NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1024/2012
ze dne 25. října 2012
o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu a o zrušení rozhodnutí Komise 2008/49/ES („nařízení o systému IMI“)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Použití některých aktů Unie upravujících volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu na vnitřním trhu vyžaduje, aby členské státy účinněji spolupracovaly a vyměňovaly si informace mezi sebou navzájem i s Komisí. Vzhledem k tomu, že praktické prostředky pro takovou výměnu informací v těchto aktech často nejsou uvedeny, je třeba učinit vhodná praktická opatření.
(2)
Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) je softwarová aplikace přístupná prostřednictvím internetu, kterou vyvinula Komise ve spolupráci s členskými státy, s cílem pomoci členským státům při praktickém provádění požadavků na výměnu informací stanovených v aktech Unie, a to vytvořením centralizovaného komunikačního mechanismu, který by usnadnil přeshraniční výměnu informací a vzájemnou pomoc. Systém IMI umožňuje příslušným orgánům zejména určit jejich protějšek v jiném členském státě, řídit výměnu informací, včetně osobních údajů, na základě jednoduchých a jednotných postupů a překonávat jazykové bariéry na základě předem definovaných a předem přeložených pracovních postupů. Komise by uživatelům IMI měla poskytnout jakoukoli již existující doplňkovou překladovou funkci, která odpovídá jejich potřebám, splňuje požadavky na bezpečnost a důvěrnost výměny informací v systému IMI a může být nabízena při přiměřených nákladech.
(3)
V zájmu překonání jazykových bariér by systém IMI měl být v zásadě dostupný ve všech úředních jazycích Unie.
(4)
Účelem systému IMI by mělo být lepší fungování vnitřního trhu díky zavedení účinného, uživatelsky přívětivého nástroje pro provádění správní spolupráce mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a Komisí, což usnadní uplatňování aktů Unie uvedených v příloze tohoto nařízení.
(5)
Sdělení Komise ze dne 21. února 2011 s názvem „Lepší správa jednotného trhu prostřednictvím širší správní spolupráce: Strategie pro rozšíření a rozvoj systému pro výměnu informací o vnitřním trhu („IMI“)“ uvádí plány pro možné rozšíření systému IMI na další akty Unie. Sdělení Komise ze dne 13. dubna 2011 s názvem „Akt o jednotném trhu: Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry - „Společně pro nový růst““ zdůrazňuje význam systému IMI pro posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami, a to i na místní úrovni, čímž se přispěje k lepší správě jednotného trhu. Je proto nezbytné vytvořit solidní právní rámec systému IMI a soubor společných pravidel, které zajistí jeho efektivní fungování.
(6)
Pokud použití ustanovení aktu Unie vyžaduje, aby si členské státy vyměňovaly osobní údaje, a stanoví účel tohoto zpracování, mělo by být takové ustanovení považováno za náležitý právní základ pro zpracování osobních údajů, s výhradou podmínek stanovených v článcích 8 a 52 Listiny základních práv Evropské unie. Na systém IMI by se mělo nahlížet především jako na nástroj pro výměnu informací, včetně osobních údajů, ke které by jinak došlo jinými prostředky, včetně běžného poštovního styku, faxu nebo elektronické pošty, na základě právní povinnosti uložené orgánům a subjektům členských států akty Unie. Osobní údaje vyměňované prostřednictvím systému IMI by měly být shromažďovány, zpracovávány a využívány pouze pro účely slučitelné s těmi, pro něž byly původně shromážděny, a měla by se na ně vztahovat všechna patřičná ochranná opatření.
(7)
Systém IMI vychází ze zásady ochrany soukromí již od návrhu, byl vytvořen s přihlédnutím k požadavkům právních předpisů o ochraně údajů a nabízí dobrou úroveň ochrany údajů, zejména z důvodu omezení přístupu k osobním údajům, které se v rámci systému IMI vyměňují. Systém IMI proto nabízí výrazně vyšší úroveň ochrany a bezpečnosti než jiné metody výměny informací, jako je běžný poštovní styk, telefon, fax nebo elektronická pošta.
(8)
Správní spolupráce za použití elektronických prostředků mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a Komisí by měla být v souladu s pravidly pro ochranu osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4). Definice použité ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001 by měly platit i pro účely tohoto nařízení.
(9)
Komise dodává a spravuje software a infrastrukturu informačních technologií pro systém IMI, zajišťuje jeho bezpečnost, řídí síť národních koordinátorů IMI a je zapojena do odborné přípravy a technické pomoci poskytovaných uživatelům IMI. Proto by měla mít přístup pouze k takovým osobním údajům, které jsou naprosto nezbytné pro plnění jejích úkolů v rámci povinností stanovených v tomto nařízení, jako je registrace národních koordinátorů IMI. Komise by měla mít přístup k osobním údajům rovněž tehdy, pokud na žádost jiného subjektu IMI získává osobní údaje, které byly v systému IMI zablokovány a k nimž subjekt údajů požádal o přístup. Komise by neměla mít přístup k osobním údajům vyměňovaným v rámci správní spolupráce v systému IMI, ledaže některý akt Unie stanoví úlohu Komise v takové spolupráci.
(10)
V zájmu zajištění transparentnosti, zejména pro subjekty údajů, by měla být ustanovení aktů Unie, pro něž se má systém IMI použít, uvedena v příloze tohoto nařízení.
(11)
Systém IMI může být v budoucnosti rozšířen na nové oblasti, kde může pomoci zajistit účinné provádění aktu Unie nákladově efektivním a uživatelsky přívětivým způsobem, s ohledem na technickou proveditelnost a celkový dopad na systém IMI. Komise by měla provést nezbytné zkoušky v zájmu ověření technické připravenosti systému IMI na kterékoli zamýšlené rozšíření. Rozhodnutí o rozšíření systému IMI na další akty Unie by měla být přijímána řádným legislativním postupem.
(12)
Pilotní projekty jsou užitečným nástrojem pro ověření důvodnosti rozšíření systému IMI a pro přizpůsobení technických funkcí a procesních podmínek požadavkům uživatelů systému IMI ještě před přijetím rozhodnutí o rozšíření systému IMI. Členské státy by měly být plně zapojeny do rozhodování o tom, na které akty Unie by se měl pilotní projekt vztahovat, a o postupech v jeho rámci, aby bylo zajištěno, že pilotní projekt zohlední potřeby uživatelů systému IMI a že pravidla zpracování osobních údajů budou plně dodržována. Takové postupy by měly být definovány samostatně pro každý pilotní projekt.
(13)
Žádné ustanovení tohoto nařízení by nemělo bránit členským státům a Komisi při rozhodování o použití systému IMI pro výměnu informací, která nezahrnuje zpracování osobních údajů.
(14)
Toto nařízení by mělo stanovit pravidla pro používání systému IMI pro účely správní spolupráce, která se mohou vztahovat mimo jiné na individuální výměnu informací, oznamovací postupy, výstražné mechanismy, ujednání o vzájemné pomoci a řešení problémů.
(15)
Právo členského státu rozhodnout, které vnitrostátní orgány budou plnit povinnosti vyplývající z tohoto nařízení, by mělo zůstat tímto nařízením nedotčeno. Členské státy by měly mít možnost přizpůsobit funkce a povinnosti týkající se systému IMI svým interním správním strukturám a zohlednit potřeby specifického pracovního postupu systému IMI. Členské státy by měly mít možnost jmenovat další koordinátory IMI, aby sami nebo společně s dalšími koordinátory vykonávali úkoly národních koordinátorů IMI pro určitou oblast vnitřního trhu, určitý obor veřejné správy nebo určitou zeměpisnou oblast nebo podle jiného kritéria. Členské státy by o jmenovaných koordinátorech IMI měly informovat Komisi, avšak neměly by mít povinnost uvést další koordinátory IMI v systému IMI, není-li to pro jeho řádné fungování nezbytné.
(16)
V zájmu dosažení účinné správní spolupráce prostřednictvím systému IMI by členské státy a Komise měly zajistit, aby jejich subjekty IMI měly zdroje nezbytné pro plnění povinností podle tohoto nařízení.
(17)
Ačkoliv je systém IMI v podstatě komunikačním nástrojem pro správní spolupráci mezi příslušnými orgány, který není přístupný široké veřejnosti, je možné, že bude třeba vyvinout technické prostředky, které by vnějším subjektům, jako jsou například občané, podniky a organizace, umožnily komunikovat s příslušnými orgány za účelem poskytování informací nebo získávání dat nebo vykonávat jejich práva subjektů údajů. Tyto technické prostředky by měly zahrnovat vhodná ochranná opatření na ochranu údajů. Za účelem zajištění vysoké míry bezpečnosti by mělo být každé takové veřejné rozhraní vytvořeno tak, aby bylo úplně technicky oddělené od systému IMI, ke kterému by měli mít přístup pouze uživatelé IMI.
(18)
Využívání systému IMI pro technickou podporu sítě SOLVIT by nemělo mít dopad na neformální povahu postupu v rámci této sítě, jehož základem je dobrovolný závazek členských států v souladu s doporučením Komise ze dne 7. prosince 2001 o zásadách využívání sítě SOLVIT - sítě pro řešení problémů vnitřního trhu (5) (dále jen „doporučení SOLVIT“). V zájmu dalšího fungování sítě SOLVIT na základě stávajících pracovních postupů může být jeden nebo více úkolů národního koordinátora IMI souvisejících s činností středisek SOLVIT uložen přímo těmto střediskům, aby mohla fungovat nezávisle na něm. Zpracování osobních údajů a důvěrných informací jako součást postupů v rámci sítě SOLVIT by mělo využívat všech záruk stanovených v tomto nařízení, aniž je dotčen nezávazný charakter doporučení SOLVIT.
(19)
Systém IMI obsahuje internetové uživatelské rozhraní, nicméně v určitých případech může být vhodné na žádost dotčených členských států zvážit technická řešení přímého přenosu údajů z vnitrostátních systémů do systému IMI, pokud jsou takové vnitrostátní systémy již v provozu, zejména pro účely oznamovacích postupů. Zavádění těchto technických řešení by mělo záviset na výsledku hodnocení jejich proveditelnosti, nákladů a předpokládaných přínosů. Tato řešení by neměla mít dopad na stávající struktury a vnitrostátní uspořádání pravomocí.
(20)
Pokud členské státy splní oznamovací povinnost podle čl. 15 odst. 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (6) tím, že použijí postup podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (7), nemělo by od nich být požadováno, aby totéž oznámení zaslaly i prostřednictvím systému IMI.
(21)
Výměna informací prostřednictvím systému IMI vychází z právní povinnosti orgánů členských států poskytovat si vzájemnou pomoc. Pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu by informace získané příslušným orgánem prostřednictvím systému IMI z jiného členského státu neměly pozbývat důkazní hodnoty ve správním řízení pouze z toho důvodu, že pocházejí z jiného členského státu nebo že byly obdrženy elektronicky, a uvedený příslušný orgán by s nimi měl nakládat stejným způsobem jako s obdobnými dokumenty pocházejícími z jeho členského státu.
(22)
Pro zajištění vysoké úrovně ochrany údajů je třeba v systému IMI stanovit maximální lhůty pro uchovávání osobních údajů. Tyto lhůty by však měly být vyvážené a brát náležitý ohled na nutnost řádného fungování systému IMI i na právo subjektů údajů plně uplatňovat svá práva, například získáním důkazů o tom, že došlo k výměně informací, aby mohly napadnout určité rozhodnutí. Lhůty pro uchovávání údajů by zejména neměly překračovat rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů tohoto nařízení.
(23)
Pro účely slučitelné s cíli tohoto nařízení, k nimž patří sledování používání systému koordinátory IMI a Komisí, komunikace, vzdělávací a osvětové iniciativy a shromažďování informací o správní spolupráci a vzájemné pomoci na vnitřním trhu, by mělo být možné zpracovat jmenné a kontaktní údaje uživatelů IMI.
(24)
Evropský inspektor ochrany údajů by měl sledovat a usilovat o zajištění uplatňování tohoto nařízení, včetně příslušných ustanovení o bezpečnosti údajů, mimo jiné udržováním kontaktů s vnitrostátními orgány pro ochranu údajů.
(25)
Aby bylo zajištěno účinné sledování fungování systému IMI a uplatňování tohoto nařízení a aby bylo v tomto ohledu zajištěno podávání zpráv, měly by členské státy relevantní informace zpřístupnit Komisi.
(26)
Subjekty údajů by měly být informovány o zpracování svých osobních údajů v systému IMI a o tom, že mají právo na přístup k údajům, které se jich týkají, a právo na opravu nesprávných údajů a vymazání neoprávněně zpracovaných údajů v souladu s tímto nařízením a vnitrostátními právními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
(27)
Příslušným orgánům členských států je třeba umožnit provádění právních předpisů o správní spolupráci a efektivní výměnu informací prostřednictvím systému IMI, a za tímto účelem může být nutné stanovit praktická opatření pro tuto výměnu. Tato opatření by měla být přijata Komisí formou samostatného prováděcího aktu pro každý akt Unie uvedený v příloze nebo pro každý druh postupu správní spolupráce a měla by se týkat klíčových technických funkcí a procesních podmínek potřebných k provedení příslušných postupů správní spolupráce prostřednictvím systému IMI. Komise by měla zajišťovat údržbu a vývoj softwaru a infrastruktury informačních technologií pro systém IMI.
(28)
Pro zajištění dostatečné transparentnosti pro subjekty údajů by měly být zveřejněny předem stanovené pracovní postupy, odpovědi na často kladené dotazy, formuláře a jiná ujednání o postupech správní spolupráce v systému IMI.
(29)
Pokud členské státy v souladu s článkem 13 směrnice 95/46/ES uplatňují u práv subjektů údajů omezení nebo výjimky, měly by být informace o takových omezeních nebo výjimkách zveřejněny, aby se zajistila úplná transparentnost pro subjekty údajů. Takové výjimky nebo omezení by měly být nezbytné a přiměřené pro zamýšlený účel a měla by se na ně vztahovat vhodná ochranná opatření.
(30)
Pokud jsou uzavřeny mezinárodní dohody mezi Unií a třetími zeměmi, které se rovněž zabývají uplatňováním ustanovení aktů Unie uvedených v příloze tohoto nařízení, mělo by být možné zapojit protějšky subjektů IMI v těchto třetích zemích do postupů správní spolupráce podporovaných systémem IMI za předpokladu, že dotyčná třetí země poskytuje přiměřenou úroveň ochrany osobních údajů v souladu se směrnicí 95/46/EC.
(31)
Rozhodnutí Komise 2008/49/ES ze dne 12. prosince 2007 týkající se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů (8), by mělo být zrušeno. Rozhodnutí Komise 2009/739/ES ze dne 2. října 2009 o praktických opatřeních pro výměnu informací elektronickými prostředky mezi členskými státy podle kapitoly VI směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (9) by se mělo i nadále vztahovat na otázky týkající se výměny informací podle směrnice 2006/123/ES.
(32)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(33)
Účinné uplatňování tohoto nařízení členskými státy by mělo být sledováno ve výroční zprávě o fungování systému IMI, založené na statistických údajích ze systému IMI a na jakýchkoli dalších relevantních údajích. Uplatňování tohoto nařízení členskými státy by mělo být hodnoceno mimo jiné na základě průměrných dob odpovědí, aby byly zajištěny odpovědi rychlé a kvalitní.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení pravidel používání systému IMI pro správní spolupráci, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(35)
V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který předložil své stanovisko dne 22. listopadu 2011 (11),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro používání systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) při správní spolupráci, včetně zpracování osobních údajů, mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí.
Článek 2
Zřízení systému IMI
Formálně se zřizuje systém IMI.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Systém IMI se používá pro správní spolupráci mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí nezbytnou k provedení aktů Unie v oblasti vnitřního trhu ve smyslu čl. 26 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, jimiž se stanoví správní spolupráce, včetně výměny osobních údajů, mezi členskými státy navzájem nebo mezi členskými státy a Komisí. Tyto akty Unie jsou uvedeny v příloze.
2. Žádné ustanovení tohoto nařízení nečiní závaznými ustanovení aktů Unie, jež nejsou závazná.
Článek 4
Rozšiřování systému IMI
1. Komise může provést pilotní projekty s cílem vyhodnotit, zda by systém IMI byl účinným nástrojem k provedení ustanovení o správní spolupráci obsažených v aktech Unie, které nejsou uvedeny v příloze. Komise přijme prováděcí akt s cílem stanovit, na která ustanovení aktů Unie se pilotní projekt bude vztahovat, a vymezit postupy každého projektu, zejména klíčové technické funkce a procesní podmínky potřebné k provedení příslušných ustanovení o správní spolupráci. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 3.
2. Komise předloží hodnocení výsledků pilotního projektu včetně otázek ochrany údajů a účinných překladových funkcí Evropskému parlamentu a Radě. Kde je to vhodné, může být k hodnocení připojen legislativní návrh na změnu přílohy s cílem rozšířit využívání systému IMI na příslušná ustanovení aktů Unie.
Článek 5
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001.
Vedle toho se rozumí:
a)
„systémem IMI“ elektronický nástroj, který Komise poskytuje na podporu správní spolupráce mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí;
b)
„správní spoluprací“ spolupráce mezi příslušnými orgány členských států navzájem nebo mezi příslušnými orgány členských států a Komisí pomocí výměny a zpracování informací, a to i prostřednictvím oznámení a výstrah, nebo poskytováním vzájemné pomoci, včetně pomoci při řešení problémů, pro účely lepšího uplatňování práva Unie;
c)
„oblastí vnitřního trhu“ právní nebo funkční oblast vnitřního trhu ve smyslu čl. 26 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v níž se systém IMI používá v souladu s článkem 3 tohoto nařízení;
d)
„postupem správní spolupráce“ předem definovaný pracovní postup stanovený pro systém IMI, který subjektům IMI umožňuje navzájem komunikovat a jednat strukturovaným způsobem;
e)
„koordinátorem IMI“ subjekt jmenovaný členským státem k výkonu podpůrných úkolů, které jsou nezbytné pro účinné fungování systému IMI v souladu s tímto nařízením;
f)
„příslušným orgánem“ jakýkoliv orgán zřízený na celostátní, regionální nebo místní úrovni a registrovaný v systému IMI, který má specifické povinnosti týkající se uplatňování vnitrostátního práva nebo aktů Unie uvedených v příloze v jedné nebo více oblastech vnitřního trhu;
g)
„subjekty IMI“ příslušné orgány, koordinátoři IMI a Komise;
h)
„uživatelem IMI“ fyzická osoba, která pracuje v rámci pravomoci subjektu IMI a která je v systému IMI zaregistrována jménem tohoto subjektu IMI;
i)
„vnějšími subjekty“ fyzické nebo právnické osoby jiné než uživatelé IMI, které mohou vzájemně komunikovat v systému IMI pouze za použití oddělených technických prostředků a v souladu se specifickým, předem stanoveným pracovním postupem zavedeným pro uvedený účel;
j)
„zablokováním“ použití technických prostředků tak, aby uživatelé IMI nemohli mít prostřednictvím běžného rozhraní systému IMI přístup k osobním údajům;
k)
„formálním ukončením“ technický nástroj poskytovaný systémem IMI pro ukončení postupu správní spolupráce.
KAPITOLA II
FUNKCE A POVINNOSTI VE VZTAHU K SYSTÉMU IMI
Článek 6
Koordinátoři IMI
1. Každý členský stát jmenuje jednoho národního koordinátora IMI, k jehož úkolům patří
a)
registrovat nebo ověřovat registraci koordinátorů IMI a příslušných orgánů;
b)
působit jako hlavní kontaktní osoba pro subjekty IMI z členských států v záležitostech týkajících se systému IMI, včetně poskytování informací o aspektech souvisejících s ochranou osobních údajů podle tohoto nařízení;
c)
působit jako partner Komise v otázkách souvisejících se systémem IMI, včetně poskytování informací o aspektech souvisejících s ochranou osobních údajů podle tohoto nařízení;
d)
poskytovat subjektům IMI z členských států znalosti, odbornou přípravu a podporu, včetně základní technické pomoci;
e)
zajišťovat účinné fungování systému IMI, nakolik je to v jeho moci, včetně poskytování včasných a přiměřených odpovědí subjekty IMI z členských států na žádosti o správní spolupráci.
2. Vedle toho může každý členský stát v souladu se svou vnitřní správní strukturou jmenovat jednoho nebo více koordinátorů IMI, kteří budou plnit některé z úkolů uvedených v odstavci 1.
3. Členské státy uvědomí Komisi o koordinátorech IMI jmenovaných v souladu s odstavci 1 a 2 a o úkolech, za které jsou odpovědní. Komise tyto informace sdělí ostatním členským státům.
4. Všichni koordinátoři IMI mohou působit jako příslušné orgány. V takových případech má koordinátor IMI stejná přístupová práva jako příslušný orgán. Každý koordinátor IMI působí jako správce ve vztahu k vlastním činnostem zpracování údajů, které vykonal jako subjekt IMI.
Článek 7
Příslušné orgány
1. Při spolupráci prostřednictvím systému IMI příslušné orgány prostřednictvím uživatelů IMI jednajících v souladu s postupy správní spolupráce zajistí, aby v souladu s příslušným aktem Unie byla co nejdříve a v každém případě ve lhůtě stanovené v uvedeném aktu poskytnuta přiměřená odpověď.
2. Příslušný orgán může jako důkazy použít veškeré informace, dokumenty, závěry, prohlášení nebo ověřené kopie, které obdržel elektronicky prostřednictvím systému IMI, na stejném základě jako obdobné informace získané ve své vlastní zemi, pokud tak činí pro účely slučitelné s účelem, pro který byly údaje původně shromážděny.
3. Každý příslušný orgán působí jako správce ve vztahu k vlastním činnostem zpracování údajů vykonávaným uživatelem IMI spadajícím pod jeho pravomoc a zajišťuje, v případě potřeby ve spolupráci s Komisí, aby subjekty údajů mohly vykonávat svá práva v souladu s kapitolami III a IV.
Článek 8
Komise
1. Komise odpovídá za vykonávání těchto úkolů:
a)
zajišťování bezpečnosti, dostupnosti, údržby a vývoje softwaru a infrastruktury informačních technologií pro systém IMI;
b)
poskytování mnohojazyčného systému, včetně existujících překladových funkcí, odborné přípravy ve spolupráci s členskými státy a asistenční služby, která členským státům poskytuje pomoc při používání systému IMI;
c)
provádění registrace národních koordinátorů IMI a udělování jim přístupu k systému IMI;
d)
zpracování osobních údajů v systému IMI, pokud je tak stanoveno v tomto nařízení, v souladu s účely stanovenými platnými akty Unie uvedenými v příloze;
e)
sledování, zda je uplatňováno toto nařízení, a podávání zpráv Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů v souladu s článkem 25.
2. Pro účely plnění úkolů uvedených v odstavci 1 a pro sestavování statistických zpráv má Komise přístup k nezbytným informacím, které se týkají zpracování údajů prováděného v systému IMI.
3. Komise se podílí na postupech správní spolupráce, jejichž součástí je zpracování osobních údajů, pouze pokud to vyžaduje ustanovení některého aktu Unie uvedeného v příloze.
Článek 9
Přístupová práva subjektů a uživatelů IMI
1. Přístup k systému IMI mají pouze uživatelé IMI.
2. Členské státy jmenují koordinátory IMI a určí příslušné orgány i oblasti vnitřního trhu, které jsou v jejich působnosti. Komise v tomto procesu může plnit poradní úlohu.
3. Každý subjekt IMI podle potřeby uděluje a odebírá vhodná přístupová práva svým uživatelům IMI v oblasti vnitřního trhu, která je v jeho působnosti.
4. Komise a členské státy zavedou vhodné prostředky, kterými zajistí, aby uživatelům IMI byl umožněn přístup pouze k osobním údajům zpracovaným v systému IMI, které potřebují, a pouze v těch oblastech vnitřního trhu, pro které jim byla udělena přístupová práva v souladu s odstavcem 3.
5. Zakazuje se používat osobní údaje, které jsou zpracovány v systému IMI za určitým účelem, způsobem neslučitelným s tímto původním účelem, není-li to výslovně stanoveno vnitrostátním právem v souladu s právem Unie.
6. Pokud postup správní spolupráce zahrnuje zpracování osobních údajů, mají k těmto údajům přístup pouze subjekty IMI zapojené do tohoto postupu.
Článek 10
Důvěrnost
1. Každý členský stát použije v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo v souladu s právními předpisy Unie svá pravidla zachovávání služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti pro své subjekty IMI a uživatele IMI.
2. Subjekty IMI zajistí, aby uživatelé IMI spadající pod jejich pravomoc respektovali žádosti jiných subjektů IMI o zachování důvěrnosti informací vyměňovaných prostřednictvím systému IMI.
Článek 11
Postupy správní spolupráce
Systém IMI je založen na postupech správní spolupráce, jimiž se provádějí ustanovení stanovená v příslušných aktech Unie uvedených v příloze. V případě potřeby může Komise přijmout prováděcí akty ke konkrétnímu aktu Unie uvedenému v příloze nebo pro určitý druh postupu správní spolupráce, a stanovit tak klíčové technické funkce a procesní podmínky potřebné k tomu, aby příslušné postupy správní spolupráce mohly fungovat, v příslušných případech rovněž komunikací mezi vnějšími subjekty a systémem IMI podle článku 12. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 24 odst. 2.
Článek 12
Vnější subjekty
Vnějším subjektům lze poskytnout technické prostředky, jež jim umožní komunikovat se systémem IMI, je-li tato interakce
a)
stanovena aktem Unie;
b)
stanovena v prováděcím aktu podle článku 11 v zájmu usnadnění správní spolupráce mezi příslušnými orgány v členských státech pro uplatňování ustanovení aktů Unie uvedených v příloze; nebo
c)
nezbytná pro podávání žádostí v zájmu výkonu jejich práv jakožto subjektů údajů v souladu s článkem 19.
Všechny tyto technické prostředky musí být odděleny od systému IMI a nesmějí vnějším subjektům umožňovat přístup do systému IMI.
KAPITOLA III
ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ A BEZPEČNOST
Článek 13
Omezení účelu
Subjekty IMI si vyměňují a zpracovávají osobní údaje pouze pro účely vymezené v příslušných ustanoveních aktů Unie uvedených v příloze.
Údaje předložené systému IMI subjekty údajů se využívají pouze k účelům, k nimž byly poskytnuty.
Článek 14
Uchování osobních údajů
1. Osobní údaje zpracovávané v systému IMI jsou v něm zablokovány, jakmile již nejsou nezbytné pro účely, pro které byly shromážděny, v závislosti na zvláštnostech jednotlivých druhů správní spolupráce a obecně nejpozději šest měsíců po formálním ukončení postupu správní spolupráce.
Je-li však v některém z platných aktů Unie uvedených v příloze stanovena delší doba, lze osobní údaje zpracované v systému IMI uchovávat nejdéle osmnáct měsíců po formálním ukončení postupu správní spolupráce.
2. Pokud je některým závazným aktem Unie uvedeným v příloze vyžadováno úložiště informací pro účely jejich budoucího použití subjekty IMI, mohou být osobní údaje uložené v těchto úložištích zpracovávány po dobu nezbytnou pro tyto účely, a to buď se souhlasem subjektu údajů, nebo stanoví-li tak zmíněný akt Unie.
3. Osobní údaje zablokované podle tohoto článku smějí být, s výjimkou svého uložení, zpracovávány pouze jako důkaz o výměně informací prostřednictvím systému IMI se souhlasem subjektu údajů, ledaže je zpracování potřebné s ohledem na naléhavé důvody obecného zájmu.
4. Zablokované údaje jsou v systému IMI automaticky vymazány po uplynutí tří let od formálního ukončení postupu správní spolupráce.
5. Na výslovnou žádost příslušného orgánu a se souhlasem subjektu údajů lze v konkrétním případě osobní údaje vymazat před skončením příslušné doby uchování.
6. Komise pomocí technických prostředků zajistí zablokování a vymazání osobních údajů a jejich vyhledávání v souladu s odstavcem 3.
7. Zavedou se technické prostředky, jimiž budou subjekty IMI motivovány, aby postupy správní spolupráce formálně uzavíraly co nejdříve po završení výměny informací, a díky nimž budou subjekty IMI moci zapojit příslušné koordinátory IMI do kteréhokoli postupu, jenž zůstává bez opodstatnění neaktivní po dobu přesahující dva měsíce.
Článek 15
Uchovávání osobních údajů uživatelů IMI
1. Odchylně od článku 14 se pro uchovávání osobních údajů uživatelů IMI použijí odstavce 2 a 3 tohoto článku. K těmto osobním údajům patří jméno a příjmení a veškeré údaje o elektronickém nebo jiném kontaktu nezbytné pro účely tohoto nařízení.
2. Osobní údaje týkající se uživatelů IMI jsou v systému IMI uloženy tak dlouho, dokud jsou tyto osoby uživateli IMI, a mohou být zpracovány pro účely slučitelné s cíli tohoto nařízení.
3. Pokud fyzická osoba přestane být uživatelem IMI, jsou její osobní údaje pomocí technických prostředků zablokovány po dobu tří let. S výjimkou uložení jsou tyto údaje zpracovávány pouze jako důkaz o výměně informací prostřednictvím systému IMI a po uplynutí tří let se vymaží.
Článek 16
Zpracování zvláštních kategorií údajů
1. Zpracování zvláštních kategorií údajů uvedených v čl. 8 odst. 1 směrnice 95/46/ES a čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001 prostřednictvím systému IMI se povoluje pouze na základě konkrétního důvodu uvedeného v čl. 8 odst. 2 a 4 uvedené směrnice a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení a s výhradou vhodných ochranných opatření stanovených v uvedených článcích v zájmu zajištění práv jednotlivců, jejichž osobní údaje jsou zpracovány.
2. Systém IMI lze použít pro zpracování údajů týkajících se protiprávního jednání, rozsudků v trestních věcech nebo bezpečnostních opatření uvedených v čl. 8 odst. 5 směrnice 95/46/ES a čl. 10 odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001, s výhradou ochranných opatření stanovených v uvedených článcích, včetně informací o disciplinárních či správních sankcích nebo trestech nebo jiných informací nezbytných k prokázání bezúhonnosti fyzické nebo právnické osoby, pokud je zpracování těchto údajů stanoveno v aktu Unie, který je základem pro zpracování, nebo s výslovným souhlasem subjektu údajů, s výhradou zvláštních ochranných opatření uvedených v čl. 8 odst. 5 směrnice 95/46/ES.
Článek 17
Bezpečnost
1. Komise zajistí, aby v systému IMI byla dodržována pravidla pro ochranu údajů přijatá Komisí podle článku 22 nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Komise zavede nezbytná opatření k zajištění bezpečnosti osobních údajů zpracovávaných v systému IMI, včetně vhodné kontroly přístupu k údajům a bezpečnostního plánu, který musí být průběžně aktualizován.
3. Komise zajistí, aby v případě mimořádné bezpečnostní události bylo možné ověřit, které údaje byly v systému IMI zpracovány, kdy, kým a pro jaký účel.
4. Subjekty IMI přijmou veškerá procesní a organizační opatření nezbytná k zajištění bezpečnosti osobních údajů jimi zpracovávaných v systému IMI v souladu s článkem 17 směrnice 95/46/ES.
KAPITOLA IV
PRÁVA SUBJEKTŮ ÚDAJŮ A DOHLED
Článek 18
Informace poskytované subjektům údajů a transparentnost
1. Subjekty IMI zajistí, aby subjekty údajů byly co nejdříve informovány o zpracování svých osobních údajů v systému IMI a aby měly přístup k informacím o svých právech a o tom, jak je vykonávat, včetně totožnosti a kontaktních údajů správce a popřípadě jeho zástupce, v souladu s článkem 10 nebo 11 směrnice 95/46/ES a s vnitrostátními právními předpisy, které jsou v souladu s uvedenou směrnicí.
2. Komise zpřístupní veřejnosti snadno dostupným způsobem
a)
informace o systému IMI v souladu s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001 v jasné a srozumitelné formě;
b)
informace o aspektech ochrany údajů u postupů správní spolupráce v systému IMI podle článku 11 tohoto nařízení;
c)
informace o výjimkách nebo omezeních práv subjektů údajů uvedených v článku 20 tohoto nařízení;
d)
druhy postupů správní spolupráce, klíčové funkce systému IMI a kategorie údajů, které mohou být v systému IMI zpracovávány;
e)
úplný seznam všech prováděcích aktů nebo aktů v přenesené pravomoci týkajících se systému IMI, přijatých na základě tohoto nařízení nebo jiného aktu Unie, a konsolidovanou verzi přílohy tohoto nařízení a její následné změny jinými akty Unie.
Článek 19
Právo na přístup, opravu a vymazání
1. Subjekty IMI zajistí, aby subjekt údajů mohl účinně uplatňovat právo na přístup k údajům, které se ho v systému IMI týkají, jakož i právo na opravu nesprávných nebo neúplných údajů a vymazání neoprávněně zpracovaných údajů, v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Opravu nebo vymazání údajů provede odpovědný subjekt IMI co nejdříve a nejpozději 30 dnů od obdržení žádosti subjektu údajů.
2. Pokud subjekt údajů napadne správnost nebo zákonnost údajů zablokovaných podle čl. 14 odst. 1, je třeba tuto skutečnost zaznamenat a uvést i správné, opravené informace.
Článek 20
Výjimky a omezení
Pokud členské státy v souladu s článkem 13 směrnice 95/46/ES ve vnitrostátních právních předpisech stanoví výjimky z práv nebo omezení práv, jež pro subjekty údajů stanoví tato kapitola, uvědomí o tom Komisi.
Článek 21
Dohled
1. Vnitrostátní orgán nebo orgány dozoru určené v každém členském státě, jimž byly svěřeny pravomoci uvedené v článku 28 směrnice 95/46/ES („vnitrostátní orgán dozoru“), kontrolují nezávislým způsobem zákonnost zpracování osobních údajů subjekty IMI svého členského státu a zejména zajistí, aby byla práva subjektů údajů stanovená v této kapitole chráněna v souladu s tímto nařízením.
2. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a snaží se zajistit, aby činnosti, které Komise ve své úloze subjektu IMI provádí při zpracování osobních údajů, byly prováděny v souladu s tímto nařízením. Odpovídajícím způsobem se použijí povinnosti a pravomoci uvedené v článku 46 a 47 nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů, z nichž každý jedná v rozsahu svých pravomocí, zajistí koordinovaný dohled nad systémem IMI a jeho používáním subjekty IMI.
4. Evropský inspektor ochrany údajů může vnitrostátní orgány dozoru vyzvat, aby se v případě nutnosti sešly za účelem zajištění koordinovaného dohledu nad systémem IMI a jeho používáním subjekty IMI podle odstavce 3. Náklady na tato setkání nese evropský inspektor ochrany údajů. Pro tento účel mohou být společně dle potřeby zavedeny další pracovní metody, včetně jednacího řádu. Evropskému parlamentu, Radě a Komisi se alespoň jednou za tři roky zasílá společná zpráva o činnostech.
KAPITOLA V
ZEMĚPISNÁ PŮSOBNOST SYSTÉMU IMI
Článek 22
Vnitrostátní používání systému IMI
1. Členský stát může používat systém IMI pro účely správní spolupráce mezi příslušnými orgány na svém území v souladu s vnitrostátním právem, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
nejsou vyžadovány žádné podstatné změny stávajících postupů správní spolupráce;
b)
vnitrostátnímu orgánu dozoru bylo předloženo oznámení plánovaného použití systému IMI, pokud to vyžaduje vnitrostátní právo, a
c)
nemá to negativní dopad na účinné fungování systému IMI, pokud jde o jeho uživatele.
2. Pokud členský stát zamýšlí systematicky využívat systém IMI pro vnitrostátní účely, oznámí svůj záměr Komisi a požádá ji předem o schválení. Komise posoudí, zda jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 1. Je-li to nezbytné, uzavřou členské státy s Komisí v souladu s tímto nařízením dohodu, která mimo jiné stanoví technická, finanční a organizační opatření pro vnitrostátní použití, včetně závazků subjektů IMI.
Článek 23
Výměna informací se třetími zeměmi
1. Subjekty IMI v rámci Unie si mohou v souladu s tímto nařízením se svými protějšky ve třetí zemi vyměňovat v systému IMI informace, včetně osobních údajů, pouze jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
informace jsou zpracovávány podle ustanovení aktu Unie uvedeného v příloze a podle rovnocenných právních předpisů dané třetí země;
b)
informace jsou vyměňovány nebo zpřístupňovány v souladu s mezinárodní dohodou, která stanoví
i)
použití ustanovení aktu Unie uvedeného v příloze danou třetí zemí,
ii)
využití systému IMI a
iii)
zásady a postupy takové výměny a
c)
dotyčná třetí země zajišťuje odpovídající ochranu osobních údajů v souladu s čl. 25 odst. 2 směrnice 95/46/ES, včetně vhodných ochranných opatření, podle nichž se údaje zpracovávané v systému IMI použijí pouze pro účely, pro které byly původně vyměněny, a Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 25 odst. 6 směrnice 95/46/ES.
2. Pokud je Komise subjektem IMI, použije se pro jakoukoli výměnu osobních údajů, které jsou zpracovány v systému IMI, s jejími protějšky ve třetí zemi čl. 9 odst. 1 a 7 nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a průběžně aktualizuje seznam třetích zemí oprávněných k výměně informací, včetně osobních údajů, v souladu s odstavcem 1.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sledování a podávání zpráv
1. Komise předloží každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování systému IMI.
2. Do 5 prosince 2017 a každých pět let poté podá Komise evropskému inspektorovi ochrany údajů zprávu o aspektech, které se týkají ochrany osobních údajů v systému IMI, včetně bezpečnosti údajů.
3. Pro účely vypracování zpráv uvedených v odstavcích 1 a 2 poskytnou členské státy Komisi veškeré informace týkající se uplatňování tohoto nařízení, včetně informací o praktickém uplatňování požadavků na ochranu údajů, které jsou v tomto nařízení stanoveny.
Článek 26
Náklady
1. Náklady na vývoj, propagaci, provoz a údržbu systému IMI se hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, aniž jsou dotčena opatření podle čl. 22 odst. 2.
2. Pokud není stanoveno jinak v aktu Unie, hradí jednotlivé členské státy náklady na provoz systému IMI na své úrovni, včetně lidských zdrojů nezbytných pro poskytování odborné přípravy, propagaci a technickou pomoc (asistenční službu), jakož i pro správu systému IMI na vnitrostátní úrovni.
Článek 27
Zrušení
Rozhodnutí 2008/49/ES se zrušuje.
Článek 28
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily účinné uplatňování tohoto nařízení svými subjekty IMI.
Článek 29
Výjimky
1. Bez ohledu na článek 4 tohoto nařízení může pilotní projekt systému IMI zahájený dne 16. května 2011, jehož cílem je vyzkoušet vhodnost systému IMI pro provádění článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (12), nadále probíhat na základě postupů stanovených před vstupem tohoto nařízení v platnost.
2. Aby se prostřednictvím systému IMI provedla ustanovení o správní spolupráci obsažená v doporučení SOLVIT, může bez ohledu na čl. 8 odst. 3 a čl. 12 první pododstavec písm. a) a b) tohoto nařízení a na základě postupů stanovených před vstupem tohoto nařízení v platnost pokračovat zapojení Komise do postupů správní spolupráce a fungování stávajícího nástroje pro vnější subjekty. Lhůta uvedená v čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení pro osobní údaje zpracovávané v systému IMI pro účely doporučení SOLVIT činí osmnáct měsíců.
3. Bez ohledu na čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení může Komise zahájit pilotní projekt, jehož cílem bude posoudit, zda je systém IMI účinným, nákladově efektivním a uživatelsky vstřícným nástrojem pro provedení čl. 3 odst. 4, 5 a 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu („směrnice o elektronickém obchodu“) (13). Nejpozději dva roky po zahájení takového pilotního projektu Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnocení uvedené v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, v němž bude rovněž zahrnuta i interakce mezi správní spoluprací v rámci systému spolupráce v oblasti ochrany spotřebitele, která byla zavedena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele („nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele“) (14), a v rámci systému IMI.
4. Bez ohledu na čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení se v této oblasti nadále uplatňují veškeré lhůty v délce nepřesahující osmnáct měsíců, o nichž bylo rozhodnuto podle článku 36 směrnice 2006/123/ES s ohledem na správní spolupráci podle kapitoly VI zmíněné směrnice.
Článek 30
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
32012R1024
L 316/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
25.10.2012.
UREDBA (EU) br. 1024/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 25. listopada 2012.
o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2008/49/EZ („Uredba IMI”)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Primjena određenih akata Unije, kojima se uređuje pitanje slobodnog kretanja robe, osoba, usluga i kapitala na unutarnjem tržištu, zahtijeva od država članica da učinkovitije surađuju i da razmjenjuju informacije međusobno i s Komisijom. S obzirom na to da praktična sredstva za provedbu takve razmjene informacija često nisu posebno naznačena u navedenim aktima, potrebno je utvrditi prikladna praktična rješenja.
(2)
Informacijski sustav unutarnjeg tržišta („IMI”) je softverska aplikacija koja je dostupna putem interneta, a koju je razvila Komisija u suradnji s državama članicama, kako bi centraliziranim komunikacijskim mehanizmom kojim se olakšava prekogranična razmjena informacija i međusobna pomoć pomogla državama članicama pri praktičnoj provedbi zahtjeva u vezi s razmjenom informacija. Sustav IMI nadležnim tijelima pomaže u pronalaženju njihovog partnera u drugoj državi članici, upravljanju razmjenom informacija, uključujući osobne podatke, na temelju jednostavnih i jedinstvenih postupaka te prilikom prevladavanja jezičnih barijera na temelju unaprijed utvrđenog i prevedenog tijeka rada. Kada je moguće, Komisija bi korisnicima sustava IMI trebala pružiti sve postojeće dodatne funkcije prevođenja koje ispunjavaju njihove potrebe, te koje su sukladne sigurnosnim i funkcionalnim zahtjevima u vezi s razmjenom informacija pomoću sustava IMI te koje se mogu ponuditi uz razumne troškove.
(3)
Kako bi se prevladale jezične barijere, sustav IMI bi načelno trebao biti dostupan na svim službenim jezicima Unije.
(4)
Sustav IMI bi za svrhu trebao imati unaprjeđenje funkcioniranja unutarnjeg tržišta tako što bi se osigurao učinkovit, korisnicima primjeren alat za provedbu administrativne suradnje među državama članicama te između država članica i Komisije, čime bi se olakšala primjena akata Unije navedenih u Prilogu ovoj Uredbi.
(5)
Komunikacijom Komisije od 21. veljače 2011. pod nazivom „Bolje upravljanje jedinstvenim tržištem kroz unaprijeđenu administrativnu suradnju: Strategija za proširenje i razvoj Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („IMI”)” utvrđeni su nacrti za moguće proširenje sustava IMI na druge akte Unije. Komunikacijom Komisije od 13. travnja 2011. pod nazivom „Akt o jedinstvenom tržištu: Dvanaest poluga kojima se potiče rast i jača povjerenje - ‚Zajedničkim radom za novi rast’ ” istaknuta je važnost sustava IMI za osnaživanje suradnje između sudionika koji u njemu sudjeluju, također na lokalnoj razini, čime se pridonosi boljem upravljanju jedinstvenim tržištem. Stoga je potrebno uspostaviti valjani pravni okvir za sustav IMI i utvrditi skup zajedničkih pravila čime bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje sustava IMI.
(6)
U slučaju kada primjena odredbe akta Unije od država članica zahtijeva razmjenu osobnih podataka i propisuje namjenu te obrade, navedena se odredba treba smatrati prikladnom pravnom osnovom za obradu osobnih podataka, podložno uvjetima utvrđenima u člancima 8. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Sustav IMI se prvenstveno treba smatrati alatom za razmjenu informacija, uključujući i osobne podatke, koja bi se inače vršila drugim sredstvima, uključujući standardnu poštu, telefaks ili elektroničku poštu, na temelju pravne obveze koja je propisana aktima Unije za nadležna tijela i subjekte država članica. Osobni podaci razmijenjeni putem sustava IMI trebaju se prikupljati, obrađivati i koristiti za potrebe za koje su izvorno prikupljeni, i trebaju biti u skladu sa svim zaštitnim mjerama.
(7)
U skladu s načelom zaštite privatnosti od nastanka, sustav IMI je razvijen vodeći računa o zahtjevima navedenima u zakonodavstvu o zaštiti podataka, te od trenutka nastanka uključuje mehanizme za zaštitu podataka, posebno zbog ograničenja pristupa osobnim podacima razmijenjenima unutar sustava IMI. Zbog toga sustav IMI jamči znatno višu razinu zaštite i sigurnosti nego neke druge metode razmjene informacija, kao što su standardna pošta, telefon, telefaks ili elektronička pošta.
(8)
Administrativna suradnja putem elektroničkih sredstava između država članica i između država članica i Komisije, trebala bi se odvijati u skladu s pravilima o zaštiti osobnih podataka utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (3) i u Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (4). Definicije korištene u Direktivi 95/46/EZ i Uredbi (EZ) br. 45/2001 bi se također trebale primjenjivati za potrebe ove Uredbe.
(9)
Komisija dostavlja i upravlja softverskom opremom i informatičkom infrastrukturom za sustav IMI, jamči sigurnost sustava IMI, upravlja mrežom nacionalnih koordinatora sustava IMI i sudjeluje u osposobljavanju i pružanju tehničke potpore korisnicima sustava IMI. U tu svrhu, Komisija bi trebala imati pristup samo onim osobnim podacima koji su isključivo potrebni kako bi izvršila svoje zadatke u okviru odgovornosti propisanih ovom Uredbom, kao što je registracija nacionalnih koordinatora sustava IMI. Komisija bi također trebala imati pristup osobnim podacima kada, na zahtjev drugog sudionika sustava IMI, ponovno pronalazi informacije koje su bile blokirane u sustavu IMI i kojima je subjekt, koji je predmet obrade podataka, zatražio pristup. Komisija ne bi smjela imati pristup osobnim podacima koji se razmjenjuju kao dio administrativne suradnje unutar sustava IMI, osim ako aktom Unije nije propisana uloga Komisije u takvoj suradnji.
(10)
Kako bi se osigurala transparentnost, a posebno u vezi sa subjektima koji su predmet obrade podataka, u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je navesti odredbe akata Unije za koje je potrebno koristiti sustav IMI.
(11)
Sustav IMI može se u budućnosti proširiti na nova područja u kojima bi mogao pomoći u učinkovitoj provedbi akata Unije na troškovno učinkovit i korisnicima pristupačan način, vodeći računa o tehničkoj izvedivosti i ukupnom utjecaju koji ima na sustav IMI. Komisija bi trebala provesti potrebne testove kojima bi provjerila da li je sustav IMI tehnički spreman za svako predviđeno proširenje. Odluke o proširenju sustava IMI na druge akte Unije potrebno je donijeti u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.
(12)
Pilot projekti su koristan alat za testiranje da li je proširenje sustava IMI opravdano te za prilagodbu tehničke funkcionalnosti i proceduralnih rješenja zahtjevima korisnika sustava IMI, prije donošenja odluke o proširenju sustava IMI. Države članice bi trebalo u potpunosti uključiti u odlučivanje o tome za koje akte Unije bi trebalo izraditi pilot projekte i na koji način, kako bi se osiguralo da pilot projekt odražava potrebe korisnika sustava IMI te da su odredbe o obradi osobnih podataka u potpunosti poštovane. Takav način izrade je potrebno definirani za svaki pilot projekt zasebno.
(13)
Nijedna odredba ove Uredbe ne bi trebala spriječiti države članice i Komisiju da odlučuju koristiti sustav IMI za razmjenu podataka koja ne uključuje obradu osobnih podataka.
(14)
Ovom je Uredbom potrebno propisati pravila uporabe sustava IMI za potrebe administrativne suradnje, koji mogu obuhvaćati, inter alia, razmjenu podataka između dvije stranke, postupke obavješćivanja, mehanizme upozoravanja, dogovore o međusobnoj pomoći i rješavanje problema.
(15)
Ova Uredba ne bi trebala utjecati na pravo države članice da odlučuje koja nacionalna tijela izvršavaju obveze koje proizlaze iz ove Uredbe. Države članice trebaju moći funkcije i odgovornosti u vezi sa sustavom IMI prilagoditi svojoj unutarnjoj upravljačkoj strukturi i provoditi zahtjeve posebnog tijeka rada sustava IMI. Države članice također trebaju moći imenovati, samostalno ili u suradnji s drugima, dodatne koordinatore sustava IMI za određeno područje unutarnjeg tržišta, organizacijski odjel uprave, geografsku regiju ili u skladu s nekim drugim kriterijem. Države članice trebaju obavijestiti Komisiju o koordinatorima sustava IMI koje su imenovale, no ne trebaju biti obvezne navesti dodatne koordinatore sustava IMI, ako to nije potrebno za njegovo pravilno funkcioniranje.
(16)
Kako bi se postigla učinkovita administrativna suradnja putem sustava IMI, države članice i Komisija bi trebale osigurati da njihovi sudionici sustava IMI imaju sva potrebna sredstva kako bi izvršavali obveze u skladu s ovom Uredbom.
(17)
Sustav IMI je u osnovi komunikacijski alat za administrativnu suradnju između nadležnih tijela, koji nije dostupan javnosti, zbog čega je možda potrebno razviti tehnička sredstva kojima bi se vanjskim subjektima, kao primjerice građanima, poduzećima i organizacijama, omogućilo međudjelovanje s nadležnim tijelima za potrebe dostave informacija ili ponovnog pronalaženja podataka, odnosno da ostvare prava, koja imaju kao predmeti obrade podataka. Takva tehnička sredstva bi trebala uključivati prikladne zaštitne mjere za sigurnost podataka. Kako bi se osigurala visoka razina zaštite, svako takvo javno sučelje bi trebalo biti razvijeno tako da tehnički bude potpuno odvojeno od sustava IMI, a kojem bi pristup imali isključivo sudionici sustava IMI.
(18)
Uporaba sustava IMI u okviru tehničke potpore mreži SOLVIT ne bi trebala dovoditi u pitanje neformalnu prirodu postupka SOLVIT koji se temelji na dobrovoljnoj obvezi država članica, u skladu s Preporukom Komisije od 7. prosinca 2001. o načelima uporabe „SOLVIT” - Mreža za rješavanje problema unutarnjeg tržišta (5) („Preporuka SOLVIT”). Kako bi djelovanje mreže SOLVIT nastavilo na temelju postojeće organizacije rada, jedan ili više zadataka nacionalnog koordinatora sustava IMI mogu se pripisati centrima SOLVIT u okviru njihovog područja rada, kako bi mogli funkcionirati odvojeno od nacionalnog koordinatora sustava IMI. Obrada osobnih podataka i povjerljivih informacija u okviru postupaka SOLVIT trebala bi imati koristi od svih jamstava navedenih u ovoj Uredbi, ne dovodeći u pitanje neobvezujuću prirodu Preporuke SOLVIT.
(19)
Dok sustav IMI sadržava online sučelje za svoje korisnike, u određenim slučajevima i na zahtjev države članice na koju se navedeno odnosi, mogu se razmotriti tehnička rješenja za izravan prijenos podataka iz nacionalnih sustava u sustav IMI, u slučaju kada su takvi nacionalni sustavi već razvijeni, a posebno za postupke obavješćivanja. Provedba takvih tehničkih rješenja bi trebala ovisiti o ishodu procjene njihove izvedivosti, troškova i očekivanih pogodnosti. Navedena rješenja ne bi smjela utjecati na postojeće strukture i nacionalni poredak nadležnosti.
(20)
Kada države članice ispune obvezu obavješćivanja na temelju članka 15. stavka 7. Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (6) koristeći postupak u skladu s Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (7), države članice ne bi trebale biti obvezne provoditi obavješćivanje i putem sustava IMI.
(21)
Razmjena informacija putem sustava IMI proizlazi iz pravne obveze tijela država članica u vezi s pružanjem međusobne pomoći. Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, informacija koju je nadležno tijelo putem sustava IMI zaprimilo od druge države članice ne bi trebala biti lišena svoje vrijednosti kao dokaz u upravnom postupku isključivo na temelju činjenice da potječe iz druge države članice ili da je primljena elektronskim sredstvima, te je navedeno nadležno tijelo obvezno s njom postupati jednako kao sa sličnim dokumentima koji potječu iz njegove države članice.
(22)
Kako bi se osigurala visoka razina zaštite podataka, potrebno je utvrditi maksimalna razdoblja zadržavanja osobnih podataka unutar sustava IMI. Međutim, navedena bi razdoblja trebala biti dobro uravnotežena, vodeći računa o potrebi pravilnog funkcioniranja sustava IMI, kao i o pravima subjekata koji su predmet obrade podataka, da u potpunosti ostvare svoja prava, na primjer ishođenjem dokaza da je razmjena informacija provedena kako bi se uložila žalba na donesenu odluku. Posebno, razdoblja zadržavanja podataka ne bi trebala prelaziti okvire onog što je potrebno za ostvarivanje ciljeva ove Uredbe.
(23)
Potrebno je omogućiti obradu imena i kontaktnih podataka korisnika sustava IMI za potrebe koje su u skladu s ciljevima ove Uredbe, uključujući nadzor uporabe sustava od strane koordinatora sustava IMI i Komisije, komunikacijom, osposobljavanjem i podizanjem svijesti, te prikupljanjem informacija o administrativnoj suradnji ili uzajamnoj pomoći na unutarnjem tržištu.
(24)
Europski nadzornik zaštite podataka treba nadzirati i nastojati osigurati primjenu ove Uredbe, inter alia, održavanjem veza s međunarodnim tijelima za zaštitu podataka, uključujući relevantne odredbe o sigurnosti podataka.
(25)
S ciljem učinkovitog nadzora funkcioniranja sustava IMI i izvještavanja o tome, kao i primjene ove Uredbe, države članice Komisiji trebaju staviti na raspolaganje sve relevantne informacije.
(26)
Subjekte koji su predmet obrade podataka je potrebno obavijestiti o tome da se njihovi osobni podaci obrađuju u sustavu IMI i da, u skladu s ovom Uredbom i nacionalnim propisima za provođenje Direktive 95/46/EZ, imaju pravo pristupa podacima koji se na njih odnose i pravo da zahtijevaju ispravak netočnih podataka te pravo na brisanje nezakonito obrađenih podataka.
(27)
Kako bi se nadležnim tijelima država članica omogućilo da provode pravne odredbe o administrativnoj suradnji i učinkovito razmjenjuju informacije putem sustava IMI, možda će biti potrebno propisati praktična rješenja takve razmjene. Navedena rješenja bi trebala donijeti Komisija u obliku zasebnih provedbenih akata za svaki akt Unije naveden u Prilogu, ili za svaku vrstu postupka administrativne suradnje, te bi trebala obuhvaćati bitne tehničke funkcionalnosti i proceduralna rješenja potrebna za provedbu relevantnih postupaka administrativne suradnje putem sustava IMI. Komisija bi trebala osigurati održavanje i razvoj softvera i informatičke infrastrukture za sustav IMI.
(28)
Kako bi se subjektima koji su predmet obrade podataka osigurala dostatna transparentnost, potrebno je javno objaviti unaprijed definirane postupke rada, zbirke pitanja i odgovora, obrasce i ostala rješenja u vezi s postupcima administrativne suradnje unutar sustava IMI.
(29)
Kada države članice, u skladu s člankom 13. Direktive 95/46/EZ, primijene sva ograničenja ili izuzeća na prava koja imaju subjekti koji su predmet obrade podataka, tada je informacije o takvim ograničenjima ili izuzećima potrebno javno objaviti kako bi se subjektima koji su predmet obrade podataka osigurala potpuna transparentnost. Navedena izuzeća ili ograničenja trebala bi biti nužna i odgovarajuća za namijenjenu svrhu te bi trebala biti uvjetovana prikladnim sigurnosnim mjerama.
(30)
U slučaju kada su između Unije i trećih zemalja sklopljeni međunarodni sporazumi kojima je također obuhvaćena uporaba odredaba akata Unije navedenih u Prilogu ovoj Uredbi, tada je partnerima sudionika sustava IMI potrebno omogućiti da se u navedenim trećim zemljama uključe u postupak administrativne suradnje koji podupire sustav IMI, pod uvjetom da je utvrđeno kako navedena treća zemlja nudi primjerenu razinu zaštite osobnih podataka u skladu s Direktivom 95/46/EZ.
(31)
Odluku Komisije 2008/49/EZ od 12. prosinca 2007. o provedbi Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) s obzirom na zaštitu osobnih podataka (8) potrebno je staviti izvan snage. Odluka Komisije 2009/739/EZ od 2. listopada 2009. o utvrđivanju praktičnih rješenja razmjene informacija elektroničkim putem između država članica na temelju poglavlja VI. Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu (9) trebala bi se nastavljati primjenjivati na probleme u vezi s razmjenom informacija na temelju Direktive 2006/123/EZ.
(32)
Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti provedbe ove Uredbe, provedbene je ovlasti potrebno prenijeti na Komisiju. Navedene je ovlasti potrebno ostvariti u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (10).
(33)
Djelovanje država članica, koje se odnosi na učinkovitu primjenu ove Uredbe je potrebno nadzirati u godišnjem izvješću o funkcioniranju sustava IMI, pripremljenom na temelju statističkih podataka iz sustava IMI i svih drugih bitnih podataka. Kako bi se osigurao brzi odgovor visoke kakvoće, potrebno je procijeniti djelovanje država članica na temelju, inter alia, prosječnog vremena potrebnog za odgovor.
(34)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, a posebno utvrđivanje pravila uporabe sustava IMI za administrativnu suradnju, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se, zbog njihovog opsega i učinaka, može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(35)
U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka koji je 22. studenoga 2011. dostavio svoje mišljenje (11),
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju pravila korištenja Informacijskog sustava o unutarnjem tržištu („IMI”) za potrebe administrativne suradnje, uključujući obradu osobnih podataka, između nadležnih tijela država članica i između nadležnih tijela država članica i Komisije.
Članak 2.
Uspostavljanje sustava IMI
Sustav IMI ovime je službeno uspostavljen.
Članak 3.
Područje primjene
1. Sustav IMI se koristi za administrativnu suradnju između nadležnih tijela država članica i između nadležnih tijela država članica i Komisije, koja je potrebna za provedbu akata Unije u području unutarnjeg tržišta, u smislu članka 26. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koji omogućavaju administrativnu suradnju, uključujući razmjenu osobnih podataka, između država članica ili između država članica i Komisije. Ti akti Unije su navedeni u Prilogu.
2. Nijedna odredba ove Uredbe ne propisuje obveznu uporabu neobvezujućih akata Unije.
Članak 4.
Proširenje IMI-a
1. Komisija može provoditi pilot projekte kojima procjenjuje u kojoj bi mjeri sustav IMI predstavljao učinkoviti alat za provedbu odredaba o administrativnoj suradnji iz akata Unije, koji nisu navedeni u Prilogu. Komisija donosi provedbeni akt kojim utvrđuje odredbe akata za koje se provode pilot projekt, kao i modalitete svakog projekta, a posebno osnovnu tehničku funkcionalnost i proceduralna rješenja potrebna za provedbu relevantnih odredaba o administrativnoj suradnji. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 24. stavku 3.
2. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću ocjenu ishoda pilot projekta, uključujući probleme u vezi zaštite podataka i učinkovite funkcionalnosti prijevoda. Prema potrebi, navedena ocjena može biti popraćena zakonodavnim prijedlogom za izmjenu Priloga kako bi se uporaba sustava IMI proširila na relevantne odredbe akata Unije.
Članak 5.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se pojmovi utvrđeni u Direktivi 95/46/EZ i Uredbi (EZ) br. 45/2001.
Nadalje, također se primjenjuju sljedeće definicije:
(a)
„IMI” znači elektronički alat koji pruža Komisija kako bi se olakšala administrativna suradnja između nadležnih tijela država članica i između nadležnih tijela država članica i Komisije;
(b)
„administrativna suradnja” znači suradnju s nadležnim tijelima država članica ili između nadležnih tijela država članica i Komisije u obliku razmjene i obrade informacija, uključujući obavijesti i upozorenja, ili pružanja uzajamne pomoći, uključujući rješavanje problema s ciljem bolje primjene prava Unije;
(c)
„područje unutarnjeg tržišta” znači zakonodavno ili funkcionalno područje unutarnjeg tržišta, u smislu članka 26. stavka 2. UFEU-a, u kojem se sustav IMI koristi u skladu s člankom 3. ove Uredbe;
(d)
„postupak administrativne suradnje” znači unaprijed definiran tijek rada predviđen sustavom IMI, pomoću kojeg se sudionicima sustava IMI omogućuje međudjelovanje i suradnja na strukturirani način;
(e)
„koordinator sustava IMI” znači tijelo koje država članica imenuje za izvršavanje zadataka potpore potrebne za učinkovito funkcioniranje sustava IMI u skladu s ovom Uredbom;
(f)
„nadležno tijelo” znači svako tijelo određeno na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini koje je registrirano u sustavu IMI i ima posebne odgovornosti u vezi s primjenom nacionalnog prava ili akata Unije, navedenih u Prilogu, unutar jednog ili više područja unutarnjeg tržišta;
(g)
„sudionici sustava IMI” znači nadležna tijela, koordinatori sustava IMI i Komisija;
(h)
„korisnik sustava IMI” znači fizička osoba koja radi pod nadležnošću sudionika sustava IMI i koja je registrirana u sustavu IMI u ime navedenog sudionika sustava IMI;
(i)
„vanjski sudionici” znači fizička ili pravna osoba, osim korisnika sustava IMI, koja smije djelovati u sustavu IMI isključivo zasebnim tehničkim sredstvima, te u skladu s posebnim unaprijed definiranim postupkom rada koji je za to predviđen;
(j)
„blokiranje” znači uporaba tehničkih sredstava kojima se korisnicima sustava IMI onemogućuje pristup osobnim podacima putem sučelja sustava IMI;
(k)
„službeno okončanje” znači primjena tehničkih mogućnosti koje pruža sustav IMI za okončanje postupka administrativne suradnje.
POGLAVLJE II.
FUNKCIJE I ODGOVORNOSTI U VEZI SA SUSTAVOM IMI
Članak 6.
Koordinatori sustava IMI
1. Svaka država članica imenuje jednog nacionalnog koordinatora sustava IMI čije odgovornosti uključuju:
(a)
registriranje ili ovjeravanje registracije koordinatora sustava IMI i nadležnih tijela;
(b)
djelovanje kao glavna kontaktna točka za sudionike sustava IMI u državama članicama, koji su odgovorni za probleme u vezi sa sustavom IMI, uključujući pružanje informacija o aspektima koji se odnose na zaštitu osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom;
(c)
djelovanje kao posrednik Komisije odgovoran za probleme koji se odnose na sustav IMI, uključujući pružanje informacija o aspektima u vezi sa zaštitom osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom;
(d)
pružanje znanja, osposobljavanja i potpore, uključujući osnovnu tehničku pomoć, sudionicima sustava IMI unutar država članica;
(e)
jamčenje učinkovitog funkcioniranja sustava IMI, koliko je to u njihovoj moći, uključujući pružanje pravovremenih i primjerenih odgovora od strane sudionika sustava IMI u državama članicama na zahtjeve u vezi s administrativnom suradnjom.
2. Nadalje, svaka država članica može imenovati jednog ili više koordinatora sustava IMI kako bi izvršila bilo koji od zadataka navedenih u stavku 1., u skladu sa svojom unutarnjom upravljačkom strukturom.
3. Države članice obavješćuju Komisiju o koordinatorima sustava IMI, imenovanih u skladu sa stavcima 1. i 2., te o zadacima za koje su odgovorni. Komisija navedenu informaciju prosljeđuje drugim državama članicama.
4. Svi koordinatori sustava IMI mogu djelovati kao nadležna tijela. U takvim slučajevima, koordinator sustava IMI ima ista prava pristupa kao i nadležno tijelo. Svaki koordinator sustava IMI postupa kao kontrolor svojih vlastitih aktivnosti u vezi s obradom podataka kao sudionik sustava IMI.
Članak 7.
Nadležna tijela
1. Nadležna tijela koja sudjeluju u korištenju sustava IMI posredstvom korisnika sustava IMI u skladu s postupcima administrativne suradnje osiguravaju, u skladu s mjerodavnim aktom Unije, pružanje dostatnih odgovora unutar najkraćeg mogućeg vremenskog razdoblja, te u svakom slučaju unutar roka koji je propisan navedenim aktom.
2. Nadležno tijelo može kao dokaz uzeti svaku informaciju, dokument, saznanje, izjavu ili ovjerenu presliku koju je primilo u elektroničkom obliku putem sustava IMI, na istoj osnovi kao i slična informacija koju je primilo u svojoj vlastitoj zemlji, u svrhu koja je u skladu sa svrhom za koju su podaci izvorno prikupljeni.
3. Svako nadležno tijelo postupa kao kontrolor svojih vlastitih aktivnosti u vezi s obradom podataka koje korisnik sustava IMI provodi u njegovoj nadležnosti i osigurava da subjekti, koji su predmet obrade podataka, mogu ostvariti svoja prava u skladu s poglavljima III. i IV., prema potrebi, u suradnji s Komisijom.
Članak 8.
Komisija
1. Komisija je odgovorna za izvršavanje sljedećih zadataka:
(a)
jamči sigurnost, dostupnost, održavanje i razvoj softvera i informatičke infrastrukture za potrebe sustava IMI;
(b)
jamči višejezični sustav, uključujući postojeće funkcionalnosti prijevoda, osposobljavanje u suradnji s državama članicama i službu za korisnike kako bi se državama članicama pomoglo pri uporabi sustava IMI;
(c)
prijavljuje nacionalne koordinatore sustava IMI i odobrava njihov pristup sustavu IMI;
(d)
izvršava aktivnosti obrade osobnih podataka unutar sustava IMI, ako je to predviđeno ovom Uredbom, u skladu sa svrhom utvrđenom mjerodavnim aktima Unije, navedenima u Prilogu;
(e)
nadzire primjenu ove Uredbe i o tome izvješćuje Europski parlament, Vijeće i Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s člankom 25.
2. Za potrebe izvršavanja zadataka navedenih u stavku 1. i izrade statističkih izvješća, Komisija ima pristup potrebnim informacijama koje se odnose na postupke obrade izvršene u sustavu IMI.
3. Komisija ne sudjeluje u postupcima administrativne suradnje koji uključuju obradu osobnih podataka, osim ako je to predviđeno odredbom akta Unije navedenog u Prilogu.
Članak 9.
Pravo pristupa korisnika i sudionika sustava IMI
1. Korisnici sustava IMI imaju isključivo pravo pristupa sustavu IMI.
2. Države članice imenuju koordinatore sustava IMI i nadležna tijela te područje(-a) unutarnjeg tržišta za koje su nadležni. Komisija u tom procesu ima savjetodavnu ulogu.
3. Svaki sudionik sustava IMI svojim korisnicima sustava IMI, prema potrebi, odobrava i povlači odgovarajuća prava pristupa onom području unutarnjeg tržišta za koje su nadležni.
4. Komisija i države članice osiguravaju primjerena sredstva kojima se korisnicima sustava IMI omogućava pristup osobnim podacima obrađenima u sustavu IMI samo kada postoji potreba za saznanjem, i to unutar jednog ili više područja unutarnjeg tržišta za koje korisnik ima odobreno pravo pristupa u skladu sa stavkom 3.
5. Uporaba osobnih podataka obrađenih u sustavu IMI na poseban na način koji nije u skladu s njegovom izvornom namjenom, je zabranjena, osim ako nije izričito dopuštena nacionalnim pravom u skladu s pravom Unije.
6. U slučaju kada postupak administrativne suradnje uključuje obradu osobnih podataka, tada pristup takvim osobnim podacima imaju isključivo korisnici sustava IMI koji sudjeluju u tom postupku.
Članak 10.
Povjerljivost
1. Svaka država članica za svoje korisnike i sudionike sustava IMI primjenjuje svoja pravila poslovne tajne ili druge istovjetne obveze povjerljivosti, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije.
2. Sudionici sustava IMI osiguravaju da korisnici sustava IMI koji rade pod njihovim nadzorom poštuju zahtjeve drugih sudionika sustava IMI u vezi s povjerljivom obradom podataka razmijenjenih putem sustava IMI.
Članak 11.
Postupci administrativne suradnje
Sustav IMI se temelji na postupcima administrativne suradnje kojima se provode odredbe relevantnih akata Unije navedene u Prilogu. Prema potrebi, Komisija može donijeti provedbene akte za određeni akt Unije, naveden u Prilogu, ili za vrstu postupka administrativne suradnje, čime se utvrđuju ključna tehnička funkcionalnost i postupovno rješenje potrebno za funkcioniranje bitnih postupaka administrativne suradnje, uključujući prema potrebi međudjelovanje vanjskih sudionika sustava IMI iz članka 12. Ti provedbeni akti donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 24. stavka 2.
Članak 12.
Vanjski sudionici
Tehnička sredstva kojima se vanjskim sudionicima omogućava interakcija sa sustavom osiguravaju se u slučajevima kada je takva suradnja:
(a)
propisana aktom Unije;
(b)
propisana provedbenim aktom navedenim u članku 11. kako bi se pojednostavila administrativna suradnja između nadležnih tijela država članica prilikom primjene odredaba akata Unije navedenih u Prilogu; ili
(c)
potrebna za podnošenje zahtjeva radi ostvarivanja prava koje imaju kao predmeti obrade podataka u skladu s člankom 19.
Sva takva tehnička sredstva su odvojena od sustava IMI i vanjskim sudionicima ne omogućava pristup sustavu IMI.
POGLAVLJE III.
OBRADA OSOBNIH PODATAKA I SIGURNOST
Članak 13.
Ograničenje namjene
Sudionici sustava IMI osobne podatke razmjenjuju i obrađuju samo za potrebe definirane u odgovarajućim odredbama akata Unije navedenima u Prilogu.
Podaci, koje su u sustav IMI unijeli subjekti koji su predmet obrade podataka, smiju se koristiti isključivo za potrebe za koje su bili podneseni.
Članak 14.
Zadržavanje osobnih podataka
1. Osobni podaci koji su obrađeni u sustavu IMI se u tom sustavu blokiraju čim nisu više potrebni za potrebe zbog kojih su prikupljeni, ovisno o posebnostima svakog oblika administrativne suradnje i, kao opće pravilo, ne kasnije od šest mjeseci nakon službenog okončanja postupka administrativne suradnje.
Međutim, ako je u mjerodavnom aktu Unije navedenom u Prilogu propisano duže razdoblje, osobni podaci koji su obrađeni u sustavu IMI pohranjuju se najduže 18 mjeseci od uobičajenog okončanja postupka administrativne suradnje.
2. Ako je u skladu s obvezujućim aktom Unije navedenim u Prilogu propisano pohranjivanje informacije za buduće upućivanje sudionicima sustava IMI, osobni podaci koji su tako pohranjeni smiju biti obrađeni dokle god su potrebni u tu svrhu, bez obzira da li za to postoji dopuštenje subjekta obrade podataka ili je navedeno predviđeno tim aktom Unije.
3. Osobni podaci koji su blokirani sukladno ovom članku obrađuju se, izuzev njihove pohrane, samo za potrebe predočenja dokaza razmjene informacija putem sustava IMI uz suglasnost subjekata koji su predmet obrade podataka, osim ako je obrada zatražena zbog prevladavajućih razloga od javnog interesa.
4. Blokirani podaci se automatski brišu iz sustava IMI tri godine nakon službenog okončanja postupka administrativne suradnje.
5. Na izričit zahtjev nadležnog tijela u posebnom slučaju i uz suglasnost subjekta koji je predmet obrade podataka, osobni podaci se smiju izbrisati prije isteka primjenjivog roka zadržavanja.
6. Komisija tehničkim sredstvima osigurava blokiranje i brisanje osobnih podataka i njihovo ponovno traženje u skladu sa stavkom 3.
7. Koriste se tehnička sredstva kako bi se sudionike sustava IMI potaknulo da službeno okončaju postupke administrativne suradnje što je ranije moguće nakon okončanja razmjene informacija te kako bi sudionicima sustava IMI omogućilo da odgovorne koordinatore sustava IMI uključe u svaki postupak koje je neopravdano neaktivan tijekom razdoblja dužeg od dva mjeseca.
Članak 15.
Zadržavanje osobnih podataka korisnika sustava IMI
1. Odstupajući od članka 14., stavci 2. i 3. ovog članka primjenjuju se na zadržavanje osobnih podataka korisnika sustava IMI. Navedeni osobni podaci uključuju puno ime i sve elektronske i druge kontaktne podatke koji su potrebni za potrebe ove Uredbe.
2. Osobni podaci koji se odnose na korisnike sustava IMI pohranjuju se u sustavu IMI dokle god su korisnici sustava IMI, te se smiju obrađivati za potrebe koje su u skladu s ciljevima ove Uredbe.
3. Kada fizička osoba prestane biti korisnik sustava IMI, osobni podaci koji se odnose na tu osobu se tehničkim sredstvima blokiraju na razdoblje od tri godine. Navedeni se podaci, izuzev njihove pohrane, smiju obrađivati isključivo u svrhu dokazivanja razmjene informacija putem sustava IMI te se na kraju trogodišnjeg razdoblja brišu.
Članak 16.
Obrađivanje posebnih kategorija podataka
1. Obrađivanje posebnih kategorija podataka navedenih u članku 8. stavku 1. Direktive 95/46/EZ i članka 10. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 45/2001 uporabom sustava IMI dopušteno je samo na temelju posebnih razloga spomenutih u članku 8. stavcima 2. i 4. te Direktive i članku 10. stavku 2. te Uredbe i podložno prikladnim sigurnosnim mjerama propisanim tim člancima kako bi se osigurala prava pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju.
2. Sustav IMI smije se koristiti za obradu podataka koji se odnose na prekršaje, kaznene osude ili sigurnosne mjere navedene u članku 8. stavku 5. Direktive 95/46/EZ i članku 10. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 45/2001, podložno sigurnosnim mjerama navedenima u tim člancima, uključujući informacije o stegovnim, administrativnim ili kaznenim sankcijama ili druge informacije potrebne kako bi se utvrdio dobar ugled pojedinca ili pravne osobe, u slučaju kada je obrada takvih podataka predviđena aktom Unije koji čini temelj za obradu ili ako je subjekt koji je predmet obrade podataka to izričito dopustio, podložno posebnim sigurnosnim mjerama navedenima u članku 8. stavku 5. Direktive 95/46/EZ.
Članak 17.
Sigurnost
1. Komisija osigurava sukladnost sustava IMI pravilima o sigurnosti podataka koje je Komisija donijela u skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
2. Komisija donosi potrebne mjere kojima se osigurava sigurnost osobnih podataka obrađenih u sustavu IMI, uključujući odgovarajući nadzor pristupa podacima i sigurnosni plan, koji se redovito ažurira.
3. Komisija osigurava da je, u slučaju sigurnosnog incidenta, moguće provjeriti koji osobni podaci su obrađeni u sustavu IMI, kada su obrađeni, tko ih je obradio i u koju svrhu.
4. Sudionici sustava IMI poduzimaju sve potrebne postupovne i organizacijske mjere potrebne kako bi se osigurala sigurnost osobnih podataka obrađenih u sustavu IMI u skladu s člankom 17. Direktive 95/46/EZ.
POGLAVLJE IV.
PRAVA SUBJEKATA KOJI SU PREDMET OBRADE PODATAKA I NADZOR
Članak 18.
Informiranje subjekata koji su predmet obrade podataka i transparentnost
1. Sudionici sustava IMI, u skladu s člankom 10. ili 11. Direktive 95/46/EZ i nacionalnim zakonodavstvom koje je u skladu s navedenom Direktivom, osiguravaju obavješćivanje subjekata koji su predmet obrade podataka o obradi njihovih osobnih podataka u sustavu IMI što je prije moguće, te da imaju pristup informacijama o njihovim pravima i načinu njihovog ostvarivanja, uključujući identitet i kontaktne podatke kontrolora i predstavnika kontrolora, ako postoji.
2. Komisija na lako dostupan način objavljuje:
(a)
informacije o sustavu IMI u skladu s člancima 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 45/2001 u jasnom i razumljivom obliku;
(b)
informacije o aspektima zaštite podataka u vezi s postupcima administrativne suradnje u sustavu IMI iz članka 11. ove Uredbe;
(c)
informacije o izuzećima ili ograničenjima prava subjekata koji su predmet obrade podataka, kako je navedeno u članku 20. ove Uredbe;
(d)
vrste postupka administrativne suradnje, ključne funkcionalnosti sustava IMI i kategorije podataka koji se mogu obraditi u sustavu IMI;
(e)
iscrpan popis svih provedbenih ili delegiranih akata u vezi sa sustavom IMI, koji su doneseni sukladno ovoj Uredbi ili drugom aktu Unije, te pročišćeni tekst Priloga ovoj Uredbi, uključujući sve naknadne izmjene drugim aktima Unije.
Članak 19.
Pravo pristupa, ispravka i brisanja
1. Sudionici sustava IMI osiguravaju da subjekti koji su predmet obrade podataka mogu učinkovito ostvariti svoje pravo pristupa podacima u sustavu IMI koji se na njih odnose, i pravo da se njihovi netočni ili nepotpuni podaci isprave te da se nezakonito obrađeni podaci izbrišu, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Ispravak ili brisanje podataka se provodi što je moguće prije, a najkasnije 30 dana nakon što je odgovorni sudionik sustava IMI primio zahtjev subjekta koji je predmet obrade podataka.
2. U slučaju kada subjekt koji je predmet obrade podataka ospori točnost ili zakonitost podataka blokiranih sukladno članku 14. stavku 1., ta se činjenica bilježi, kao i točan ispravljeni podatak.
Članak 20.
Iznimke i ograničenja
Države članice obavješćuju Komisiju ako u nacionalnom zakonodavstvu, u skladu s člankom 13. Direktive 95/46/EZ, propišu iznimke ili ograničenja prava koje imaju subjekti koji su predmet obrade podataka utvrđeni u ovom poglavlju.
Članak 21.
Nadzor
1. Nacionalno nadzorno tijelo ili tijela koja su imenovana u svakoj državi članici zasebno i kojima su dodijeljene ovlasti iz članka 28. Direktive 95/46/EZ („Nacionalno nadzorno tijelo”) samostalno nadziru zakonitost obrade osobnih podataka od strane sudionika sustava IMI u njihovim državama članicama i posebno jamče da su prava koja imaju subjekti koji su predmet obrade podataka utvrđeni u ovom poglavlju, zaštićena u skladu s ovom Uredbom.
2. Europski nadzornik zaštite podataka nadzire aktivnosti Komisije u vezi s obradom osobnih podataka koje provodi u ulozi sudionika sustava IMI, i nastoji osigurati da se te aktivnosti provode u skladu s ovom Uredbom. Pri tom se primjenjuju obveze i ovlasti navedene u člancima 46. i 47. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
3. Nacionalna nadzorna tijela i Europski nadzornik zaštite podataka unutar svojih nadležnosti osiguravaju usklađeni nadzor sustava IMI i njegovog korištenja od strane sudionika sustava IMI.
4. Europski nadzornik zaštite podataka može pozvati nacionalna nadzorna tijela da se sastanu, prema potrebi, kako bi se osigurao usklađeni nadzor sustava IMI i njegovog korištenja od strane sudionika sustava IMI, kako je navedeno u stavku 3. Troškove takvog sastanka snosi Europski nadzornik zaštite podataka. Prema potrebi se u tu svrhu mogu skupno izraditi dodatne radne metode, uključujući pravila postupka. Skupno izvješće o aktivnostima dostavlja se svake tri godine Europskom parlamentu, Vijeću, i Komisiji.
POGLAVLJE V.
GEOGRAFSKO PODRUČJE PRIMJENE SUSTAVA IMI
Članak 22.
Nacionalna uporaba sustava IMI
1. Država članica smije koristiti sustav IMI u svrhu administrativne suradnje između nadležnih tijela na svom području, u skladu s nacionalnim pravom, samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
nisu potrebne značajne promjene u postojećim postupcima administrativne suradnje;
(b)
nacionalnim nadzornim tijelima podnesena je obavijest o predviđenoj uporabi sustava IMI, ako je to propisano nacionalnim pravom; i
(c)
ne postoji negativan utjecaj na učinkovito funkcioniranje sustava IMI za potrebe njegovih korisnika.
2. Kada država članica namjerava započeti sustavno koristiti sustav IMI za nacionalne potrebe, o svojoj namjeri obavješćuje Komisiju i traži njezino prethodno dopuštenje. Komisija provjerava jesu li ispunjeni uvjeti iz stavka 1. Države članice i Komisija, prema potrebi i u skladu s ovom Uredbom, zaključuju sporazum kojim su propisana, inter alia, tehnička, financijska i organizacijska rješenja za nacionalnu uporabu, uključujući odgovornosti sudionika sustava IMI.
Članak 23.
Razmjena informacija s trećim zemljama
1. Sudionici sustava IMI u Uniji i njihovi partneri u trećim zemljama, sukladno ovoj Uredbi, smiju razmjenjivati informacije, uključujući osobne podatke, samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
informacije su obrađene sukladno odredbama akta Unije navedenog u Prilogu i odgovarajućoj odredbi u pravu treće zemlje;
(b)
informacije se izmjenjuju ili čine dostupnima sukladno međunarodnom sporazumu kojim su utvrđeni:
i.
primjena odredbe akta Unije, navedenog u Prilogu, od strane treće zemlje;
ii.
uporaba sustava IMI; i
iii.
načela i načini takve razmjene; i
(c)
treća zemlja osigurava dostatnu zaštitu osobnih podataka u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive 95/46/EZ, uključujući dostatne sigurnosne mjere kojima se podaci obrađeni u sustavu IMI koriste isključivo za namjene za koje su prvotno razmijenjeni, a Komisija je donijela odluku u skladu s člankom 25. stavkom 6. Direktive 95/46/EZ.
2. U slučaju kada je Komisija sudionik sustava IMI, članak 9. stavci 1. i 7. Uredbe (EZ) br. 45/2001 primjenjuju se na svaku razmjenu osobnih podataka, koje su obradili njezini partneri u trećoj zemlji.
3. Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje i ažurira popis trećih zemalja ovlaštenih da razmjenjuju informacije, uključujući osobne podatke, u skladu sa stavkom 1.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 24.
Odborska procedura
1. Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
3. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 25.
Nadzor i izvješćivanje
1. Komisija svake godine izvješćuje Europski parlament i Vijeće o funkcioniranju sustava IMI.
2. Do 5. prosinca 2017. i potom svakih pet godina, Komisija izvješćuje Europskog nadzornika zaštite podataka o aspektima u vezi sa zaštitom osobnih podataka u sustavu IMI, uključujući sigurnost podataka.
3. Za potrebe izrade izvješća navedenih u stavcima 1. i 2., države članice dostavljaju Komisiji sve informacije koje su bitne za primjenu ove Uredbe, uključujući informacije o primjeni zahtjeva za zaštitu podataka propisanih ovom Uredbom u praksi.
Članak 26.
Troškovi
1. Troškovi razvoja, promocije, djelovanja i održavanja sustava IMI se pokrivaju iz općeg proračuna Europske unije, ne dovodeći u pitanje rješenja navedena u članku 22. stavku 2.
2. Osim ako u aktu Unije nije drukčije propisano, troškove u vezi s aktivnostima sustava IMI na razini država članica, uključujući ljudske resurse potrebne za aktivnosti osposobljavanja, promocije i službe za korisnike, te za potrebe upravljanja sustavom IMI na nacionalnoj razini, snose sve države članice zasebno.
Članak 27.
Stavljanje izvan snage
Odluka 2008/49/EZ stavlja se izvan snage.
Članak 28.
Učinkovita primjena
Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale učinkovitu primjenu ove Uredbe od strane njihovih sudionika sustava IMI.
Članak 29.
Izuzeća
1. Ne dovodeći u pitanje članak 4. ove Uredbe, pilot projekt sustava IMI koji je pokrenut 16. svibnja 2011., za potrebe testiranja prikladnosti sustava IMI za provedbu članka 4. Direktive 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. u odnosu na upućivanje radnika u okviru pružanja usluga (12) može nastaviti djelovati na temelju rješenja utvrđenih prije stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Ne dovodeći u pitanje članak 8. stavak 3. i točke (a) i (b) prvog stavka članka 12. ove Uredbe, za provedbu odredaba o administrativnoj suradnji iz Preporuke SOLVIT putem sustava IMI, sudjelovanje Komisije u postupcima administrativne suradnje i postojeći instrumenti za vanjske sudionike može nastaviti djelovati na temelju rješenja koja su dogovorena prije stupanja na snagu ove Uredbe. Za osobne podatke obrađene u sustavu IMI u svrhu Preporuke SOLVIT, razdoblje navedeno u članku 14. stavku 1. ove Uredbe je 18 mjeseci.
3. Ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 1. ove Uredbe, Komisija može pokrenuti pilot projekt kako bi ocijenila je li sustav IMI učinkovit, troškovno isplativ i pristupačan alat za provedbu članka 3. stavaka 4., 5. i 6. Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini) (13). Najkasnije dvije godine nakon pokretanja navedenog pilot projekta, Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću procjenu navedenu u članku 4. stavku 2. ove Uredbe, koja također obuhvaća međudjelovanje administrativne suradnje unutar sustava za zaštitu suradnje potrošača utvrđene u skladu s Uredbom (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (Uredba o suradnji u zaštiti potrošača) (14) i unutar sustava IMI.
4. Ne dovodeći u pitanje članak 14. stavak 1. ove Uredbe, sva razdoblja do najduže 18 mjeseci koja su utvrđena na temelju članka 36. Direktive 2006/123/EZ u vezi s administrativnom suradnjom u skladu s njezinim poglavljem VI., nastavljaju se primjenjivati u tom području.
Članak 30.
Stupanje na snagu
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 25. listopada 2012.