PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1283/2014
оd 2. prosinca 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Antidampinške mjere na snazi koje se primjenjuju na uvoz određenog pribora za cijevi (u daljnjem tekstu „TPF” ili „predmetni proizvod”) podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije (u daljnjem tekstu „predmetne zemlje”) izvorno su uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1514/2002 (2) (u daljnjem tekstu „izvorne mjere”).
(2)
Antidampinške pristojbe na snazi u Maleziji iznose 75 % osim za poduzeća Anggerik Laksana Sdn Bhd i Pantech Steel Industries Sdn Bhd koji su podložni antidampinškoj pristojbi u iznosu od 59,2 % odnosno 49,9 %. Za sva poduzeća u Republici Koreji pristojba iznosi 44 %.
(3)
Izvorne mjere zadržane su Uredbom Vijeća (EZ) br. 1001/2008 (3) kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 363/2010 (4) (u daljnjem tekstu „mjere na snazi”).
1.2. Mjere na snazi u odnosu na ostale treće zemlje
(4)
Izvan područja primjene ovog postupka antidampinške mjere za predmetni proizvod trenutačno su na snazi za uvoz iz Narodne Republike Kine i Tajlanda (5). Mjere za predmetni proizvod podrijetlom iz Kine proširene su na uvoz istih proizvoda poslanih iz Tajvana (6), Indonezije (7), Šri Lanke (8) i Filipina (9). Komisija je 3. rujna 2014. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe o uvozu predmetnog proizvoda iz Narodne Republike Kine i proširenih na Tajvan, Indoneziju, Šri Lanku i Filipine. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (10). Antidampinške mjere za uvoz iz Tajlanda istekle su.
(5)
U siječnju 2013. uvedene su mjere za uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske (11).
1.3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(6)
Europska komisija (u daljnjem tekstu „Komisija”) objavila je 8. veljače 2013. obavijest o predstojećem isteku (12) antidampinških mjera na snazi u pogledu predmetnog proizvoda podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.
(7)
Komisija je 26. lipnja 2013. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (u daljnjem tekstu „Osnovna uredba”).
(8)
Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 40 % ukupne proizvodnje predmetnog proizvoda u Uniji.
(9)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
(10)
Komisija je 15. listopada 2013. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (13).
1.4. Zainteresirane strane
(11)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju revizije pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u istražnom postupku. Komisija je posebice obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače, korisnike i uvoznike iz Unije, poznate izvoznike u Republici Koreji i Maleziji te korejska i malezijska nadležna tijela o pokretanju revizije nakon isteka mjera i pozvala ih na suradnju.
(12)
Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.
1.4.1. Odabir uzoraka
(13)
U Obavijesti o pokretanju Komisija je izjavila da će možda odabrati uzorak proizvođača i uvoznika iz Unije te korejskih proizvođača izvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(a) Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(14)
U Obavijesti o pokretanju Komisija je izjavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u Uniji istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastavljen je od četiri proizvođača iz Unije ili skupina proizvođača iz Unije (pet pojedinačnih poduzeća) iz Njemačke, Francuske, Italije, Rumunjske i Austrije. Ni jedna primjedba nije zaprimljena i privremeno odabrane zemlje zadržane su u konačnom uzorku.
(15)
Međutim, nakon pokretanja postupka Komisija je morala iz uzorka izuzeti dva proizvođača Unije zbog izostanka suradnje. Preostala dva poduzeća/skupine poduzeća (tri pojedinačna poduzeća) predstavljaju 49 % proizvodnje Unije i 45 % prodaje Unije te imaju proizvodne objekte u trima različitim državama. Stoga se i dalje smatralo da je uzorak reprezentativan u pogledu industrije Unije.
(b) Odabir uzorka uvoznika
(16)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, ni jedan uvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.
(c) Uzorkovanje proizvođača izvoznika u Republici Koreji
(17)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Koreji zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Republike Koreje pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.
(18)
Dva korejska proizvođača izvoznika dostavili su zatražene podatke, ali je samo jedan pristao na suradnju i uključivanje u uzorak. Stoga je odlučeno da uzorkovanje korejskih proizvođača izvoznika nije potrebno.
(d) Proizvođači izvoznici iz Malezije
(19)
S obzirom na mali broj poznatih malezijskih proizvođača izvoznika Komisija u Obavijesti o pokretanju nije predvidjela njihovo uzorkovanje.
(20)
Komisija je pozvala sve proizvođače izvoznike da se jave u roku od 15 dana nakon objavljivanja Obavijesti o pokretanju. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Malezije pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.
1.4.2. Odgovori na upitnik
(21)
Komisija je poslala upitnike svim uzorkovanim poduzećima u Uniji, korejskom poduzeću koje je pristalo na suradnju i svim poznatim malezijskim proizvođačima izvoznicima.
(22)
Jedan proizvođač iz Unije nije odgovorio na upitnik, a jedan proizvođač iz Unije dostavio je samo djelomičan odgovor i nije odgovorio na upit o nepotpunosti odgovora. Ti su proizvođači iz Unije nakon toga isključeni iz uzorka (vidjeti uvodnu izjavu 15.). Jedan korejski proizvođač izvoznik odgovorio je na upitnik. Ni jedan malezijski proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor na upitnik.
1.4.3. Posjeti radi provjere
(23)
Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete koja iz toga proizlazi te za utvrđivanje bi li primjena mjera bila protivna interesima Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
Proizvođači iz Unije:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austrija i povezano poduzeće Siekman Fittings, Lohne, Njemačka,
-
Vallourec Fittings S.A., Francuska.
Proizvođači izvoznici u Republici Koreji:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(24)
Ispitnim postupkom o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. (u daljnjem tekstu „razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).
(25)
Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije (u daljnjem tekstu „razmatrano razdoblje”).
1.6 Objava
(26)
Komisija je 12. rujna 2014. svim zainteresiranim strankama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške mjere na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe. Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane i uzela ih u obzir, gdje je to primjereno.
2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Predmetni proizvod
(27)
Proizvod iz ovog postupka revizije jesu određene cijevne spojnice (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom manjim od 609,6 mm, kakve se koriste za tupo zavarivanje ili druge namjene, podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije trenutačno razvrstan u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 („predmetni proizvod”).
2.2. Istovjetni proizvod
(28)
Ispitnim postupkom revizije potvrdilo se da su, kao i pri izvornom ispitnom postupku, predmetni proizvodi koji se proizvode u predmetnim zemljama, prodaju na domaćem tržištu i/ili izvoze u Uniju i/ili na druga izvozna tržišta imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i krajnje namjene kao i proizvodi koje industrija Unije prodaje u Uniji.
(29)
Komisija je stoga odlučila da je taj proizvod istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA
(30)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek mjera na snazi doveo do toga da predmetne zemlje ponove damping.
3.1. Republika Koreja
3.1.1. Uvodne napomene
(31)
TK Corporation, jedan od najvećih korejskih proizvođača predmetnog proizvoda, surađivao je u ispitnom postupku. To je poduzeće predstavljalo 25 % - 40 % korejskog izvoza predmetnog proizvoda (radi povjerljivosti ne navodi se točan iznos). Poduzeće TK Corporation dostavilo je Komisiji odgovor na upitnik uključujući podatke o domaćoj i izvoznoj prodaji i troškovima proizvodnje. Komisija je smatrala da se analiza korejskog dampinga tijekom RIPR-a i dijelovi analize ponavljanja mogu temeljiti na podacima tog poduzeća s obzirom na njegov udio u izvozu predmetnog proizvoda. Provjeren je odgovor poduzeća TK Corporation.
3.1.2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
(32)
Tijekom RIPR-a iz Koreje u Uniju uvezeni su samo zanemarivi obujmi predmetnog proizvoda (manje od 50 tona). Određeni dio tog uvoza prodao je jedini susretljiv proizvođač izvoznik TK Corporation. Bilo je jasno da te količine nisu reprezentativne jer su predstavljale manje od 0,1 % proizvodnje poduzeća TK Corporation. Osim toga, nije bilo jasno je li poduzeće TK Corporation platilo antidampinšku pristojbu na uvoz, što dovodi u pitanje jesu li stvarno ušli na carinsko područje Unije. Nadalje, te su prodaje bile namijenjene za tri specifična projekta s vlastitim specifikacijama za cijevne spojnice (prema tome nereprezentativna prodaja) te su stavljene u paket s drugim spojnicama (uglavnom od nehrđajućeg čelika). Iz navedenih razloga nije bilo moguće izraditi konkretnu analizu dampinga na temelju uvoza predmetnog proizvoda od poduzeća TK Corporation u Uniju tijekom RIPR-a.
(33)
Nakon objave poduzeće TK Corporation tvrdilo je da je Komisija trebala temeljiti svoju analizu dampinga na njihovoj izvoznoj prodaji u Uniju iz sljedećih razloga: i. njihova izvozna prodaja u Uniju tijekom RIPR-a bila je znatna te stoga reprezentativna, jer se sastojala od „barem 26 računa s 282 pojedinačne transakcije unatoč pristojbama na snazi”; ii. zbog nejasnoća u pogledu plaćanja antidampinške pristojbe određen dio prodaje (koji je namijenjen offshore projektu) ne bi bio podložan antidampinškoj pristojbi, a za ostalu prodaju koja je nastala tijekom RIPR-a izvoznici nisu uvijek platili antidampinške pristojbe što je posljedica neispravnog razvrstavanja tih proizvoda zbog kojeg izvoznici nisu shvatili da trebaju platiti antidampinške pristojbe. U međuvremenu izvoznicima je objašnjena ta greška te su retroaktivno platili navedene antidampinške pristojbe; iii. uvjeti za izvoznu prodaju u Uniju bili su normalni jer se nisu primjenjivali kraći rokovi za isporuku niti su se cijene mijenjale zbog međusobnih kompenzacija.
(34)
Te su primjedbe propisno analizirane. Poduzeće TK Corporation nije osporilo nisku razinu svoje izvozne prodaje u Uniju u apsolutnom smislu niti u usporedbi sa svojom ukupnom proizvodnjom istovjetnog proizvoda (manje od 0,1 %). Komisija i dalje drži da se tako mali obujam u relativnom i u apsolutnom smislu ne može smatrati reprezentativnim.
(35)
Nadalje, Komisija nije mogla na temelju dostavljenih dokumenata utvrditi koji je dio navodne prodaje poduzeća TK Corporation u Uniji naposljetku bio ispravno razvrstan i uvezen, a tvrdnju da cijene nisu bile podložne međusobnoj kompenzaciji isto tako nije bilo moguće provjeriti te je stoga bila neprihvatljiva jer je dokazna dokumentacija dostavljena tek nakon posjeta radi provjere. U svakom slučaju i u odnosu na oba problema, u skladu sa zaključkom analize iz uvodne izjave 34. nije potrebno da Komisija donese konačnu odluku jer se niti obujam ukupne prijavljene prodaje poduzeća TK Corporation u Uniji ne može smatrati dostatno reprezentativnim.
(36)
Komisija stoga potvrđuje da se prodaja poduzeća TK Corporation u Uniji tijekom RIPR-a ne može upotrijebiti za smislenu analizu dampinga u okviru ovog ispitnog postupka revizije.
3.1.3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(37)
Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Koreji te privlačnost tržišta Unije.
3.1.3.1. Izvoz iz Koreje na druga odredišta
(38)
Zbog malog obujma izvoza predmetnog proizvoda iz Koreje u Uniju te nepouzdanosti cijena utvrđenih za tu prodaju (vidjeti uvodne izjave 32. do 36.), Komisija je zaključila da podatke koji se odnose na korejsku prodaju predmetnog proizvoda u drugim zemljama treba upotrijebiti kako bi se utvrdila vjerojatna buduća razina izvoznih cijena u Uniju u slučaju da se dopusti da mjere isteknu.
(39)
Smatralo se primjerenim da se prvo analizira korejska prodaja u Sjedinjenim Američkim Državama (u daljnjem tekstu „SAD”) jer je to tržište za razliku od svih drugih korejskih izvoznih odredišta slično tržištu Unije po veličini i po tome što obuhvaća mnogobrojne domaće proizvođače, ali i veliki udio uvoza uz niske uvozne carinske stope, zbog čega je to vrlo konkurentno tržište. Nadalje, SAD je značajno odredište za izvoz iz Koreje općenito, a i za poduzeće TK Corporation.
(40)
Osim toga tijekom ispitnog postupka ispitana je i sva ostala izvozna prodaja predmetnog proizvoda iz Koreje.
(41)
Damping je izračunan za prodaju u SAD-u i prodaju u svim ostalim izvoznim odredištima (isključujući Uniju iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 32. do 36.).
(a) Uobičajena vrijednost
(42)
U skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe uobičajena vrijednost za TK Corporation bila je utvrđena na temelju plaćenih ili plativih cijena tijekom uobičajenog trgovanja neovisnih stranaka na domaćem tržištu, kad je to moguće.
(43)
Za vrste proizvoda koji ne omogućuju primjenu te metodologije uobičajena vrijednost utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(44)
To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje poduzeća TK Corporation kako je naveden u odgovoru na upitnik, tj. stvarni proizvodni troškovi kojima su dodani prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(b) Izvozna cijena
(45)
Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 32. do 36., prodaja poduzeća TK Corporation u Uniji nije se mogla upotrijebiti za izračun dampinga te se stoga izvozne cijene temelje na izvozu poduzeća na tržišta trećih zemalja.
(46)
U skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe izvozna cijena poduzeća TK Corporation u druge zemlje prilagođena je razini franko tvornica uzimajući u obzir, gdje je to primjereno, troškove među ostalim prijevoza, carina i poreza.
(c) Usporedba i prilagodbe
(47)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, obje na razini franko tvornica.
(48)
Radi osiguravanja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U tom su smislu napravljene prilagodbe za troškove domaćeg i prekooceanskog tereta, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove.
(49)
Kako bi se razlikovalo različite vrste predmetnog proizvoda, u izvornoj metodologiji kontrolnog broja proizvoda predviđen je sustav 11 znamenki za obuhvaćanje vrste proizvoda. Izvršeni su izračuni dampinga pri čemu je upotrijebljena neznatno smanjena struktura kontrolnog broja proizvoda sa 7 znamenki. Polja za specifikaciju standarda i razred materijala zamijenjena su pojednostavnjenim kriterijem kojim se razlikuju proizvodi napravljeni od ugljičnog čelika i od legiranog čelika. To je zato što je utvrđeno da je mala razlika među upotrijebljenim standardnim specifikacijama (kao što su ANSI i EN), a u sustavu ocjenjivanja materijala u obzir je uzet upotrijebljeni standard. Stoga se pojednostavnjenim sustavom povećala razina usklađenosti za izračune dampinga (i štete) u pogledu tisuća kontrolnih brojeva proizvoda bez iskrivljenja rezultata samog izračuna.
(50)
Poduzeće TK Corporation zatražilo je od Komisije da poveća originalni kontrolni broj proizvoda na 16 znamenki, ali taj je zahtjev odbijen jer se sustavom u uporabi već omogućila učinkovita kategorizacija predmetnog proizvoda. Nadalje, treba napomenuti da je bilo jasno da se granice izračunanog dampinga (i štete) ne bi u bitnoj mjeri izmijenile da se temelje na 7, 11 ili 16 znamenki jer su se prodajne cijene poduzeća TK Corporation na različitim tržištima znatno razlikovale.
(51)
Drugi problem s izračunom odnosio se na metodu obujma koju je trebalo upotrijebiti za izračun dampinga. Kako se na njihovim prodajnim računima za bilježenje količine u okviru njihovih cjenovnih smjernica (potencijalnim) strankama i u njihovu računovodstvu upotrebljavaju „komadi”, poduzeće TK Corporation tvrdilo je da je pri izračunu kao mjernu jedinicu potrebno upotrebljavati i komade. U upitniku je zatražena količina izražena u masi, ali je za određeni dio prodaje TK Corporation odgovorilo u komadima. Za taj dio prodaje u okviru postupka dopune poduzeće TK Corporation pretvorilo je komade u masu. Komisija je odlučila da je masa najbolja metodologija iz sljedećih razloga:
-
Komadi kao mjerna jedinica mogu dovesti do distorzija u pogledu prosječne cijene po jedinici jer komadi ne odražavaju masu pojedinačnog komada, što je bitno za određivanje troškova (te prema tome i cijene) predmetnog proizvoda.
-
Masa je potrebna za izračune štete jer to je metodologija koju upotrebljavaju proizvođači Unije i uporaba različitih metodologija za izračune dampinga i štete bila bi nesumjerljiva.
-
Podaci u carinskim uredima Unije i korejskoj izvoznoj statistici bilježe se samo masom predmetnog proizvoda.
(52)
Nadalje, treba napomenuti da se čini da se izračunane dampinške marže nisu u bitnoj mjeri promijenile kad su se temeljile na komadima zbog znatnih razlika u prosječnim prodajnim cijenama poduzeća TK Corporation na različitim tržištima.
(53)
Nakon objave poduzeće TK Corporation ponovo je dostavilo primjedbu da je Komisija trebala temeljiti svoje izračune dampinga na komadima, a ne masi. Jedan od navedenih razloga bilo je da su podaci prodaje i troškova poduzeća TK Corporation izraženi u komadima te bi stoga pretvorba u masu dovela do distorzije u izračunu dampinške marže.
(54)
U pogledu usporedivosti s industrijom Unije poduzeće TK Corporation izjavilo je da Komisija nije izračunala maržu štete, a za dampinšku maržu nije potrebno odrediti usporedbu s podacima prodaje i troškova industrije Unije. Osim toga, poduzeće TK Corporation tvrdilo je da bi mjerna jedinica upotrijebljena u transakcijama i u industriji Unije bio komad, a ne kilogram ili tona.
(55)
Naposljetku, poduzeće TK Corporation nije razumjelo zašto je bitno da se podaci carinskih ureda Unije i korejske izvozne statistike bilježe na temelju mase.
(56)
Te su primjedbe propisno analizirane. Važno je prvo napomenuti da poduzeće TK Corporation nije dostavilo alternativni izračun dampinga na temelju pojedinačnih komada. Iako je tvrdilo da bi „izračun po komadu” pružio točniji rezultat, to nije stvarno pokazalo. Komisija ponavlja da su izračunane dampinške marže znatne i da, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52., nisu pronađene značajne razlike između dampinških marži izračunanih na temelju mase i dampinške marže izračunane na temelju komada. Drugim riječima, neosporno je da bi se bez obzira na upotrijebljenu metodu utvrdile velike dampinške marže. Nadalje, važno je imati na umu da je pretvorbu komada u masu u podacima prodaje i troškova poduzeća TK Corporation provelo samo poduzeće uporabom vlastite metodologije. Nadalje, u njihovu katalogu na njihovu vlastitu web-mjestu navodi se za svaku vrstu spojnice prosječna težina.
(57)
Transakcije industrije Unije izražene su u masi i u komadima, kao što to pokazuju računi koje je provjerila Komisija. Osim u računima masa je metodologija koja se upotrebljava pri utvrđivanju kapaciteta, obujma proizvodnje i troškova proizvodnje - ne samo u Uniji, nego i diljem svijeta i u Koreji. Sirovine, koje su najveći element u proizvodnji predmetnog proizvoda, kupuju se u tonama. Ostali čimbenici, poput potrošnje energije te troškova rada i vozarine, isto se tako izračunavaju na temelju mase. Industrija Unije utvrđuje povrate strankama na kraju godine na temelju obujma (u tonama) koji je stranka kupila, a ne na temelju broja komada. Nadalje, u ovoj reviziji nakon isteka trebalo je izračunati marže obaranja cijene (i izračunane su - vidjeti uvodne izjave 98. do 105.) te je stoga tvrdnja da korejske podatke i podatke industrije Unije neće trebati uspoređivati, što implicira tvrdnja sažeta u uvodnoj izjavi 54., netočna.
(58)
Globalni statistički podaci koji su prikupljeni i upotrijebljeni tijekom ispitnog postupka, uključujući korejsku izvoznu statistiku i carinsku statistiku Unije, izraženi su samo u masi. Među ostalim upotrijebljeni su radi analize korejskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju i treće zemlje. Kako bi se utvrdio udio poduzeća TK Corporation i unakrsno provjerio obujam prodaje Uniji kako je prijavljeno u njihovu odgovoru na upitnik, potrebna je bila pretvorba njihovih podataka u masu jer bi u protivnom bilo nemoguće pretvoriti korejsku izvoznu statistiku i carinsku statistiku Unije u komade.
(59)
Naposljetku, važno je napomenuti da je metodologija na temelju mase upotrijebljena u prethodnim ispitnim postupcima (poput ispitnog postupka koji je doveo do izvornih mjera i prve revizije nakon isteka koja je dovela do mjera na snazi) i u novijim ispitnim postupcima u pogledu istog proizvoda iz Rusije i Turske.
(60)
U skladu s time Komisija potvrđuje da je tvrdnja da se izračuni trebaju temeljiti na komadima odbijena.
(d) Damping tijekom RIPR-a
(61)
Tako izračunane dampinške marže za poduzeće TK Corporation iznosile su 46 % i 27 %, ovisno o izvoznom odredištu.
3.1.3.2. Korejski proizvodni kapacitet
(62)
U pogledu ukupnog korejskog proizvodnog kapaciteta i rezervnog kapaciteta Komisija tijekom ispitnog postupka nije zaprimila informacije ni od jednog korejskog proizvođača osim poduzeća TK Corporation. Stoga se Komisija morala pozvati na članak 18. Osnovne uredbe kako bi donijela odluku, a informacije na njezinu raspolaganju jesu provjerene informacije koje je dostavilo poduzeće TK Corporation i koje se odnose samo na to poduzeće te informacije za cijelu državu koje su uključene u zahtjevu revizije nakon isteka.
(63)
Rezervni kapacitet koji je prijavilo poduzeće TK Corporation propisno je provjeren. Komisija je ekstrapolacijom rezervnog kapaciteta, koji je tijekom RIPR-a prijavilo poduzeće TK Corporation na temelju svojeg udjela u ukupnom korejskom izvoznom obujmu, izračunala da bi ukupni rezervni kapacitet u Koreji trebao iznositi najmanje 15 000 tona, što predstavlja oko 25 % ukupne potrošnje Unije. Međutim, u pogledu takvog izračuna važno je napomenuti da je obujam proizvodnje u usporedbi s proizvodnim kapacitetom vrlo ovisan o pojedinačnom poduzeću te da je poduzeće TK Corporation, iako je jedno od najvećih proizvođača istovjetnog proizvoda u Koreji, samo jedno među brojnima i svakako nije dominantno. Komisija je stoga unakrsno provjerila taj nalaz s informacijama iz zahtjeva.
(64)
Informacije o rezervnom kapacitetu dostavljene u zahtjevu temeljile su se na procijenjenom kapacitetu i podacima o proizvodnji za sve korejske proizvođače koje je naveo podnositelj zahtjeva. U pogledu proizvodnog kapaciteta, za tri najveća proizvođača upotrijebljeni su javno dostupni podaci. Za ostale (znatno manje) korejske proizvođače nije bilo javno dostupnih podataka te je stoga podnositelj zahtjeva upotrijebio druge razumne metode za procjenu njihovih proizvodnih kapaciteta. Podnositelj zahtjeva pretpostavio je zatim određenu razinu korejske domaće potrošnje te uzeo u obzir uvoz u Koreju i izvoz iz Koreje kako bi procijenio rezervni kapacitet. Za izračun proizvodnog kapaciteta i rezervnog kapaciteta primijenjena su primjerena oduzimanja kako bi se uzela u obzir proizvodnja ostalih vrsta proizvoda koje ne obuhvaća područje primjene proizvoda. Sve te informacije jasno su se smatrale potpunijima i dosljednijima nego informacije navedene u uvodnoj izjavi 63. Nije zaprimljena ni jedna primjedba koja bi osporavala te podatke. Na temelju toga i dostupnih podataka rezervni kapacitet Koreje procjenjuje se na 119 300 tona, što je samo po sebi dva puta veće od tržišta Unije tijekom RIPR-a.
3.1.3.3. Privlačnost tržišta Unije
(65)
Podsjećamo da se predmetni proizvod upotrebljava uglavnom u naftnoj i plinskoj industriji, građevinarstvu, proizvodnji energije, brodogradnji i industrijskim instalacijama. Ni jedan od raspoloživih podataka ne upućuje na znatan rast ili pad u tim sektorima u Koreji te se stoga smatra da je korejsko domaće tržište za predmetni proizvod i dalje dovoljno stabilno za naredne godine te da neće pružiti znatne mogućnosti proširenja za korejski predmetni proizvod. Osim Koreje, glavna izvozna tržišta za te sektore jesu Unija, SAD, zemlje Bliskog istoka i Jugoistočna Azija. Ni jedna informacija prikupljena tijekom ispitnog postupka ne upućuje na to da bi se tijekom narednih godina bilo koje od tih tržišta smanjilo ili povećalo u velikoj mjeri.
(66)
Korejski izvoz u SAD, zemlje Bliskog istoka i Jugoistočnu Aziju već je na visokoj razini te stoga ta tržišta korejskoj industriji ne pružaju znatan potencijal rasta. Napominjemo i to da je utvrđen znatan damping od 46 % u korejskom izvozu u SAD. Stoga je tržište Unije, koje je jedno od najvećih tržišta u svijetu, privlačno tržište za rast ako se mjere stave izvan snage, jer do sada korejski proizvođači izvoznici to tržište još nisu iskoristili u potpunosti zbog mjera na snazi.
(67)
U smislu veličine i tržišnih uvjeta tržišta SAD-a i Unije međusobno su slična. Na objema tržištima postoji veliki broj domaćih proizvođača, a uvoz obuhvaća znatan tržišni udio. Ispitnim se postupkom pokazalo da je prosječna prodajna cijena na tržištu Unije (uzimajući u obzir cjelokupnu prodaju proizvođača Unije i cjelokupni uvoz u Uniju) EUR 2 600/tonu. Prosječna je cijena na tržištu Unije prema tome slična prosječnoj cijeni koju korejski proizvođači izvoznici ostvaruju na tržištu SAD-a (EUR 2 700/tonu), osim što u SAD-u nisu podložni antidampinškim mjerama. Trenutačno neznatan obujam korejske prodaje u Uniju stoga je vjerojatno rezultat postojećih mjera za predmetni proizvod. Napominjemo da je tijekom RIPR-a SAD bio najveće izvozno tržište za korejske izvoznike. Time se pokazuje da bi Unija bila privlačno tržište za korejske izvoznike te da bi se u slučaju da se pristojbe stave izvan snage moglo očekivati da bi tržište Unije privuklo obujam slične veličine kao tržište SAD-a. Tijekom RIPR-a korejski predmetni proizvod obuhvaćao je 20 % - 25 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda u SAD i između 10 % i 15 % tržišnog udjela cjelokupnog tržišta SAD-a za predmetni proizvod (radi povjerljivosti ne navode se točne brojke). Drugim riječima, ako se mjere stave izvan snage korejski bi proizvođači vjerojatno iskoristili rezervni kapacitet opisan u uvodnoj izjavi 64. kako bi ponovo ušli na tržište Unije.
(68)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 39., osim SAD-a ne postoji ni jedno drugo odredište za korejski izvoz koje bi se moglo pouzdano upotrijebiti pri analizi razvoja tržišta Unije ako mjere isteknu. Stoga se smatra da udruživanje cjelokupnog izvoza u odredišta koja nisu Unija ili SAD u ovoj analizi ne bi osiguralo pouzdane prosječne cijene s obzirom na različite okolnosti koje se primjenjuju na ta znatno manja pojedinačna tržišta. S obzirom na ograničenja ove analize kako je prethodno opisano i nepostojanje znatnog potencijala za rast tih „drugih tržišta”, u bliskoj budućnosti ipak se ne očekuje da će ta tržišta privući znatan dodatni uvoz iz Koreje.
3.1.3.4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(69)
S obzirom na prethodno navedeno postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. Ispitnim se postupkom pokazalo da se korejski predmetni proizvod izvozio u SAD i ostale treće zemlje po dampinškim cijenama s dampinškim maržama od 46 % odnosno 27 %.
(70)
Osim toga, korejski rezervni kapacitet znatne je veličine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako bi se taj kapacitet upotrijebio za izvoz u Uniju i ako bi cijenom konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama.
3.2. Malezija
3.2.1. Uvodne napomene
(71)
Zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika u Maleziji cjelokupna se analiza mora temeljiti na podacima dostupnima Komisiji iz drugih izvora. U pogledu toga i u skladu s odredbama iz članka 18. Osnovne uredbe Komisija je ispitala različite statističke izvore. Uvoznom statistikom prikupljenom u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) osigurale su se najbolje raspoložive informacije za utvrđivanje uvoznih količina i cijena za tržište Unije. Ostali izvori poput Eurostata nisu upotrijebljeni jer se predmetni proizvod nije moglo odvojiti od ostalih proizvoda za koje se isto tako upotrebljava oznaka s 8 znamenki.
3.2.2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
(72)
Bazom podataka iz članka 14. stavka 6. pokazalo se da na tržište Unije nije bilo uvoza iz Malezije. Stoga je zaključeno da se tijekom RIPR-a nije nastavio damping malezijskog izvoza.
3.2.3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(73)
Komisija je analizirala postoji li vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet Maleziji i privlačnost tržišta Unije.
3.2.3.1. Izvoz iz Malezije na druga odredišta
(74)
Zbog nedostatka izvoza predmetnog proizvoda iz Malezije na tržište Unije Komisija je upotrijebila podatke iz druge države. SAD se smatrao primjerenim jer je tržište slične veličine kao tržište Unije i obuhvaća mnogobrojne domaće proizvođače, ali i veliki udio uvoza, zbog čega je to vrlo konkurentno tržište. Osim toga, SAD je daleko najveće odredište za izvoz iz Malezije koje obuhvaća 87 % malezijskog izvoza tijekom RIPR-a. Ovaj je pristup jednak pristupu primijenjenom pri prethodnom ispitnom postupku za Maleziju i pri procjeni „vjerojatnosti ponavljanja štete”.
(a) Uobičajena vrijednost
(75)
Zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika u Maleziji uobičajena se vrijednost, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, temelji na podacima dostavljenima u zahtjevu revizije, tj. procijenjeni troškovi proizvodnje kojima je dodano 6 % prodajnih, općih i administrativna troškova i dobit, izraženi kao postotak troškova franko tvornica. Taj se postotak smatra konzervativnim. To potvrđuje i činjenica da su podaci u slučaju jedinog poduzeća koje je surađivalo pri ovom postupku (TK Corporation, Koreja) daleko viši od 6 %.
(b) Izvozna cijena
(76)
U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe te zbog izostanka suradnje malezijskih proizvođača izvoznika, izvozna je cijena izračunana na temelju malezijskih izvoznih cijena za predmetni proizvod u SAD-u, dobivenih iz uvozne statistike sad-A.
(c) Usporedba
(77)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, obje na razini franko tvornica.
(78)
Radi osiguravanja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena. U pogledu toga postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i dobit naveden u uvodnoj izjavi 75. temeljen je na razini franko tvornica i ne obuhvaća troškove domaćeg i prekooceanskog tereta, osiguranja, manipuliranja, utovara te popratne troškove.
(d) Dampinška marža tijekom RIPR-a
(79)
U skladu s prethodno opisanom metodologijom, koja je upotrijebljena i u prvoj reviziji nakon isteka kojom su se proširile mjere („mjere na snazi”), utvrđena je dampinška marža od 57,7 %.
3.2.3.2. Malezijski proizvodni kapacitet
(80)
Zbog izostanka suradnje Malezije nisu dostavljene informacije u pogledu proizvodnog i rezervnog kapaciteta. Informacije iz zahtjeva upućuju na ukupni postojeći kapacitet u Maleziji od oko 55 000 tona i rezervni kapacitet od oko 27 000 tona. Pri analizi kojom se utvrdio taj obujam uzelo se u obzir isključenje proizvodnje (kapaciteta) ostalih proizvoda te se analiza stoga smatra razumnom. Malezijski rezervni kapacitet od 27 000 tona predstavlja oko 40 % ukupne potrošnje Unije tijekom RIPR-a.
3.2.3.3. Privlačnost tržišta Unije
(81)
U pogledu razvoja glavne korisničke industrije u cijelom svijetu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 65., tržište Unije jedno je od najvećih tržišta za predmetni proizvod i u spisu nema podataka na temelju kojih bi se zaključilo da će se tijekom narednih godina potražnja na tim tržištima smanjiti ili povećati u znatnoj mjeri.
(82)
Ispitnim se postupkom pokazalo da su prodajne cijene proizvođača Unije na tržištu Unije više od malezijskih izvoznih cijena na ostalim izvoznim tržištima, posebice tržištu SAD-a. Dapače, prosječna cijena na tržištu Unije iznosi EUR 2 600/tonu, a prema statistici SAD-a prosječna uvozna cijena SAD-a za malezijski uvoz iznosi EUR 1 600/tonu. Stoga bi tržište Unije bilo privlačno tržište za malezijske izvoznike u slučaju da se mjere stave izvan snage. To je vrlo bitno u pogledu malezijskog rezervnog kapaciteta, ali napominjemo i to da je trenutačno 87 % malezijskog izvoza usmjereno na SAD, gdje malezijski proizvođači izvoznici prodaju po puno nižim cijenama.
3.2.3.4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(83)
S obzirom na prije navedeno postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. Utvrđeno je da se malezijski predmetni proizvod izvozio u SAD po dampinškim cijenama s dampinškom maržom od 57,7 %.
(84)
Osim toga, malezijski rezervni kapacitet znatne je količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. S obzirom na razinu cijena u Uniji postoji vjerojatnost da će se taj kapacitet upotrijebiti, barem djelomično, za izvoz u Uniju ako su mjere stavljene izvan snage. Može se očekivati i to da će se u tom slučaju veći dio izvoza u SAD preusmjeriti na tržište Unije s obzirom na prevladavajuće cijene na tržištu Unije u usporedbi s cijenama u SAD-u.
3.3. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(85)
U skladu s prethodno navedenim, tj. visokim dampinškim maržama, velikim rezervnim kapacitetima raspoloživim u predmetnim zemljama i njihovim velikim izvoznim kapacitetima te privlačnosti tržišta Unije u smislu cijena i veličine, može se zaključiti da će se, ako su mjere stavljene izvan snage, ponoviti dampinški uvoz iz Republike Koreje i Malezije u Uniju.
4. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(86)
Industrija Unije nije bila podložna većim strukturnim promjenama u usporedbi sa situacijom opisanom u Uredbi Vijeća br. 1001/2008 iz uvodne izjave 3. Istovjetni proizvod proizvodilo je 22 poznatih proizvođača u Uniji tijekom RIP-a. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(87)
Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a utvrđena je u visini od 57 736 tona. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih raspoloživih činjenica u pogledu industrije Unije, kao što su provjereni podaci uzorkovanih poduzeća i podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(88)
Uzorkovana poduzeća/skupine poduzeća pri ispitnom postupku predstavljaju 49 % proizvodnje Unije i 45 % prodaje Unije (vidjeti uvodnu izjavu 15.). Podaci iz uzorka stoga su reprezentativni za stanje industrije Unije.
4.2. Potrošnja Unije
(89)
Komisija je utvrdila potrošnju Unije na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(90)
Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja Unije (u metričkim tonama)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ukupna potrošnja Unije
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeks (2010. = 100)
100
112
106
108
Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(91)
U 2011. potrošnja se povećala za 12 % u usporedbi s potrošnjom u 2010. Ponovo se smanjila 2012. ali je ostala iznad razine 2010 (s povećanjem od 6 %). Između 2010. i RIPR-a potrošnja Unije povećala se za 8 %.
4.3. Uvoz iz predmetnih zemalja
4.3.1. Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja
Republika Koreja
(92)
Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(93)
Uvoz u Uniju iz Republike Koreje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2.
Obujam (u metričkim tonama) i tržišni udio uvoza
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam uvoza iz Republike Koreje (u tonama)
301
208
204
18
Indeks
100
69
68
6
Tržišni udio
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeks
100
62
64
6
Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(94)
Tijekom predmetnog razdoblja obujam uvoza iz Republike Koreje bio vrlo malen u usporedbi s ukupnom potrošnjom Unije. Tijekom RIPR-a obujam se dodatno smanjio za 18 tona. Razine uvoza bile su na toj niskoj razini od uvođenja izvornih mjera 2002. te se stoga može pretpostaviti da je to posljedica antidampinških mjera na snazi.
Malezija
(95)
Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. i podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(96)
Uvoz u Uniju iz Malezije razvijao se kako slijedi:
Tablica 3.
Obujam (u metričkim tonama) i tržišni udio uvoza
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam uvoza iz Malezije (u tonama)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeks
100
0
1
1
Tržišni udio
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeks
100
0
1
1
Izvor: Podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i podaci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(97)
Tijekom predmetnog razdoblja obujam uvoza iz Malezije bio je vrlo malen u usporedbi s ukupnom potrošnjom Unije. Najveći (ali i dalje malen) obujam uvezen je 2010. (19,4 tona), ali od 2010. obujam uvoza praktično se zaustavio. Razine uvoza mijenjale su se od uvođenja izvornih mjera 2002., ali nikad nisu dostigle razine razdoblja prije uvođenja mjera. Može se dakle pretpostaviti da su vrlo niske razine uvoza od uvođenja izvornih mjera 2002. posljedica antidampinških mjera na snazi.
4.3.2. Cijene uvoza iz predmetnih zemalja i obaranje cijena
Republika Koreja
(98)
Tijekom RIPR-a poduzeće koje je surađivalo pri ispitnom postupku (TK Corporation) vrlo je malo uvozilo u Uniju i to znatno ispod cijena industrije Unije na razini cijena troškova, osiguranja i vozarine (CIF). Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., postoje sumnje jesu li ti proizvodi stvarno ušli na carinsko područje Unije.
(99)
Ipak, cjelokupni korejski uvoz u Uniju vrlo je nizak (vidjeti uvodnu izjavu 32.) jer predstavlja samo 0,03 % tržišnog udjela Unije (vidjeti Tablicu 2.). S obzirom na vrlo ograničen uvoz iz Republike Koreje u Uniju i na veliku raznovrsnost različitih vrsta proizvoda, cijene tog uvoza nije se moglo upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.
(100)
Stoga je Komisija upotrijebila izvozne cijene iz Koreje u SAD i ostale zemlje kao zamjensku vrijednost kako bi utvrdila obaranje cijena u slučaju da u Uniji korejska poduzeća prodaju po tim cijenama.
(101)
Budući da je globalni izvoz poduzeća TK Corporation predstavljao oko 25 % - 40 % ukupnog izvoza predmetnog proizvoda iz Republike Koreje, tu se prodaju smatralo reprezentativnom za korejski izvoz. Stoga su za usporedbu upotrijebljene te cijene. Komisija je izvozne cijene prilagodila prema gore kako bi se uzeli u obzir pristojba te troškovi utovara i manipuliranja.
(102)
Tako utvrđena marža obaranja cijene iznosi 17 % za prodaju u SAD-u, a za prodaju drugdje u svijetu 10 %.
Malezija
(103)
U ispitnom postupku nije surađivalo ni jedno poduzeće u Maleziji. Prema podacima iz statistike baze podataka iz članka 14. stavka 6. uvoz u Uniju tijekom RIPR-a bio je neznatan (vidjeti Tablicu 3.). S obzirom na vrlo ograničen uvoz iz Malezije u Uniju i na veliku raznovrsnost različitih vrsta proizvoda, cijene tog uvoza nije se moglo upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.
(104)
Komisija je stoga pri utvrđivanju obaranja cijena upotrijebila istu metodologiju kao u prethodnoj reviziji nakon isteka uspoređujući izvozne cijene iz Malezije u SAD s prodajnim cijenama na tržištu Unije. Komisija je prilagodila izvoznu cijenu kako bi se uzeli u obzir pristojba te troškovi utovara i manipuliranja.
(105)
Tako utvrđena marža obaranja cijene iznosi 34 % za prodaju u SAD-u. Komisija je usporedila i prodajne cijene iz Malezije u ostale zemlje i utvrdila maržu obaranja cijene za tu prodaju u visini od 28 %.
4.3.3. Uvoz iz trećih zemalja
(106)
U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udjel, kao i na prosječnu cijenu tog uvoza.
Tablica 4.
Uvoz iz trećih zemalja
Država
2010.
2011.
2012.
RIPR
Narodna Republika Kina
Količina u tonama
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeks
100
104
122
117
Tržišni udio
10 %
9 %
12 %
11 %
Prosječna cijena
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeks
100
112
137
127
Ostale treće zemlje
Količina u tonama
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeks
100
111
100
103
Tržišni udio
21 %
21 %
20 %
20 %
Prosječna cijena
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeks
100
108
112
114
Ukupno sve treće zemlje osim predmetnih zemalja
Količina u tonama
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeks
100
109
107
108
Tržišni udio
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Prosječna cijena
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeks
100
110
115
115
Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.
(107)
Tržišni udio uvoza podrijetlom iz trećih zemalja osim predmetnih zemalja obuhvaćao je 31 % ukupne potrošnje Unije tijekom RIPR-a. Najveći tržišni udio predstavlja uvoz iz Narodne Republike Kine - 11 % ukupne potrošnje Unije. Tijekom RIPR-a ostali znatni uvoz podrijetlom je iz Tajlanda (4 % tržišta Unije), Vijetnama (3 % tržišta Unije) i Saudijske Arabije (od nepostojećeg uvoza 2010. do 4 % tržišnog udjela tijekom RIPR-a).
(108)
Cijene pri ulasku tog uvoza u Uniju relativno su bile niske u usporedbi s prosječnim cijenama industrije Unije, posebice cijene uvoza iz Narodne Republike Kine. Unatoč antidampinškim pristojbama u visini od 58,6 % za uvoz iz Narodne Republike Kine prosječna je cijena kineskog uvoza niža od domeće cijene u Uniji (vidjeti Tablicu 4.).
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.4.1. Opće primjedbe
(109)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(110)
Za analizu štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je procijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju i statistike. Podaci se odnose na sve poznate proizvođače Unije. Komisija je procijenila mikroekonomska pokazatelje na temelju podataka iz odgovorâ na upitnike uzorkovanih proizvođača Unije. Podaci se odnose na uzorkovane proizvođače Unije. Obje skupine podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije.
(111)
Makroekonomski pokazatelji jesu: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.
(112)
Mikroekonomski pokazatelji jesu: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. Brojke koje se odnose na mikroekonomske pokazatelje temelje se na provjerenim podacima iz dvaju uzorkovanih poduzeća ili samo skupine poduzeća. Ti se podaci stoga navode samo u obliku indeksa ili raspona kako bi se osiguralo očuvanje povjerljive prirode tih podataka.
4.4.2. Makroekonomski pokazatelji
4.4.2.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(113)
Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 5.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam proizvodnje (u tonama)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeks
100
110
116
120
Proizvodni kapacitet u tonama
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeks
100
100,3
100,3
100,3
Iskorištenost kapaciteta
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeks
100
110
116
120
Izvor: Zahtjev
(114)
Obujam proizvodnje smanjio se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Budući da se potrošnja Unije tijekom istog razdoblja povećala samo za 8 %, preostali je dio proizvodnje izvezen.
(115)
Čini se da je iskorištenost kapaciteta tijekom RIPR-a bila niska (32 % tijekom RIPR-a). Prijavljeni kapacitet naveden u prethodnoj tablici temeljen je, u skladu s uobičajenom praksom te industrije i metodom upotrijebljenom tijekom prethodnih postupaka, na teoretski maksimalnom kapacitetu na osnovi triju smjena na dan, 6 dana na tjedan, 48 tjedana na godinu. U stvarnosti, međutim, industrija djeluje na osnovi samo dviju smjena na dan, 5 dana na tjedan i 48 tjedana na godinu. Stoga nije nužno da prijavljeni kapacitet odražava stvarni kapacitet tijekom RIPR-a.
(116)
Iskorištenost kapaciteta neznatno se povećala tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje od 20 % iskorištenosti kapaciteta odražava povećanje obujma proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(117)
Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 6.
Obujam prodaje i tržišni udio
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam prodaje na tržištu Unije
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeks
100
114
105
109
Tržišni udio
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeks
100
101
99
100
Izvor: Zahtjev
(118)
Obujam prodaje na tržištu Unije povećao se za 14 % 2011. u usporedbi s obujmom prodaje 2010. Obujam prodaje nakon toga se smanjio na 41 350 tona, što predstavlja povećanje od 9 % tijekom razmatranog razdoblja.
(119)
Tržišni udio industrije Unije ostao je više ili manje stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.2.3. Rast
(120)
U skladu s umjerenim rastom potrošnje Unije tijekom razmatanog razdoblja (+ 8 %), prodaja proizvođača Unije narasla je za 9 %.
4.4.2.4. Zapošljavanje i produktivnost
(121)
Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 7.
Zaposlenost i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Broj zaposlenika
1 064
1 022
979.
957.
Indeks
100
96
92
90
Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
45.
52.
57.
60.
Indeks
100
114
126
134
Izvor: Zahtjev
(122)
Broj zaposlenika tijekom razmatranog razdoblja postupno se smanjio za 10 %. Kao posljedica toga zajedno s povećanjem proizvodnje povećala se i produktivnost radne snage proizvođača Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, za 34 % između 2010. i RIPR-a.
4.4.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.4.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(123)
Ponderirane prosječne prodajne cijene uzorkovanih proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prodajne cijene u Uniji
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na cjelokupnom tržištu (EUR/tona)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Indeks
100
100
98
94
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Indeks
100
94
97
94
Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća
(124)
Prodajne cijene u Uniji tijekom razmatranog razdoblja snizile su se za 6 %. Dok su cijene bile relativno stabilne između 2010. i 2012., najveće se sniženje pojavilo između 2011. i RIRP-a.
(125)
Budući da su fiksni troškovi važan dio proizvodnje, povećanje proizvodnje za 20 % tijekom RIRP-a dovelo je do sniženja jediničnog troška proizvodnje. U skladu s tim snizila se prosječna jedinična prodajna cijena.
4.4.3.2. Troškovi rada
(126)
Prosječni troškovi rada uzorkovanih proizvođača Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 9.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječne nadnice po zaposleniku (EUR)
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Indeks
100
107
108
110
Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća
(127)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja. Između 2010. i RIPR-a prosječni troškovi po zaposleniku porasli su za 10 %.
4.4.3.3. Zalihe
(128)
Razine zaliha uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 10.
Zalihe
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe (u tonama)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Indeks
100
93
104
111
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Indeks
100
79
83
87
Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća
(129)
Završne su se zalihe 2011. prvo smanjile za 7 % u usporedbi s 2010., a zatim su se povećale za 11 % tijekom RIPR-a u usporedbi s 2010. U usporedbi s razinom proizvodnje završne su se zalihe smanjile za 13 % između 2010. i RIPR-a.
4.4.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(130)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja uzorkovanih proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 11.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeks
100
118
151
133
Novčani tok (EUR) (indeks)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Ulaganja (EUR) (indeks)
100
115
112
105
Povrat ulaganja
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeks
100
81
64
80
Izvor: Provjereni podaci uzorkovanih poduzeća
(131)
Komisija je utvrdila profitabilnost uzorkovanih proizvođača Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.
(132)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pretrpjela je znatne gubitke. U 2010. industrija je zabilježila gubitak od - 20 %/- 15 %. Između 2010. i RIRP-a gubici su se smanjili za 33 %, ali je tijekom RIRP-a rezultat i dalje bio negativan, tj. - 14 %/- 9 %. Neto novčani tok sposobnost je proizvođača Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok bio je pozitivan u 2010. Iznenada u 2011. pao je na negativne vrijednosti i ostao je negativan tijekom RIRP-a.
(133)
Ulaganja su se povećavala. U usporedbi s 2010. povećala su se za 15 % u 2011. i za 12 % u 2012. te ostala iznad razine 2010. za 5 % tijekom RIRP-a.
(134)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U 2010. iznosio je - 25 %/- 20 %, a zatim pao na oko - 45 %/- 40 %, gdje je tijekom RIRP-a ostao.
4.4.3.5. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(135)
Budući da se uvoz iz predmetnih zemalja znatno smanjio i bio neznatan tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti Tablice 2. i 3.), visina dampinške marže ne može se procijeniti. Međutim, u svjetlu procjene iz uvodnih izjava 136. do 144., utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji.
4.5. Zaključak o stanju industrije Unije
(136)
U Uredbi (EZ) br. 1001/2008 Vijeće je zaključilo da se antidampinškim mjerama za uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije uvedenima 2002. omogućio samo djelomičan oporavak industrije Unije. Pozitivan razvoj pokazatelja štete tijekom razmatranog razdoblja u okviru prethodne revizije (siječanj 2002. - lipanj 2007.) u velikoj je mjeri bio posljedica porasta u potražnji 2007. i 2008.
(137)
Međutim, nakon 2008. stanje u industriji Unije znatno se pogoršalo (u usporedbi sa stanjem 2007. i 2008.). Taj je razvoj bio u velikoj mjeri posljedica pada potražnje nakon 2008.
(138)
U nekim se pokazateljima vidjeti pozitivan razvoj od 1010. Primjerice, između 2010. i RIPR-a potrošnja Unije povećala se za 20 %. To je povećanje djelomično posljedica povećanja potrošnje u Uniji koja se tijekom istog razdoblja povećala za 8 %. Povećanje u proizvodnji dovelo je do bolje iskorištenosti kapaciteta koja se povećala za više od 20 %. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 9 %, što odgovara povećanju potrošnje u Uniji,dok je tržišni udio poduzeća Unije ostao jednak. Kao posljedica smanjenja broja zaposlenih za 10 % povećala se i proizvodnja (za 34 %).
(139)
Međutim, iskorištenost kapaciteta bila je niska. To se djelomično može objasniti činjenicom da je planirana uporaba postojeće infrastrukture bila tri smjene na dan i 6 dana na tjedan te je i maksimalni kapacitet izračunan u skladu s time. Međutim, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije djelovala je samo dvije smjene na dan i 5 dana na tjedan.
(140)
Zbog važnog udjela fiksnih troškova u proizvodnji, industrija Unije i dalje je imala znatne gubitke tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč poboljšanju financijskih rezultata u visini od 30 % između 2010. i RIRP-a, gubici su bili i dalje znatni tijekom RIRP-a (gubitak u rasponu između - 14 % i - 9 %).
(141)
Ti važni gubici i znatan negativni novčani tok važni su pokazatelji osjetljivog stanja industrije Unije.
(142)
Uredbom Vijeća (EU) br. 78/2013 kojom su uvedene antidampinške mjere protiv uvoza predmetnog proizvoda iz Rusije i Turske utvrđeno je da je industrija Unije u ranjivom i teškom gospodarskom stanju. Razdoblje razmatrano tim postupkom trajalo je od siječnja 2008. do rujna 2011. i djelomično obuhvaća razdoblje razmatrano u okviru tekućeg ispitnog postupka (14).
(143)
Čini se da su mjere donesene navedenom Uredbom imale pozitivan utjecaj jer nekoliko pokazatelja štete (primjerice proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, profitabilnost, produktivnost i potrošnja) pokazuju pozitivno kretanje. Međutim, kako se pokazalo tekućim ispitnim postupkom, industrija Unije još se nije potpuno oporavila od proteklog dampinga.
(144)
Stoga Komisija zaključuje da je industrija Unije i dalje u ranjivom stanju i da je u nekim vidicima daleko od razina koje bi se moglo očekivati u slučaju potpunog oporavka od štete utvrđene prethodnim ispitnim postupcima.
5. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
5.1. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(145)
U uvodnoj izjavi 85. Komisija zaključuje da bi stavljanje mjera izvan snage vjerojatno uzrokovalo ponavljanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja.
(146)
Ispitnim se postupkom pokazalo da je industrija Unije u ranjivom stanju. Iako se stanje djelomično poboljšalo tijekom RIRP-a, tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije ostvarila dobit.
(147)
Stoga bi svako ponavljanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja dodatno pogoršalo nesigurno stanje industrije Unije. Tim bi uvozom moglo doći do preuzimanja tržišnog udjela industrije Unije na tržištu Unije. To bi dovelo do još niže iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, što je jedan od ključnih elemenata kojim se pridonosi negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(148)
Svako ponavljanje dampinškog uvoza pojačalo bi pritisak na cijene industrije Unije i tako pridonijelo daljnjem pogoršanju financijskih rezultata industrije Unije.
(149)
Komisija stoga zaključuje da bi stavljanje izvan snage mjera protiv Republike Koreje i Malezije vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanje dampinškog uvoza iz tih zemalja i time uzrokovalo silazni pritisak na cijene industrije Unije, obujam prodaje i tržišni udio te pogoršanje njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Republike Koreje i Malezije izvan snage stoga bi vjerojatno uzrokovalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već lošeg stanja u kojem se trenutačno nalazi industrija Unije.
6. INTERES UNIJE
(150)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Republike Koreje i Malezije bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, tj. interesa industrije Unije, uvoznika, veletrgovaca i korisnika.
(151)
Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
(152)
U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo protivnom interesu Unije. S obzirom na to da je taj ispitni postupak revizija i mjere su na snazi od 2002., analizom se omogućava ocjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja na strane na koje se trenutačne antidampinške mjere odnose.
(153)
Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o ponavljanju dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.
6.1. Interes industrije Unije
(154)
Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete.
(155)
Ako se dopusti da mjere isteknu vjerojatno je da bi se zbog vjerojatnog priljeva znatnog obujma dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja ponovila šteta. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.
(156)
Stoga Komisija zaključuje da zadržavanje antidampinških mjera protiv Republike Koreje i Malezije ne bi bilo protivno interesu industrije Unije.
6.2. Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca
(157)
U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika i korisnika u Uniji. Ni jedan uvoznik ili korisnik nije surađivao pri tekućem ispitnom postupku. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na te skupine, može se zaključiti da nastavak mjera neće u znatnoj mjeri negativno utjecati na uvoznike i korisnike Unije.
6.3. Zaključak o interesu Unije
(158)
Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije nije u interesu Unije.
7. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(159)
Iz prethodnih razmatranja slijedi da bi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih cijevi ili pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.
(160)
Međutim, kako se pokazalo ovim ispitnim postupkom cjelokupno stanje u industriji Unije postupno se poboljšava i čini se da je uvođenje 2013. konačnih antidampinških mjera protiv uvoza istog proizvoda iz Rusije i Turske (vidjeti uvodnu izjavu 5.) imalo dodatni pozitivni utjecaj na stanju u industriji Unije, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 143. Stoga je procijenjeno da bi s obzirom na cjelovitu analizu štete i vjerojatnog razvoja tržišta uz mjere na snazi razdoblje kraće od pet godina možda bilo dostatno za potpun gospodarski i financijski oporavak industrije Unije.
(161)
Nadalje, stanje industrije Unije i analiza štete ne mogu se procijeniti uzimajući u obzir samo potencijalni uvoz predmetnog proizvoda iz Republike Koreje i Malezije - na stanje industrije Unije utječu i drugi uvozi i mjere protiv tih uvoza, kao što su primjerice spomenute mjere protiv Rusije i Turske.
(162)
Stoga se smatra da u svjetlu posebnih okolnosti u ovom slučaju mjere iznimno ne bi trebalo produljiti na cjelokupno razdoblje od pet godina kako je predviđeno Osnovnom uredbom, nego da bi trebale isteći istodobno kao i posebice konačne mjere za uvoz iz Turske i Rusije. Takvim usklađivanjem trajanja mjera omogućilo bi se i sveobuhvatno i dosljedno ispitivanje učinaka mogućih dampinških praksi na industriju Unije u slučaju potrebe takve revizije u budućnosti.
(163)
Mjere trenutačno na snazi protiv uvoza predmetnog proizvoda iz Rusije i Turske ističu 29. siječnja 2018. U skladu s tim trebalo bi uskladiti konačne antidampinške mjere protiv uvoza predmetnog proizvoda podrijetlom iz Koreje i Malezije koje bi stoga trebale isteći na isti dan.
(164)
Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije slaže se da bi se predloženim datumom isteka omogućio zajednički postupak revizije u budućnosti, ako bude potreban te time i sveobuhvatna analiza dampinga i štete kojom se obuhvaća uvoz iz više zemalja. Odbor je, međutim, izjavio da se nakon razdoblja ispitnog postupka revizije (RIPR) ukupni uvoz predmetnog proizvoda iz svih zemalja uvelike povećao, a prosječne cijene tog uvoza naglo su pale. Taj razvoj nakon RIPR-a navodno je doveo do pogoršanja stanja industrije Unije te više nisu prisutni uvjeti za uvođenje konačnih antidampinških mjera za razdoblje kraće od pet godina.
(165)
Komisija napominje da se navodni razvoj nakon RIPR-a (tj. povećani uvoz i snižene cijene) temelji na javno dostupnim podacima Eurostata, što uključuje vrste proizvoda koji nisu obuhvaćeni tekućim ispitnim postupkom. Statistički podaci nakon RIPR-a koji su dostupni Komisiji i koji se odnose na predmetni proizvod, međutim, pokazuju da se uvoz smanjio u razdoblju nakon RIPR-a za 10 - 15 %, iako su se snizile i prosječne cijene tog uvoza (15 % - 20 %). Komisija smatra da razvoj uvoza predmetnog proizvoda nakon RIPR-a, u nedostatku drugog dokaznog materijala u pogledu stanja industrije Unije, ne dovodi u pitanje Komisijine zaključke u pogledu primjerenog razdoblja za uvođenje konačnih antidampinških mjera (vidjeti uvodne izjave 160. do 163.). Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(166)
U skladu s tim, i s obzirom na zaključke u pogledu vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, slijedi da bi antidampinške mjere na snazi primjenjive na uvoz cijevi i cijevnog pribora podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije, zadržane Uredbom Vijeća (EZ) br. 1001/2008 kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 363/2010, trebalo zadržati do 29. siječnja 2018.
(167)
Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Konačna antidampinška mjera uvodi se za uvoz cijevne spojnice (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom manjim od 609,6 mm, kakve se koriste za tupo zavarivanje i druge namjene, podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Država
Poduzeće
Stopa pristojbe (%)
Oznaka TARIC
Malezija
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Sva ostala poduzeća
75,0
A999
Republika Koreja
Sva poduzeća
44,0
-
3. Osim ako je drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Prestaje važiti 29. siječnja 2018.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2014.