než čtyři týdny, své podání náležitě doplnil. Žádost členského státu se nepovažuje za úplnou, dokud nebyly poskytnuty všechny potřebné informace.
6. Dospěje-li Komise k závěru, že žádost členského státu je opodstatněná, zašle do jednoho roku od obdržení úplné žádosti dotyčnému subjektu prohlášení o námitkách podle článku 12 za účelem zrušení jeho uznání podle tohoto nařízení. V tomto případě je dožadujícímu členskému státu zaručeno zacházení a práva dotčeného členského státu podle kapitoly IV tohoto nařízení.
Pokud Komise v téže lhůtě dospěje k závěru, že žádost členského státu není opodstatněná, vyrozumí o tom dožadující členský stát s uvedením důvodů a vyzve jej, aby ve stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než tři měsíce, podal své připomínky. Do šesti měsíců od obdržení těchto připomínek Komise žádost potvrdí jako neopodstatněnou, nebo vydá prohlášení o námitkách podle prvního pododstavce.
7. Dospěje-li Komise k závěru, že žádost členského státu je neopodstatněná nebo neúplná po uplynutí lhůty uvedené v odstavci 5, může se rozhodnout, že celou žádost nebo její část a připojené důkazy zahrne do hodnocení uznaného subjektu, které se provádí podle článku 8 nařízení (ES) č. 391/2009.
8. Komise podává výboru COSS každoročně zprávu o žádostech o zrušení, které předložily členské státy, a rovněž o probíhajících řízeních o zrušení uznání, jež zahájila Komise.
KAPITOLA IV
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 12
Prohlášení o námitkách
1. Pokud se Komise domnívá, že existují důvody pro uložení pokuty a penále uznanému subjektu podle článku 6 nařízení (ES) č. 391/2009 nebo pro zrušení uznání subjektu podle článku 7 uvedeného nařízení, zašle dotyčnému subjektu prohlášení o námitkách a vyrozumí dotčené členské státy.
2. Prohlášení o námitkách obsahuje:
a)
podrobný výčet jednání a opomenutí uznaného subjektu, včetně popisu příslušných skutečností a určení ustanovení nařízení (ES) č. 391/2009, která uznaný subjekt podle názoru Komise porušil;
b)
určení důkazů, na nichž se zakládají příslušná zjištění, včetně odkazu na zprávy o inspekcích, hodnotící zprávy nebo jiné příslušné dokumenty, které již dříve dotyčnému subjektu předala Komise nebo Evropská agentura pro námořní bezpečnost jednající jménem Komise;
c)
oznámení, že Komise může uložit pokuty a penále nebo zrušit uznání v souladu s články 6 nebo 7 nařízení (ES) č. 391/2009.
3. Při oznamování prohlášení o námitkách Komise uznaný subjekt a dotčené členské státy vyzve, aby ve stanovené lhůtě, která nesmí být kratší než šest týdnů ode dne obdržení prohlášení o námitkách, podaly písemné připomínky. Komise není povinna vzít v úvahu podání, která obdržela po uplynutí této lhůty, aniž jsou dotčena ustanovení čl. 24 odst. 4 tohoto nařízení.
4. Oznámením prohlášení o námitkách není odloženo hodnocení dotyčného subjektu. Kdykoli před přijetím rozhodnutí o uložení pokuty a penále nebo o zrušení uznání podle tohoto nařízení se Komise může rozhodnout, že provede dodatečné kontroly kanceláří a zařízení subjektu, navštíví lodě, jimž subjekt vydal osvědčení, nebo uznaný subjekt písemně požádá, aby poskytl doplňkové informace týkající se dodržování kritérií a povinností podle nařízení (ES) č. 391/2009 z jeho strany.
5. Kdykoli před přijetím rozhodnutí o uložení pokuty a penále nebo o zrušení uznání podle tohoto nařízení může Komise změnit své hodnocení dotyčného uznaného subjektu. Je-li nové hodnocení jiné než hodnocení, které vedlo k prohlášení o námitkách, jelikož byly odhaleny nové skutečnosti nebo zjištěny nové případy nesplnění povinnosti či nové okolnosti týkající se závažnosti nesplnění povinnosti nebo jeho dopadů na bezpečnost a životní prostředí, vydá Komise nové prohlášení o námitkách.
Článek 13
Žádosti o informace
K objasnění skutečností pro účely článku 12 může Komise uznaný subjekt písemně požádat, aby podal písemné nebo ústní vysvětlení či předložil určité informace nebo dokumenty ve stanovené lhůtě, která v žádném případě nesmí být kratší než čtyři týdny. V tomto případě Komise informuje uznaný subjekt o pokutách a penále, které mohou být uloženy, pokud žádosti nevyhoví nebo pokud poskytne informace s neopodstatněným zpožděním či pokud Komisi poskytne úmyslně nesprávné, neúplné nebo zavádějící informace.
Článek 14
Ústní slyšení
1. Na žádost uznaného subjektu, jemuž bylo zasláno prohlášení o námitkách, poskytne Komise tomuto subjektu možnost, aby svá tvrzení předložil při ústním slyšení.
2. Komise vyzve příslušné orgány dotčených členských států a z vlastního podnětu či na žádost dotčených členských států může vyzvat jakékoli jiné osoby, které mají oprávněný zájem ve věci nesplnění povinnosti, aby se zúčastnily ústního slyšení. Komise se může rozhodnout, že jí bude nápomocna Evropská agentura pro námořní bezpečnost.
3. Fyzické osoby nebo soukromé právnické osoby přizvané na jednání se dostaví osobně, nebo jsou zastoupeny právními či zplnomocněnými zástupci. Členské státy zastupují úředníci daného členského státu.
4. Ústní slyšení není veřejné. Každá osoba, která je přizvána na jednání, může být vyslechnuta zvlášť, nebo v přítomnosti jiných přizvaných osob, přičemž se přihlédne k oprávněnému zájmu uznaného subjektu a jiných stran ve věci ochrany jejich obchodního tajemství a jiných důvěrných údajů.
5. Výpovědi každé vyslechnuté osoby jsou zaznamenány. Osobám, které se jednání zúčastnily, a dotčeným členským státům je na požádání poskytnut záznam jednání.
Článek 15
Penále za nedostatečnou spolupráci
1. Pokud Komise zamýšlí přijmout rozhodnutí o uložení penále podle čl. 7 odst. 1 uznanému subjektu, který nepřijal preventivní a nápravná opatření vyžadovaná Komisí nebo který při přijímání těchto opatření jednal s neopodstatněným zpožděním, vyrozumí uznaný subjekt nejprve písemně.
2. Oznámení Komise podle odstavce 1 odkazuje na konkrétní preventivní a nápravná opatření, která uznaný subjekt neprovedl, a podpůrné důkazy, a uznaný subjekt rovněž informuje o penále, které Komise v této souvislosti zvažuje.
3. Komise stanoví lhůtu, v níž může uznaný subjekt podat Komisi písemné připomínky. Komise není povinna vzít v úvahu písemné připomínky, které obdrží po uplynutí této lhůty.
Článek 16
Přístup ke spisu
1. Na žádost uznaného subjektu, jemuž bylo zasláno prohlášení o námitkách, udělí Komise přístup ke spisu, který obsahuje dokumenty a jiné důkazy týkající se údajného nesplnění povinnosti, které Komise shromáždila.
2. Komise stanoví datum a přijme příslušná praktická opatření pro přístup uznaného subjektu ke spisu, který může být umožněn pouze v elektronické podobě.
3. Na požádání zpřístupní Komise dotyčnému uznanému subjektu seznam všech dokumentů, které jsou ve spisu obsaženy.
4. Dotyčný uznaný subjekt má právo na přístup k dokumentům a informacím obsaženým ve spisu. Při udělování tohoto přístupu zohlední Komise náležitě obchodní tajemství, důvěrné údaje nebo interní povahu dokumentů, které vydala Komise nebo Evropská agentura pro námořní bezpečnost.
5. Pro účely odstavce 4 mohou interní dokumenty Komise a Evropské agentury pro námořní bezpečnost zahrnovat:
a)
dokumenty nebo části dokumentů, které se týkají interních porad Komise a jejích útvarů a Evropské agentury pro námořní bezpečnost, včetně stanovisek a doporučení, která Komisi zaslala Evropská agentura pro námořní bezpečnost;
b)
dokumenty nebo části dokumentů, které jsou součástí korespondence mezi Komisí a Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost nebo mezi Komisí a členskými státy.
Článek 17
Právní zastoupení
Uznaný subjekt má právo na právní zastoupení ve všech fázích řízení podle tohoto nařízení.
Článek 18
Důvěrnost informací, služební tajemství a právo zachovat mlčenlivost
1. Řízení podle tohoto nařízení se vede s dodržením zásady důvěrnosti informací a služebního tajemství.
2. Komise, Evropská agentura pro námořní bezpečnost a orgány dotčených členských států, jakož i jejich úředníci a další osoby pracující pod jejich dohledem nesmí sdělovat informace, které získali nebo které si vyměnili podle tohoto nařízení a na něž se vztahuje povinnost ochrany služebního tajemství a důvěrnosti informací.
3. Uznaný subjekt nebo jiná osoba, která poskytne informace nebo podá připomínky podle tohoto nařízení, jasně označí jakýkoli materiál, který považuje za důvěrný, s uvedením důvodů a ve lhůtě stanovené Komisí poskytne zvláštní verzi, která nemá důvěrný charakter.
4. Komise může uznaný subjekt nebo jiné zúčastněné strany rovněž požádat, aby označily určitou část zprávy, prohlášení o námitkách nebo rozhodnutí Komise, která podle jejich názoru obsahuje obchodní tajemství.
5. Pokud k označení uvedenému v odstavcích 3 a 4 nedojde, může mít Komise za to, že dotyčné dokumenty nebo připomínky neobsahují důvěrné údaje.
6. Aniž je dotčen článek 9 nařízení (ES) č. 391/2009, mají uznané subjekty právo zachovat mlčenlivost v situacích, kdy by byly nuceny poskytovat odpovědi, z nichž by vyplývalo, že mají podíl na tom, že došlo k porušení předpisů.
Článek 19
Rozhodnutí
1. Rozhodnutí o uložení pokut a penále nebo o zrušení uznání podle tohoto nařízení se zakládá výhradně na důvodech, k nimž měl uznaný subjekt možnost podat připomínky.
2. Rozhodnutí o uložení pokuty nebo penále a stanovení příslušné částky se řídí zásadou, že pokuty a penále mají být účinné, přiměřené a odrazující.
3. Při přijímání opatření podle tohoto nařízení a rozhodování o závažnosti a dopadu příslušného jednání či opomenutí na bezpečnost a životní prostředí vezme Komise v úvahu vnitrostátní opatření, která již byla proti dotyčnému uznanému subjektu přijata na základě stejných skutečností, zejména v případě, bylo-li proti dotyčnému subjektu již vedeno soudní řízení nebo řízení o výkonu rozhodnutí.
4. Na jednání nebo opomenutí uznaného subjektu, na jehož základě byla přijata opatření podle tohoto nařízení, se nesmí vztahovat další opatření. Toto jednání nebo opomenutí však může být vzato v úvahu v následných rozhodnutích přijatých podle tohoto nařízení, aby bylo možné posoudit jejich opakování.
5. Rozhodnutí o uložení penále nebo rozhodnutí o uložení pokut a penále přijme Komise postupem podle čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 391/2009.
6. Rozhodnutí o zrušení uznání uznaného subjektu přijme Komise postupem podle čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 391/2009.
Článek 20
Opravné prostředky, oznamování a zveřejňování
1. Komise dotčený uznaný subjekt informuje o dostupných opravných prostředcích.
2. O přijetí rozhodnutí vyrozumí Komise pro informaci Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost a členské státy.
3. V odůvodněných případech, zejména z důvodu bezpečnosti nebo ochrany životního prostředí, může Komise své rozhodnutí zveřejnit. Při zveřejňování podrobností svého rozhodnutí nebo informování členských států zohledňuje Komise oprávněné zájmy dotyčného uznaného subjektu a jiných zúčastněných osob.
Článek 21
Vymáhání pokut a penále
Komise přistoupí k vymáhání pokut a penále vystavením inkasního příkazu a vydáním výzvy k úhradě zaslaným dotyčnému uznanému subjektu v souladu s články 78 až 80 a 83 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) a články 80 až 92 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7).
Článek 22
Promlčecí lhůty v případě ukládání pokut a penále
1. Právo Komise uložit uznanému subjektu pokuty a/nebo penále podle tohoto nařízení zaniká po uplynutí pěti let ode dne, kdy došlo k jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu, které mělo za následek nesplnění povinnosti zjištěné podle článku 3 tohoto nařízení. V případě trvajícího nebo opakovaného jednání či opomenutí, které má za následek nesplnění povinnosti, však začíná lhůta běžet dnem, kdy bylo toto jednání nebo opomenutí ukončeno.
Právo Komise uložit uznanému subjektu penále podle článku 15 tohoto nařízení zaniká po uplynutí tří let ode dne, kdy došlo k jednání nebo opomenutí ze strany uznaného subjektu, na něž se vztahovala náležitá preventivní a nápravná opatření požadovaná Komisí.
2. Promlčecí lhůty uvedené v odstavci 1 se přerušují každým opatřením, které Komise nebo Evropská agentura pro námořní bezpečnost přijme za účelem hodnocení nebo řízení o nesplnění povinnosti v souvislosti s jednáním či opomenutím uznaného subjektu. Promlčecí lhůta se přerušuje s účinkem ode dne, kdy je opatření Komise nebo agentury oznámeno uznanému subjektu.
3. Každým přerušením začíná promlčecí lhůta běžet znovu. Promlčecí lhůta však nesmí přesáhnout dobu rovnající se dvojnásobku původní lhůty, s výjimkou případů, kdy je promlčení pozastaveno podle odstavce 4.
4. Promlčecí lhůta pro uložení penále se pozastavuje po dobu, kdy je rozhodnutí Komise předmětem řízení před Soudním dvorem Evropské unie.
Článek 23
Promlčecí lhůty v případě výběru pokut a penále
1. Právo na zahájení vymáhání pokut a/nebo penále zaniká po uplynutí jednoho roku od dne, kdy rozhodnutí podle článku 19 nabude právní moci.
2. Promlčecí lhůta uvedená v odstavci 1 se přerušuje každým opatřením Komise nebo členského státu jednajícího na základě žádosti Komise, jehož cílem je vymoci úhradu pokut a/nebo penále.
3. Každý přerušením počíná lhůta běžet znovu.
4. Promlčecí lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2 se pozastaví:
a)
po dobu lhůty pro zaplacení;
b)
po dobu, po kterou je vymáhání pozastaveno na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie.
Článek 24
Počítání lhůt
1. Lhůty stanovené v tomto nařízení začínají běžet prvním dnem po obdržení sdělení Komise nebo po jeho osobním převzetí.
2. V případě sdělení určeného Komisi se má za to, že příslušné lhůty byly dodrženy, pokud bylo sdělení zasláno doporučeně před uplynutím příslušné lhůty.
3. Při stanovování lhůt zohledňuje Komise jak právo na řádný proces, tak zvláštní okolnosti každého rozhodovacího postupu podle tohoto nařízení.
4. V případě potřeby a na základě odůvodněné žádosti podané před uplynutím původní lhůty mohou být lhůty prodlouženy.
Článek 25
Spolupráce s příslušnými vnitrostátními orgány
Informace poskytnuté příslušnými vnitrostátními orgány v odpovědi na žádost Komise použije Komise pouze k těmto účelům:
a)
plnění úkolů, které jí byly svěřeny podle nařízení (ES) č. 391/2009 v souvislosti s uznáváním uznaných subjektů a dohledem nad nimi;
b)
jako důkazy pro účely rozhodování podle tohoto nařízení, aniž jsou dotčeny články 16 a 18 tohoto nařízení.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
Použití
Události, k nimž došlo před vstupem nařízení (ES) č. 391/2009 v platnost, nezakládají důvod k opatřením přijatým podle tohoto nařízení.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. července 2014.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 788/2014
оd 18. srpnja 2014.
o utvrđivanju detaljnih pravila o uvođenju globa i obročnih novčanih kazni te oduzimanju priznanja organizacijama koje obavljaju pregled i nadzor brodova u skladu s člancima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova (1), a posebno njezin članak 14. stavak 2.,
budući da:
(1)
Komisiju se člancima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 391/2009 ovlašćuje da uvodi globe i obročne novčane kazne protiv priznatih organizacija, kako je definirano u članku 2. Uredbe, ili da im oduzme priznanje kako bi se osigurala provedba mjerila i obveza uspostavljenih iz te Uredbe s jasnim ciljem uklanjanja potencijalne opasnosti za sigurnost ili okoliš.
(2)
Radi transparentnosti treba utvrditi, u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 391/2009, detaljna pravila postupanja pri odlučivanju te metodologiju koju Komisija koristi za izračun globa i obročnih novčanih kazni kako bi dotične organizacije bile s njom unaprijed upoznate, uključujući posebna mjerila kojima Komisija ocjenjuje težinu i stupanj ugroženosti sigurnosti i zaštite okoliša.
(3)
Uvođenjem globa i obročnih novčanih kazni Komisija bi trebala raspolagati dodatnim alatom kojim bi joj se omogućilo da, ako priznata organizacija povrijedi pravila iz Uredbe (EZ) br. 391/2009, može reagirati iznijansiranije, fleksibilnije i postupnije, u usporedbi s oduzimanjem priznanja.
(4)
Obročne novčane kazne trebale bi biti učinkovite u osiguravanju da se svaka povreda obveza i zahtjeva utvrđenih Uredbom (EZ) br. 391/2009 ispravi bez odlaganja i na odgovarajući način. Uredbom (EZ) br. 391/2009 Komisiju se ovlašćuje da, ako priznata organizacija nije poduzela preventivne i korektivne mjere koje je zatražila Komisija, primijeni obročne novčane kazne nakon razumnog razdoblja i do trenutka kada dotična priznata organizacija poduzme odgovarajuće mjere. Ako je to potrebno s obzirom na okolnosti slučaja, dnevni se iznos obročnih novčanih kazni može postupno povećavati, kako bi se odrazila žurnost zatraženih mjera.
(5)
Izračun globa i obročnih novčanih kazni u obliku udjela prometa organizacije, uzimajući u obzir najviši prag uspostavljen u skladu s Uredbom (EZ) 391/2009, jednostavan je postupak kojim se postiže da globe i obročne novčane kazne imaju odvraćajući učinak, a da pritom ostanu proporcionalne težini slučaja i gospodarskom kapacitetu dotične organizacije, s obzirom na različite veličine priznatih organizacija.
(6)
Primjena najvišeg praga ukupnog iznosa na globe i obročne novčane kazne treba se jasno odrediti, uzimajući u obzir različite okolnosti u kojima bi se to primjenjivalo, radi transparentnosti i pravne sigurnosti. Zbog istih razloga treba se odrediti način na koji se za svaku priznatu organizaciju izračunava ukupni prosječni promet u prethodne tri poslovne godine za djelatnosti obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EZ) 391/2009.
(7)
Prikladno je da se u odluci o oduzimanju priznanja organizaciji na temelju uvjeta utvrđenih u članku 7. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 391/2009 uzmu u obzir svi čimbenici povezani sa sveobuhvatnim ciljem praćenja aktivnosti i ukupne učinkovitosti priznatih organizacija, uključujući učinkovitost već uvedenih globa i obročnih novčanih kazni za ponavljane i ozbiljne povrede te Uredbe.
(8)
Potrebno je utvrditi poseban postupak kako bi se Komisiji omogućilo da, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev države članice, oduzme priznanje organizaciji na temelju Uredbe (EZ) br. 391/2009, u skladu s ovlastima Komisije za ocjenjivanje priznatih organizacija te uvođenje globa i obročnih novčanih kazni pomoću povezanih postupaka utvrđenih ovom Uredbom.
(9)
Važno je da se odluka o uvođenju globa, obročnih novčanih kazni ili oduzimanju priznanja u skladu s ovom Uredbom temelji isključivo na osnovama na kojima je dotična priznata organizacija bila u mogućnosti formulirati svoja opažanja.
(10)
Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, a posebno pravo na obranu, načelo povjerljivosti i načelo ne bis in idem, u skladu s općim načelima prava i sudske prakse Suda Europske unije.
(11)
Odluke kojima se uvode globe i obročne novčane kazne u skladu s ovom Uredbom trebale bi biti izvršive u skladu s člankom 299. Ugovora o osnivanju Europske unije te mogu podlijegati reviziji Suda Europske unije.
(12)
Za potrebe osiguranja pravednosti i pravne sigurnosti u provođenju postupka potrebno je utvrditi detaljna pravila za izračun rokova koje je Komisija utvrdila tijekom postupka i razdoblja ograničenja koja se primjenjuju na Komisiju za uvođenje i izvršenje globa i obročnih novčanih kazni, uzimajući u obzir i datum stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 391/2009.
(13)
Za provođenje ove Uredbe potrebna je učinkovita suradnja između dotičnih država članica, Komisije i Europske agencije za pomorsku sigurnost. U tu svrhu potrebno je pojasniti prava i obveze svake od tih stranaka u postupcima utvrđenima u ovoj Uredbi, kako bi se osiguralo učinkovito provođenje postupka istraživanja, odlučivanja i daljnjih mjera u skladu s člancima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 391/2009.
(14)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za sigurnost na moru i sprečavanje onečišćenja s brodova (COSS) koji je osnovan Uredbom (EZ) br. 2099/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (2),
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za provedbu članaka 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 391/2009 od strane Komisije.
Utvrđuju se mjerila za određivanje iznosa globa i obročnih novčanih kazni, postupka odlučivanja za uvođenje globe i obročne novčane kazne ili oduzimanje priznanja priznatoj organizaciji na inicijativu Komisije ili zahtjev države članice.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene člankom 2. Uredbe (EZ) br. 391/2009.
Osim toga, primjenjuje se i sljedeća definicija:
„dotična država članica” znači svaka država članica koja je priznatoj organizaciji povjerila pregled, nadzor i certifikaciju brodova koji viju njezinu zastavu u skladu s međunarodnim konvencijama, u skladu s Direktivom 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova te za odgovarajuće aktivnosti pomorskih uprava (3), uključujući državu članicu koja je Komisiji podnijela zahtjev za priznavanje te organizacije, u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 391/2009.
POGLAVLJE II.
GLOBE I OBROČNE NOVČANE KAZNE
Članak 3.
Utvrđivanje povrede
1. Komisija utvrđuje povredu u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 391/2009 ako:
(a)
ozbiljno ili ponavljano neispunjavanje od strane priznate organizacije jednog od minimalnih mjerila utvrđenih u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 391/2009 ili njezinih obveza u skladu s člankom 8. stavkom 4., člancima 9., 10. i 11. Uredbe (EZ) br. 391/2009 ukazuje na ozbiljne nedostatke u strukturi, sustavima, postupcima ili unutarnjim kontrolama priznate organizacije;
(b)
lošija učinkovitost priznate organizacije, uzimajući u obzir Odluku Komisije 2009/491/EZ (4), ukazuje na ozbiljne nedostatke u strukturi, sustavima, postupcima ili unutarnjim kontrolama te organizacije;
(c)
priznata organizacija Komisiji namjerno pruži netočne, nepotpune ili obmanjujuće podatke tijekom ocjenjivanja ili na neki drugi način spriječi ocjenjivanje.
2. U svakom postupku zbog povrede u skladu s ovom Uredbom, teret je dokaza povrede na Komisiji.
Članak 4.
Izračun globa
1. Osnovna globa od 0,6 % ukupnog prosječnog prometa priznate organizacije, kako je određeno u skladu s člankom 9., prvobitno se dodjeljuje za svaku povredu utvrđenu na temelju članka 6. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 391/2009.
2. Za izračun pojedinačne globe za svaku povredu osnovna globa iz stavka 1. povećava se ili smanjuje na temelju težine i učinaka povrede, posebno stupnja ugroženosti sigurnosti i zaštite okoliša u skladu s člancima 5. i 6.
3. Najviši iznos pojedinačne globe ne prelazi 1,8 % ukupnog prosječnog prometa priznate organizacije.
4. Ako jedna radnja ili propust priznate organizacije čini jednu osnovu za dvije ili više povreda na temelju članka 6. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 391/2009 utvrđenih u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe, istovremena je pojedinačna globa najviša od pojedinačnih globa izračunatih za odnosne povrede.
5. Ukupna globa koja se uvodi za priznatu organizaciju u jednoj odluci zbroj je svih pojedinačnih globa koje proizlaze iz primjene stavaka 1. do 4. ovog članka, ne dovodeći u pitanje najviši prag uspostavljen na temelju članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 391/2009, kako je detaljno navedeno u članku 8. ove Uredbe.
Članak 5.
Ocjena težine povrede
Pri ocjenjivanju težine svake povrede, Komisija uzima u obzir sve bitne otežavajuće i olakotne okolnosti, a osobito sljedeće:
(a)
je li organizacija djelovala s nemarom ili namjerom;
(b)
broj radnji ili propusta priznate organizacije kojima se uzrokuje povreda;
(c)
je li povreda utjecala na izolirane urede, zemljopisna područja ili cijelu organizaciju;
(d)
ponavljanje radnji ili propusta priznate organizacije kojima se uzrokuje povreda;
(e)
trajanje povrede;
(f)
pogrešan prikaz stvarnog stanja brodova u certifikatima i dokumentima o sukladnosti koje dostavi priznata organizacija ili uključivanje netočnih ili obmanjujućih podataka u njih;
(g)
prethodne sankcije, uključujući globe, uvedene za istu priznatu organizaciju;
(h)
je li povreda rezultat sporazuma između priznatih organizacija ili usklađenog djelovanja s ciljem i posljedicom povrede mjerila i obveza iz Uredbe (EZ) br. 391/2009;
(i)
stupanj marljivosti i suradnje priznate organizacije s Komisijom u otkrivanju odgovarajućih radnji ili propusta te utvrđivanju povrede.
Članak 6.
Ocjena učinaka povrede
Pri ocjenjivanju učinaka svake povrede, a posebno stupnja ugroženosti sigurnosti i zaštite okoliša, Komisija uzima u obzir sve bitne otežavajuće i olakotne okolnosti, a osobito sljedeće:
(a)
prirodu i opseg nedostataka kojima se stvarno ili potencijalno ugrožava flota koju je potvrdila organizacija, a koje dotična organizacija, kao rezultat povrede, nije uočila ili ne može uočiti ili čiji pravovremeni ispravak nije zahtijevala ili ne može zahtijevati, osobito uzimajući u obzir kriterije za zadržavanje broda određene u Prilogu X. Direktivi 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) o nadzoru države luke;
(b)
udio flote s potvrdom organizacije koji je stvarno ili potencijalno ugrožen;
(c)
sve ostale okolnosti koje predstavljaju određene prepoznatljive rizike, kao što je vrsta brodova koji su stvarno ili potencijalno ugroženi.
Članak 7.
Obročne novčane kazne
1. Ne dovodeći u pitanje globe uvedene prema članku 3., Komisija može za dotičnu organizaciju uvesti obročne novčane kazne iz članka 6. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 391/2009, kako bi se osiguralo poduzimanje preventivne i korektivne mjere koju zahtijeva Komisija tijekom svoje ocjene priznate organizacije.
2. U odluci kojom se uvode globe u skladu s člankom 3. Komisija može uvesti i obročne novčane kazne priznatoj organizaciji ako i dok god ne poduzima korektivne mjere ili uzrokuje neopravdana kašnjenja u okončanju povrede.
3. U odluci kojom se uvode obročne novčane kazne, određuje se vremenski rok u kojem priznata organizacija mora ispoštovati zahtijevanu mjeru.
4. Obročne novčane kazne primjenjuju se od dana nakon isteka roka utvrđenog u skladu sa stavkom 3. do dana kada organizacija poduzme odgovarajuću korektivnu mjeru, pod uvjetom da Komisija tu korektivnu mjeru smatra zadovoljavajućom.
5. Osnovni dnevni iznos obročne novčane kazne za svaku povredu iznosi 0,0033 % ukupnog prosječnog prometa priznate organizacije izračunatog u skladu s člankom 9. Radi izračuna pojedinačnog iznosa obročnih novčanih kazni za svaku povredu, osnovni se iznos prilagođava na temelju težine povrede i s obzirom na stupanj ugroženosti sigurnosti i zaštite okoliša, u skladu s člancima 5. i 6. ove Uredbe.
6. S obzirom na okolnosti slučaja, a posebno u pogledu hitnosti korektivne radnje koju dotična organizacija treba poduzeti, Komisija može povećati dnevni iznos obročnih novčanih kazni do sljedećih ograničenja:
(a)
kada priznata organizacija premaši rok utvrđen prema stavku 3. za više od 120 dana, od sto dvadeset i prvog do tristotog dana od isteka vremenskog roka, 0,005 % ukupnog prosječnog prometa organizacije dnevno, izračunatog u skladu s člankom 9.
(b)
kada priznata organizacija premaši rok utvrđen prema stavku 3. za više od 300 dana, od tristo prvog dana od isteka vremenskog roka, 0,01 % ukupnog prosječnog prometa organizacije dnevno, izračunatog u skladu s člankom 9.
7. Ukupni iznos obročnih novčanih kazni uvedenih na temelju ovog članka, pojedinačno ili uz globe, ne prelazi najviši prag utvrđen na temelju članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 391/2009, kako je detaljno navedeno u članku 8. ove Uredbe.
Članak 8.
Određivanje najvišeg ukupnog iznosa globa i obročnih novčanih kazni
Najviši ukupni iznos globa i obročnih novčanih kazni uveden za priznatu organizaciju, kako je utvrđeno člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 391/2009, određuje se kako slijedi:
(a)
ukupni iznos globa uvedenih za priznatu organizaciju u skladu s člankom 4. unutar jedne poslovne godine za tu organizaciju, uzimajući u obzir datum odluke o uvođenju globa i, u slučaju više od jedne odluke o uvođenju globa za tu organizaciju, datum prve odluke o uvođenju globe za tu organizaciju, ne prelazi 5 % od ukupnog prosječnog prometa te organizacije izračunatog u skladu s člankom 9.;
(b)
ukupni iznos globa uvedenih za priznatu organizaciju u skladu s člankom 4. unutar jedne poslovne godine za tu organizaciju, određen u skladu sa stavkom 1., i obročnih novčanih kazni uvedenih istom odlukom u skladu s člankom 7. stavkom 2., koje se obračunavaju dok god organizacija ne poduzme korektivne mjere, ne prelazi 5 % od ukupnog prosječnog prometa organizacije izračunatog u skladu s člankom 9. Ne dovodeći u pitanje članak 21., povrat obročnih novčanih kazni od strane Komisije ne prelazi prag od 5 %;
(c)
ukupni iznos obročnih novčanih kazni uvedenih za priznatu organizaciju u skladu s člankom 7. stavkom 1. i koje se obračunavaju dok god organizacija ne poduzme odgovarajuće preventivne ili korektivne mjere, ne prelazi 5 % od ukupnog prosječnog prometa te organizacije izračunatog u skladu s člankom 9. Ne dovodeći u pitanje članak 21., povrat obročnih novčanih kazni od strane Komisije ne prelazi prag od 5 %.
Članak 9.
Izračun prometa
1. Za potrebe ove Uredbe ukupni prosječni promet dotične priznate organizacije iznosi jednu trećinu iznosa koji se dobije zbrajanjem ukupnog prometa matičnog subjekta koji je nositelj priznanja i svih pravnih subjekata koji su obuhvaćeni tim priznanjem na kraju svake godine, za razdoblje od tri poslovne godine koje prethode odluci Komisije.
2. U slučaju skupine s potvrđenim konsolidiranim financijskim izvještajima promet iz stavka 1. smatra se konsolidiranim prihodom tih subjekata u pogledu matičnog subjekta i svih pravnih subjekata uključenih u tu skupinu koji su obuhvaćeni priznanjem na kraju svake poslovne godine.
3. U primjeni stavaka 1. i 2. uzimaju se u obzir isključivo djelatnosti obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EZ) br. 391/2009.
POGLAVLJE III.
ODUZIMANJE PRIZNANJA
Članak 10.
Oduzimanje priznanja
1. Na vlastitu inicijativu ili na zahtjev države članice Komisija može donijeti odluku o oduzimanju priznanja organizaciji u slučajevima iz članka 7. stavka 1. točaka od (a) do (e) Uredbe (EZ) br. 391/2009.
2. Kako bi se odredilo predstavlja li ponavljano i ozbiljno neispunjavanje neprihvatljivu opasnost za sigurnost i okoliš u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkama (a) i (b) Uredbe (EZ) br. 391/2009, uzimaju se u obzir sljedeći elementi:
(a)
podaci i okolnosti iz članka 7. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 391/2009, a posebno s obzirom na okolnosti iz članka 5. i članka 6. ove Uredbe;
(b)
mjerila i, ovisno o slučaju, pragovi utvrđeni Odlukom Komisije 2009/491/EZ.
3. Kada globe i obročne novčane kazne uvedene za priznatu organizaciju dosegnu najviši prag utvrđen u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 391/2009, a priznata organizacija ne poduzme odgovarajuće korektivne mjere, Komisija može smatrati da te mjere nisu postigle svoj cilj uklanjanja potencijalne opasnosti za sigurnost ili okoliš.
Članak 11.
Postupak za oduzimanje priznanja na zahtjev države članice
1. Ako država članica zatraži od Komisije da oduzme priznanje organizaciji u skladu s člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 391/2009, svoj zahtjev upućuje Komisiji pisanim putem.
2. Država članica koja podnosi zahtjev objašnjava razloge svojeg zahtjeva sa svim pojedinostima i s upućivanjem, ako je prikladno, na mjerila navedena u članku 7. stavku 1. i okolnosti navedene u članku 7. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 391/2009, kao i okolnosti navedene u članku 10. stavcima 2. i 3. ovoj Uredbi.
3. Država članica koja podnosi zahtjev pruža Komisiji sve potrebne dokumentarne dokaze kojima se podupire njezin zahtjev, razvrstane i označene brojevima na odgovarajući način.
4. Komisija pisanim putem potvrđuje primitak zahtjeva države članice.
5. Ako Komisija smatra da su za donošenje odluke potrebni dodatni podaci, pojašnjenja ili dokazi, o tome obavješćuje državu članicu koja podnosi zahtjev i poziva je da dopuni svoj podnesak na odgovarajući način i u određenom roku koji ne može biti kraći od četiri tjedna. Zahtjev države članice ne smatra se potpunim dok se ne pruže svi potrebni podaci.
6. Ako zaključi da je zahtjev države članice opravdan, Komisija u roku od godinu dana od primitka potpunog zahtjeva upućuje obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku dotičnoj organizaciji u skladu s člankom 12. radi oduzimanja priznanja u skladu s ovom Uredbom. U tom slučaju državi članici koja podnosi zahtjev odobravaju se naknada i prava dotične države članice na temelju poglavlja IV. ove Uredbe.
Ako u istom roku Komisija zaključi da je zahtjev države članice neopravdan, o tome obavješćuje državu članicu koja podnosi zahtjev i navodi razloge za to te je poziva da podnese svoja opažanja u određenom roku koji ne može biti kraći od tri mjeseca. U roku od šest mjeseci od primitka tih opažanja Komisija ili potvrđuje da je zahtjev neopravdan ili izdaje obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku u skladu s prvim podstavkom.
7. Ako Komisija zaključi da je zahtjev države članice neopravdan ili da je ostao nepotpun nakon isteka roka iz stavka 5., Komisija može uključiti cjelokupan zahtjev ili njegov dio i popratne dokaze u ocjenu priznate organizacije koju je provela u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 391/2009.
8. Komisija godišnje izvješćuje Odbor za sigurnost na moru i sprečavanje onečišćenja s brodova (COSS) o zahtjevima za oduzimanje koje dostave države članice te o tekućim postupcima oduzimanja koje pokrene Komisija.
POGLAVLJE IV.
ZAJEDNIČKE ODREDBE
Članak 12.
Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku
1. Ako Komisija smatra da postoji osnova za uvođenje globe i obročnih novčanih plaćanja priznatoj organizaciji u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 391/2009 ili oduzimanje priznanja organizaciji u skladu s člankom 7. te Uredbe, upućuje obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku organizaciji i obavješćuje dotične države članice.
2. Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku uključuje:
(a)
detaljan opis radnji i propusta priznate organizacije, uključujući opis bitnih činjenica i utvrđivanje odredaba Uredbe (EZ) br. 391/2009 za koje Komisija smatra da je priznata organizacija povrijedila;
(b)
utvrđivanje dokaza na kojima se temelje bitni nalazi, uključujući upućivanje na izvješća o inspekciji, izvješća o ocjeni ili ostale bitne dokumente koje je dotičnoj organizaciji prethodno dostavila Komisija ili Europska agencija za pomorsku sigurnost, djelujući u ime Komisije;
(c)
obavijest o tome da Komisija može uvesti globe i obročne novčane kazne ili oduzimanje priznanja u skladu s člankom 6. ili člankom 7. Uredbe (EZ) br. 391/2009.
3. Kada šalje obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku, Komisija poziva priznate organizacije i dotične države članice da podnesu pisana opažanja u određenom roku koji ni u kojem slučaju ne može biti kraći od šest tjedana od datuma primitka obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku. Komisija nije obvezna uzeti u obzir pisane podneske koje primi nakon isteka tog roka, ne dovodeći u pitanje odredbe članka 24. stavka 4. ove Uredbe.
4. Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku ne obustavlja ocjenu dotične organizacije. U bilo kojem trenutku prije donošenja odluke o uvođenju globa i obročnih novčanih kazni ili oduzimanju priznanja u skladu s ovom Uredbom Komisija može provesti dodatne inspekcije ureda i objekata organizacije, posjetiti brodove koje je potvrdila organizacija ili zatražiti da priznata organizacija pisanim putem dostavi dodatne podatke u vezi s njezinom sukladnošću s mjerilima i obvezama iz Uredbe (EZ) br. 391/2009.
5. U bilo kojem trenutku prije donošenja odluke o uvođenju globe i obročnih novčanih kazni ili oduzimanju priznanja u skladu s ovom Uredbom Komisija može izmijeniti svoju ocjenu dotične priznate organizacije. Ako se nova ocjena razlikuje od ocjene koja je dovela do obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku zbog toga što su otkrivene nove činjenice ili su utvrđene nove povrede ili nove okolnosti u pogledu težine povrede ili njezina učinka na sigurnost i okoliš, Komisija izdaje novu obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku.
Članak 13.
Zahtjevi za informacije
Kako bi razjasnila činjenice za potrebe članka 12., Komisija može pisanim putem od priznate organizacije zatražiti da dostavi pisana ili usmena objašnjenja, pojedinosti ili dokumente, u određenom roku koji ni u kojem slučaju ne može biti kraći od 4 tjedna. U tom slučaju Komisija obavješćuje priznatu organizaciju o obročnim novčanim kaznama i globama koje se mogu uvesti ako ne ispuni zahtjev ili kada prouzroči neopravdana kašnjenja u pružanju informacija ili Komisiji namjerno pruži pogrešne, nepotpune ili obmanjujuće podatke.
Članak 14.
Usmena rasprava
1. Na zahtjev priznate organizacije kojoj je obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku upućena, Komisija nudi toj organizaciji priliku da predstavi svoje argumente na usmenoj raspravi.
2. Komisija poziva nadležna tijela dotičnih država članica i može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev dotične države članice, pozvati bilo koje druge osobe s opravdanim interesom u povredama da sudjeluju u usmenoj raspravi. Komisija može zatražiti pomoć od Europske agencije za pomorsku sigurnost.
3. Pozvane fizičke ili privatne pravne osobe pojavljuju se osobno ili ih predstavljaju pravni ili ovlašteni predstavnici. Države članice predstavljaju dužnosnici te države članice.
4. Usmena rasprava nije javna. Svaku pozvanu osobu može se saslušati odvojeno ili u prisutnosti ostalih pozvanih osoba, uzimajući u obzir opravdane interese priznate organizacije i ostalih stranaka u pogledu zaštite poslovnih tajni i ostalih povjerljivih podataka.
5. Bilježe se izjave svake saslušane osobe. Snimka rasprave ustupa se na zahtjev osobama koje su prisustvovale raspravi i dotičnim državama članicama.
Članak 15.
Obročne novčane kazne za nesuradnju
1. Ako Komisija namjerava donijeti odluku o uvođenju obročnih novčanih kazni iz članka 7. stavka 1. priznatoj organizaciji koja nije poduzela preventivne i korektivne mjere koje je zatražila Komisija ili koja uzrokuje neopravdana kašnjenja u njihovu poduzimanju, o tome prvo pisanim putem obavješćuje priznatu organizaciju.
2. U obavijesti Komisije, u skladu sa stavkom 1., upućuje se na određenu preventivnu i korektivnu mjeru koju priznata organizacija nije poduzela te popratne dokaze i obavješćuje priznatu organizaciju o obročnim novčanim kaznama koje Komisija razmatra.
3. Komisija postavlja rok u kojem priznate organizacije mogu Komisiji dostaviti pisana opažanja. Komisija nije obvezna uzeti u obzir pisana opažanja koja primi nakon isteka roka.
Članak 16.
Pristup spisu
1. Na zahtjev priznate organizacije kojoj je upućena obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku, Komisija odobrava pristup spisu s dokumentima i ostalim dokazima koji je o navodnoj povredi sastavila Komisija.
2. Komisija određuje datum i izrađuje odgovarajuće praktične pripreme da bi priznatoj organizaciji omogućila pristup spisu koji se odobrava isključivo u elektroničkom obliku.
3. Komisija priznatoj organizaciji na zahtjev stavlja na raspolaganje popis svih dokumenata koji se nalaze u spisu.
4. Dotična priznata organizacija ima pravo pristupa dokumentima i podacima iz spisa. Pri odobravanju takvog pristupa Komisija uzima u obzir poslovne tajne, povjerljive podatke ili unutarnju prirodu dokumenata koje je izdala Komisija ili Europska agencija za pomorsku sigurnost.
5. Za potrebe stavka 4. interni dokumenti Komisije i Europske agencije za pomorsku sigurnost mogu uključivati:
(a)
dokumente ili dijelove dokumenata koji se odnose na unutarnje rasprave Komisije i njezinih služba te Europske agencije za pomorsku sigurnost, uključujući mišljenja i preporuke Europske agencije za pomorsku sigurnost upućene Komisiji;
(b)
dokumente i dijelove dokumenata koji čine dio prepiske između Komisije i Europske agencije za pomorsku sigurnost ili između Komisije i država članica.
Članak 17.
Pravno zastupanje
Na temelju ove Uredbe priznata organizacija ima pravo na pravno zastupanje u svim fazama postupka.
Članak 18.
Povjerljivost, poslovna tajna i pravo na šutnju
1. Postupci na temelju ove Uredbe provode se tako da podliježu načelima povjerljivosti i poslovne tajne.
2. Komisija, Europska agencija za pomorsku sigurnost i tijela dotične države članice te njihovi dužnosnici, službenici i druge osobe koje rade pod njihovim nadzorom ne objavljuju podatke koje steknu ili međusobno razmijene prema ovoj Uredbi ili vrstu podataka koja je obuhvaćena obvezom poslovne tajne i povjerljivosti.
3. Svaka priznata organizacija ili ostale osobe koje dostave podatke ili opažanja prema ovoj Uredbi jasno navode sve materijale koje smatraju povjerljivima, daju razloge zašto je to tako te dostavljaju odvojenu nepovjerljivu verziju do datuma koji odredi Komisija.
4. Komisija može od priznate organizacije i ostalih zainteresiranih stranaka zatražiti i da navedu dijelove izvješća, izjave prigovora ili odluke Komisije za koje smatraju da sadržavaju poslovne tajne.
5. U izostanku navođenja iz stavaka 3. i 4. Komisija pretpostavlja da dotični dokumenti ili opažanja ne sadržavaju povjerljive podatke.
6. Ne dovodeći u pitanje članak 9. Uredbe (EZ) br. 391/2009, priznate organizacije zadržavaju pravo na šutnju u situacijama u kojima bi morale dati odgovore koji bi mogli uključivati njihovo priznanje postojanja povrede.
Članak 19.
Odluka
1. Odluka o uvođenju globa, obročnih novčanih plaćanja ili oduzimanju priznanja u skladu s ovom Uredbom isključivo se temelji na osnovi prema kojoj je dotična priznata organizacija bila u mogućnosti dostaviti svoja opažanja.
2. U odluci o uvođenju globe ili obročne novčane kazne i pri određivanju odgovarajućeg iznosa uzimaju se u obzir načela učinkovitosti, proporcionalnosti i odvraćanja.
3. Pri poduzimanju mjera u skladu s ovom Uredbom i odlučivanju o težini i učinku odgovarajućih mjera ili propusta na sigurnost i okoliš, Komisija uzima u obzir već poduzete nacionalne mjere na temelju istih činjenica protiv dotične priznate organizacije, a posebno ako su organizacije već podlijegale sudskim ili ovršnim postupcima.
4. Radnje ili propusti priznate organizacije na temelju kojih se poduzimaju mjere u skladu s ovom Uredbom ne podliježu daljnjim mjerama. Te se radnje ili propusti, međutim, mogu uzeti u obzir u naknadnim odlukama koje se donesu u skladu s ovom Uredbom kako bi se ocijenilo njihovo ponavljanje.
5. Odluku o uvođenju obročnih novčanih kazni ili odluku o uvođenju globa i obročnih novčanih kazni Komisija donosi u skladu s postupkom primjenjivim u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 391/2009.
6. Odluku o oduzimanju priznanja priznatoj organizaciji Komisija donosi u skladu s postupkom primjenjivim u skladu s člankom 12. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 391/2009.
Članak 20.
Pravni lijekovi, obavijesti i objave
1. Komisija priznatu organizaciju obavješćuje o pravnim lijekovima koji su joj dostupni.
2. Komisija o svojoj odluci obavješćuje Europsku agenciju za pomorsku sigurnost i države članice u svrhu informiranja.
3. Kada je to opravdano, a osobito na osnovi sigurnosti ili zaštite okoliša, Komisija može svoju odluku objaviti. Pri objavi pojedinosti ili obavješćivanju država članica Komisija uzima u obzir opravdane interese dotične priznate organizacije i ostalih zainteresiranih osoba.
Članak 21.
Povrat globa i novčanih kazni
Komisija vrši povrat globa i novčanih kazni tako da utvrđuje redoslijed povrata i izdaje obavijest o terećenju naslovljenu na dotičnu priznatu organizaciju u skladu s člancima 78. do 80. i člankom 83. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i člancima 80. do 92. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (7).
Članak 22.
Rokovi zastare za uvođenje globa i obročnih novčanih kazni
1. Pravo Komisije na uvođenje globa i/ili obročnih novčanih kazni priznatoj organizaciji u skladu s ovom Uredbom istječe pet godina nakon datuma počinjenja radnje ili propusta priznate organizacije kojima je uzrokovana povreda utvrđena u skladu člankom 3. ove Uredbe. No u slučaju nastavka ili ponavljanja radnji ili propusta kojima se uzrokuje povreda, vrijeme počinje teći od dana prestanka radnje ili propusta.
Pravo Komisije na uvođenje globa i/ili obročnih novčanih kazni priznatoj organizaciji u skladu s člankom 15. ove Uredbe istječe nakon tri godine od dana kada je priznata organizacija izvršila radnju ili propust za koje je Komisija zatražila odgovarajuće preventivne i korektivne mjere.
2. Sve mjere koje poduzme Komisija ili Europska agencija za pomorsku sigurnost u svrhu procjene ili postupka zbog povrede u odnosu na radnju ili propust priznate organizacije prekidaju odgovarajući rok zastare utvrđen stavkom 1. Rok zastare prekida se s učinkom od dana kada je priznata organizacija obaviještena o mjeri Komisije ili Agencije.
3. Nakon svakog prekida vrijeme počinje teći iznova. Međutim, rok zastare ne prelazi razdoblje koje je jednako dvostrukom početnom roku zastare, osim kada se zastara obustavi prema stavku 4.
4. Rok zastare na uvođenje obročnih novčanih kazni obustavlja se na toliko dugo koliko je odluka Komisije predmet postupka u tijeku pred Sudom Europske unije.
Članak 23.
Rokovi zastare za prikupljanje globa i obročnih novčanih kazni
1. Pravo na pokretanje postupka povrata za globe i/ili obročne novčane kazne istječe jednu godinu nakon što odluka prema članku 19. postane konačna.
2. Rok zastare iz stavka 1. prekida se svakom mjerom Komisije ili države članice koja djeluje na zahtjev Komisije, kojoj je cilj izvršenje plaćanja globa i/ili obročnih novčanih kazni.
3. Nakon svakog prekida vrijeme počinje teći iznova.
4. Rok zastare iz stavka 1. i stavka 2. obustavlja se dok god je:
(a)
vrijeme za plaćanje dozvoljeno;
(b)
izvršenje plaćanja obustavljeno prema odluci Suda Europske unije.
Članak 24.
Primjena rokova
1. Rokovi utvrđeni u ovoj Uredbi teku od dana nakon primitka komunikacije Komisije ili njegove osobne dostave.
2. U slučaju komunikacije upućene Komisiji, odgovarajući rokovi smatraju se ispunjenima kada se komunikacija pošalje preporučenom poštom prije nego što istekne odgovarajući rok.
3. Pri određivanju rokova Komisija uzima u obzir prava na zakonitost postupka i posebne okolnosti svakog postupka donošenja odluka na temelju ove Uredbe.
4. Rokovi se mogu produljiti prema potrebi i na temelju razumnog zahtjeva podnesenog prije isteka izvornog vremenskog roka.
Članak 25.
Suradnja s nacionalnim nadležnim tijelima
Komisija koristi podatke koje nacionalna nadležna tijela pruže kao odgovor na zahtjev Komisije isključivo u sljedeće svrhe:
(a)
obavljanje zadataka koji su joj povjereni za priznavanje priznatih organizacija i nadzor nad njima na temelju Uredbe (EZ) br. 391/2009.
(b)
kao dokaz za potrebe donošenja odluke na temelju ove Uredbe, ne dovodeći u pitanje članke 16. i 18. ove Uredbe.
POGLAVLJE V.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 26.
Primjena
Događaji koji su se dogodili prije datuma stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 391/2009 ne mogu biti razlog uvođenja mjera u skladu s ovom Uredbom.
Članak 27.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 2014.