NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 813/2013
ze dne 2. srpna 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný podíl na trhu, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení o energetické účinnosti kotlů byla stanovena směrnicí Rady 92/42/EHS ze dne 21. května 1992 o požadavcích na účinnost nových teplovodních kotlů na kapalná nebo plynná paliva (2).
(3)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje topná zařízení a zařízení pro ohřev vody.
(4)
Komise vypracovala přípravnou studii analyzující technické, environmentální a hospodářské aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (vytápění a ohřev vody), které se obvykle používají v Unii. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z Unie i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(5)
Environmentálními aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejich používání a (u ohřívačů s tepelným čerpadlem) hladina akustického výkonu. U ohřívačů využívajících fosilní paliva byly navíc mezi významné environmentální aspekty zařazeny také emise oxidů dusíku, oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků.
(6)
Není účelné určovat požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků, protože dosud nejsou k dispozici žádné vhodné evropské metody měření. S cílem vyvinout takové metody měření Komise pověřila evropské normalizační organizace, aby během přezkumu tohoto nařízení zvážily požadavky na ekodesign pro tento typ emisí. Dokud nevstoupí v platnost odpovídající požadavky Unie na ekodesign, mohou zůstat zachovány nebo být zavedeny vnitrostátní právní předpisy s požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků z ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů. Ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/142/ES ze dne 30. listopadu 2009 o spotřebičích plynných paliv (3), jež omezují množství spalin produkovaných spotřebiči plynných paliv s ohledem na zdraví a bezpečnost, nejsou dotčena.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou v případě ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů potřebné. Zejména emise skleníkových plynů v souvislosti s chladivy využívanými v ohřívačích s tepelnými čerpadly pro vytápění dnešního evropského fondu budov se nejeví jako významné. Při přezkumu tohoto nařízení bude znovu posouzena vhodnost určení požadavků na ekodesign pro tyto skleníkové plyny.
(8)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla zahrnovat kotlové ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů a ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů, a kotlové kombinované ohřívače a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů i teplo pro dodávku teplé pitné a užitkové vody. Tyto ohřívače jsou navrženy tak, aby využívaly plynná nebo kapalná paliva, včetně paliv z biomasy (jestliže netvoří hlavní podíl), elektřinu a teplo okolního prostředí nebo odpadní teplo.
(9)
Ohřívače navržené pro využívání plynných či kapalných paliv vyrobených převážně (z více než 50 %) z biomasy mají specifické technické vlastnosti, které si vyžadují další technické, hospodářské a environmentální analýzy. Na základě výsledků těchto analýz by měly být v pozdější fázi případně stanoveny požadavky na ekodesign těchto ohřívačů.
(10)
Roční spotřeba energie spojená s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii byla za rok 2005 odhadnuta na 12 089 PJ (zhruba 289 Mtoe), což odpovídá emisím ve výši 698 Mt CO2. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba energie 10 688 PJ. Roční emise oxidů dusíku v souvislosti s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii v roce 2005 podle odhadů činily 821 kt ekvivalentu SOx. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhnou roční emise 783 kt ekvivalentu SOx. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu energie ve fázi používání a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze podstatně snížit.
(11)
Spotřebu energie ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze snížit uplatněním existujících nákladově efektivních technologií nechráněných vlastnickým právem, což povede ke snížení úhrnných nákladů spojených se zakoupením a používáním těchto výrobků.
(12)
V Unii existuje téměř pět milionů bytových jednotek se systémy se společným otevřeným kouřovodem. Nahrazení stávajících kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů účinnými kondenzačními kotli není v bytových jednotkách se společným otevřeným kouřovodem z technických důvodů možné. Požadavky uvedené v tomto nařízení umožňují, aby nekondenzační kotle konkrétně navržené pro tuto konfiguraci zůstaly nadále na trhu; toto opatření má zabránit nepatřičným nákladům pro spotřebitele, poskytnout výrobcům čas na vývoj kotlů využívajících účinnější technologie vytápění a členským státům poskytnout čas na zvážení úprav vnitrostátních stavebních předpisů.
(13)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013 ze dne 18. února 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů, kombinovaných ohřívačů, souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení a souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení (4), povede do roku 2020 ve srovnání se situací v případě nepřijetí žádných opatření k ročním úsporám energie přibližně ve výši 1 900 PJ (zhruba 45 Mtoe), což odpovídá emisím přibližně 110 Mt CO2, a ke snížení ročních emisí oxidů dusíku o přibližně 270 kt ekvivalentu SOx.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na spotřebu energie, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů v celé Unii, což přispěje k lepšímu fungování vnitřního trhu a ke zlepšení vlivu těchto výrobků na životní prostředí.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost nebo cenovou dostupnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů či kombinovaných ohřívačů z hlediska koncového uživatele ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost či životní prostředí.
(16)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby měli výrobci dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Načasování by mělo být takové, aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(17)
Měření a výpočty parametrů výrobků by měly být prováděny za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejnovější metody měření a výpočtů, včetně harmonizovaných norem, jsou-li k dispozici, přijatých evropskými normalizačními organizacemi na žádost Komise v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (5).
(18)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES toto nařízení určuje, jaké postupy se použijí pro posuzování shody.
(19)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(20)
V zájmu dalšího omezení dopadu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí by výrobci měli poskytovat informace o demontáži, recyklaci a/nebo likvidaci výrobku.
(21)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby bylo zajištěno, že informace o vlivu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí během jejich celého životního cyklu budou široce dostupné a snadno přístupné.
(22)
Směrnice 92/42/EHS by měla být s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušena a toto nařízení by mělo stanovit nová ustanovení, aby bylo zajištěno rozšíření oblasti působnosti o jiné ohřívače než kotle, dále se zvýšila energetická účinnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů i kombinovaných ohřívačů a zlepšily se také ostatní environmentální aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů o jmenovitém tepelném výkonu ≤ 400 kW pro účely jejich uvádění na trh a/nebo do provozu, včetně ohřívačů začleněných do souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení nebo souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení definovaných v článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013,
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
ohřívače speciálně navržené pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
b)
ohřívače využívající pevná paliva;
c)
ohřívače v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6);
d)
ohřívače vyrábějící teplo pouze pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody;
e)
ohřívače sloužící k ohřevu a distribuci plynných teplonosných látek jako je pára nebo vzduch;
f)
kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů o maximální elektrické kapacitě 50 kW nebo vyšší;
g)
zdroje tepla navržené pro ohřívače a pláště ohřívačů, jež mají být takovými zdroji tepla vybaveny, které budou uvedeny na trh před 1. lednem 2018 náhradou za identické zdroje tepla a identické pláště ohřívačů. Na náhradním výrobku nebo jeho obalu musí být jasně uvedeno, pro jaký ohřívač je určen.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač;
2)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí zařízení, které
a)
dodává teplo do teplovodního systému ústředního topení za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřených prostor jako jsou budovy, bytové jednotky nebo místnosti a
b)
je vybaveno jedním či více zdroji tepla;
3)
„kombinovaným ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
4)
„teplovodním systémem ústředního topení“ se rozumí systém využívající vodu jako teplonosnou látku přenášející centrálně vyráběné teplo do topných těles určených k vytápění budov nebo jejích částí;
5)
„zdrojem tepla“ se rozumí ta část ohřívače, která vyrábí teplo za využití jednoho nebo více z následujících procesů:
a)
spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
b)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
c)
zachycování tepla okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadního tepla;
z toho plyne, že zdroj tepla navržený pro ohřívač a plášť ohřívače, který má být takovým zdrojem tepla vybaven, musí být také považovány za ohřívače;
6)
„pláštěm ohřívače“ se rozumí část ohřívače navržená tak, aby do ní mohl být vsazen zdroj tepla;
7)
„jmenovitým tepelným výkonem“ (Prated) se rozumí deklarovaný tepelný výkon ohřívače během procesu vytápění, popřípadě i ohřevu vody za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinovaných ohřívačů s tepelným čerpadlem jsou standardními jmenovitými podmínkami pro stanovení jmenovitého tepelného výkonu referenční návrhové podmínky uvedené v tabulce 4 přílohy III;
8)
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky ohřívačů za průměrných klimatických podmínek využívané při stanovení jmenovitého tepelného výkonu, energetické účinnosti vytápění v daném období, energetické účinnosti ohřevu vody, hladiny akustického výkonu a emisí oxidu dusíku;
9)
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část výrobků, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, včetně rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a komunálního odpadu;
10)
„palivem z biomasy“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo vyrobené z biomasy;
11)
„fosilním palivem“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo fosilního původu;
12)
„kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo za využití spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy nebo Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
13)
„kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
14)
„elektrickým kotlem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
15)
„elektrickým kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový kombinovaný ohřívač, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
16)
„kogeneračním ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který během jediného procesu zároveň vyrábí teplo a elektřinu;
17)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který k výrobě tepla využívá teplo okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadní teplo; ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem může být vybaven jedním nebo více přídavnými ohřívači využívajícími Jouleův jev v prvcích elektrického odporového ohřevu nebo spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
18)
„kombinovaným ohřívačem s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
19)
„přídavným ohřívačem“ se rozumí nepreferovaný ohřívač, který vyrábí teplo v případě, že potřeba tepla pro vytápění převyšuje jmenovitý tepelný výkon preferovaného ohřívače;
20)
„sezónní energetickou účinností vytápění“ (ηs ) se rozumí poměr mezi potřebou tepla pro vytápění v určeném otopném období, zajišťovaném ohřívačem, a roční spotřebou energie potřebné k uspokojení této potřeby, vyjádřený v %;
21)
„energetickou účinností ohřevu vody“ (ηwh ) se rozumí poměr mezi užitečnou energií v pitné či užitkové vodě dodávanou kombinovaným ohřívačem a energií potřebnou pro její výrobu, vyjádřený v %;
22)
„hladinou akustického výkonu“ (LWA ) se rozumí hladina akustického výkonu A ve vnitřním a/nebo venkovním prostředí, vyjádřená v dB;
23)
„převodním koeficientem“ (CC) se rozumí koeficient vyjadřující odhadovanou 40 % průměrnou účinnost při výrobě energie v EU uvedenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (7); hodnota převodního koeficientu je 2,5.
Další definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign ohřívačů jsou stanoveny v příloze II.
2. Požadavky na ekodesign se použijí podle tohoto harmonogramu:
a)
od 26. září 2015:
i)
ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. a) a dále v bodech 3 a 5 přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. a) přílohy II;
b)
od 26. září 2017:
i)
elektrické ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, elektrické kombinované ohřívače, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. b) přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. b) přílohy II;
c)
od 26. září 2018 musí ohřívače splňovat požadavky stanovené v bodě 4 písm. a) přílohy II.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze III.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice, aniž jsou tím dotčena ustanovení čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V směrnice Rady 92/42/EHS.
2. Pro účely posuzování shody musí technická dokumentace obsahovat informace o výrobcích stanovené v bodě 5 písm. b) přílohy II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES za účelem splnění požadavků stanovených v příloze II tohoto nařízení použijí orgány členských států postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty ohřívačů s nejlepšími výkonnostními parametry, které jsou dostupné na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok v oblasti ohřívačů a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost. Tento přezkum bude zahrnovat zejména posouzení následujících aspektů:
a)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign pro emise skleníkových plynů vzniklé v souvislosti s chladivy;
b)
jakou úroveň požadavků na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, uhlovodíků a částic lze zavést na základě vyvíjených metod měření;
c)
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku;
d)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign ohřívačů speciálně navržených pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
e)
platnost hodnoty převodního koeficientu;
f)
vhodnost certifikace provedené třetími stranami.
Článek 8
Přechodná ustanovení
1. Až do 26. září 2015 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se sezónní energetické účinnosti vytápění, energetické účinnosti ohřevu vody a hladiny akustického výkonu, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
2. Až do 26. září 2018 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se emisí oxidů dusíku, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
Článek 9
Zrušení
Směrnice Rady 92/42/EHS se s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se provedení uvedené směrnice do vnitrostátního práva a její použitelnosti, dokud nezačnou platit požadavky na ekodesign stanovené v příloze II tohoto nařízení.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. srpna 2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 813/2013
оd 2. kolovoza 2013.
o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača prostora i kombiniranih grijača
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim forumom za ekološki dizajn,
budući da:
(1)
U skladu s Direktivom 2009/125/EZ Komisija treba utvrditi zahtjeve za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju i čine znatni dio prodaje i trgovine, imaju znatan učinak na okoliš i znatan potencijal za smanjenje učinka na okoliš poboljšanjem dizajna bez izazivanja prekomjernih troškova.
(2)
Odredbe o učinkovitosti kotlova utvrđene su Direktivom Vijeća 92/42/EEZ od 21. svibnja 1992. o zahtjevima za stupanj djelovanja za nove toplovodne kotlove na tekuća ili plinovita goriva (2).
(3)
Člankom 16. stavkom 2. točkom (a) Direktive 2009/125/EZ predviđa se da u skladu s postupkom iz članka 19. stavka 3. i kriterijima utvrđenima u članku 15. stavku 2. te nakon savjetovanja sa Savjetodavnim forumom za ekološki dizajn, Komisija prema potrebi uvodi provedbene mjere za proizvode za koje je utvrđeno da imaju velike mogućnosti za ekonomično smanjenje emisija stakleničkih plinova, poput uređaja za grijanje i uređaja za zagrijavanje vode.
(4)
Komisija je provela pripremnu studiju o tehničkim, ekološkim i gospodarskim aspektima grijača prostora i kombiniranih grijača (za zagrijavanje prostora i vode) koji se obično koriste u kućanstvima i sektoru trgovine. Studija je osmišljena u suradnji s dionicima i zainteresiranim stranama iz Unije i iz trećih zemalja, a njezini su rezultati dostupni javnosti.
(5)
Ekološki aspekti grijača prostora i kombiniranih grijača koji su za potrebe ove Uredbe određeni kao važni su potrošnja energije u fazi uporabe i razine zvučne snage (za grijače s toplinskom crpkom). Za grijače na fosilna goriva su kao značajni ekološki aspekti određene i emisije dušikovih oksida, ugljičnog monoksida, čestica i ugljikovodika.
(6)
Nije primjereno odrediti zahtjeve za ekološki dizajn za emisije ugljičnog monoksida, čestica i ugljikovodika jer još nisu dostupne nikakve odgovarajuće europske metode mjerenja. U cilju razvoja takvih metoda mjerenja, Komisija je ovlastila europska normizacijska tijela da razmotre zahtjeve za ekološki dizajn za te emisije tijekom preispitivanja ove Uredbe. Nacionalni propisi o zahtjevima za ekološki dizajn koji se odnose na emisije ugljičnog monoksida, čestica i ugljikovodika grijača prostora i kombiniranih grijača mogu se nastaviti primjenjivati ili uvoditi dok ne stupe na snagu odgovarajući zahtjevi za ekološki dizajn Unije. To ne utječe na odredbe Direktive 2009/142/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o aparatima na plinovita goriva (3) kojima se ograničava proizvode izgaranja aparata na plinovita goriva koji utječu na zdravlje i sigurnost.
(7)
Iz pripremne je studije vidljivo da zahtjevi koji se odnose na druge parametre ekološkog dizajna iz Priloga I. dijela 1. Direktive 2009/125/EZ nisu potrebni u slučaju grijača prostora i kombiniranih grijača. Posebno, emisije stakleničkih plinova povezane s rashladnim sredstvima koja se koriste u grijačima s toplinskim crpkama koji se koriste za grijanje današnjih europskih zgrada nisu određene kao značajne. Primjerenost određivanja zahtjeva za ekološki dizajn za te emisije stakleničkih plinova ponovno će se ocijeniti prilikom preispitivanja ove Uredbe.
(8)
Područje primjene ove Uredbe treba obuhvatiti kotlovske grijače prostora, kogeneracijske grijače prostora i toplinske crpke za grijanje prostora koji proizvode toplinu za sustav centralnog grijanja na vodu za potrebe grijanja prostora, te kombinirane kotlovske grijače i kombinirane grijače s toplinskom crpkom koji proizvode toplinu za sustav centralnog grijanja na vodu za potrebe grijanja prostora i isporuke tople pitke i sanitarne vode. Ti su grijači napravljeni za rad na plinovita ili tekuća goriva, uključujući goriva iz biomase (osim ako doprinos biomase prevladava), električnu energiju te toplinu okoline ili otpadnu toplinu.
(9)
Grijači koji su napravljeni za rad na plinovita ili tekuća goriva pretežno proizvedena iz biomase (više od 50 %) imaju specifične tehničke karakteristike čije je tehničke, gospodarske i ekološke aspekte potrebno dodatno analizirati. Ovisno o rezultatu analiza, zahtjevi za ekološki dizajn za navedene grijače trebali bi se, prema potrebi, odrediti u kasnijoj fazi.
(10)
Procjenjuje se da je u Uniji 2005. godišnja potrošnja energije grijača prostora i kombiniranih grijača iznosila 12 089 PJ (oko 289 Mtoe) što odgovara emisiji od 698 milijuna tona CO2. Ako se ne poduzmu posebne mjere, procjenjuje se da će godišnja potrošnja električne energije u 2020. iznositi 10 688 PJ. Procjenjuje se da je u Uniji 2005. godišnja emisija dušikovog oksida povezana s grijačima prostora i kombiniranim grijačima iznosila 821 tisuću tona ekvivalenta SOx. Ako se ne poduzmu određene mjere, očekuje se da će 2020. godišnja emisija iznositi 783 tisuće tona ekvivalenta SOx. Iz pripremne je studije vidljivo da je moguće znatno smanjiti potrošnju energije u fazi uporabe i emisiju dušikovog oksida grijača prostora i kombiniranih grijača.
(11)
Potrošnja energije grijača prostora i kombiniranih grijača može se smanjiti primjenom postojećih nezaštićenih ekonomičnih tehnologija čime se mogu smanjiti ukupni troškovi nabave i rada tih proizvoda.
(12)
U Uniji postoji gotovo pet milijuna stanova sa zajedničkim otvorenim sustavom grijanja. Zbog tehničkih razloga postojeći se kotlovski grijači prostora i kombinirani kotlovski grijači ne mogu zamijeniti učinkovitim kondenzacijskim kotlovima u stanovima sa zajedničkim otvorenim sustavom grijanja. Zahtjevi sadržani u ovoj Uredbi omogućuju da nekondenzacijski kotlovi koji su namijenjeni za takvu konfiguraciju ostanu na tržištu čime se izbjegava stvaranje neopravdanih troškova potrošačima, proizvođačima daje vremena za izradu kotlova namijenjenih za učinkovitije tehnologije grijanja, a državama članicama da razmisle o nacionalnim propisima o gradnji.
(13)
Očekuje se da će skupni učinak zahtjeva za ekološki dizajn utvrđenih u ovoj Uredbi i Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 811/2013 od 18. veljače 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s označivanjem energetske učinkovitosti grijača prostora, kombiniranih grijača, kompleta koji sadržavaju grijač prostora, uređaj za nadzor temperature i solarni uređaj te kompleta koji sadržavaju kombinirani grijač, uređaj za nadzor temperature i solarni uređaj (4) omogućiti do 2020. godišnju uštedu energije od 1 900 PJ (oko 45 Mtoe), što odgovara emisiji od oko 110 milijuna tona CO2 i smanjenje godišnje emisije dušikovog oksida od oko 270 tisuća tona ekvivalenta SOx, u usporedbi s očekivanim rezultatima ako se ne poduzmu nikakve mjere.
(14)
Zahtjevima za ekološki dizajn trebala bi se uskladiti potrošnja energije, razina zvučne snage, zahtjevi za emisiju dušikovog oksida za grijače prostora i kombinirane grijače u cijeloj Uniji, čime će se poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta i ekološka učinkovitost tih proizvoda.
(15)
Zahtjevi za ekološki dizajn ne bi smjeli utjecati na funkcionalnost ili cjenovnu pristupačnost grijača prostora ili kombiniranih grijača za krajnjeg korisnika ni negativno utjecati na zdravlje, sigurnost ili okoliš.
(16)
Zahtjevi za ekološki dizajn trebali bi se uvoditi postupno kako bi se proizvođačima osigurao dovoljan vremenski rok za redizajniranje proizvoda na koje se primjenjuje ova Uredba. Vremenski raspored njihova uvođenja trebao bi se odrediti tako da se uzmu u obzir troškovni učinci na proizvođače, posebno na mala i srednja poduzeća, i da se istodobno osigura pravodobno postizanje ciljeva ove Uredbe.
(17)
Parametri za proizvode trebaju se mjeriti i izračunavati pouzdanim, preciznim i ponovljivim metodama kod kojih se uzimaju u obzir priznate suvremene metode mjerenja i izračunavanja, uključujući dostupne usklađene norme koje su donijele europske organizacije za normizaciju na zahtjev Komisije u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji (5).
(18)
U skladu s člankom 8. stavkom 2. Direktive 2009/125/EZ, ovom se Uredbom određuju koji će se postupci ocjene sukladnosti primjenjivati.
(19)
Radi olakšavanja provjera usklađenosti proizvođači trebaju u tehničkoj dokumentaciji dostavljati informacije iz priloga IV. i V. Direktivi 2009/125/EZ ako se te informacije odnose na zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi.
(20)
Radi daljnjeg smanjenja utjecaja grijača prostora i kombiniranih grijača na okoliš proizvođači trebaju pružiti informacije o rastavljanju, recikliranju i/ili odlaganju proizvoda.
(21)
Uz pravno obvezujuće zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi potrebno je utvrditi referentne vrijednosti za najbolje raspoložive tehnologije kako bi se osigurala opća i laka dostupnost informacija o ekološkoj učinkovitosti grijača prostora i kombiniranih grijača tijekom životnog ciklusa tih proizvoda.
(22)
Uredbu 92/42/EEZ potrebno je staviti izvan snage, osim članka 7. stavka 2. i članka 8. te Priloga III. do V. toj uredbi, a nove bi odredbe trebalo utvrditi ovom Uredbom kako bi se područje primjene proširilo na grijače koji nisu kotlovi radi daljnjeg poboljšanja energetske učinkovitosti grijača prostora i kombiniranih grijača kao i drugih važnih ekoloških aspekata grijača prostora i kombiniranih grijača.
(23)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora koji je osnovan člankom 19. stavkom 1. Direktive 2009/125/EZ,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi za ekološki dizajn za stavljanje na tržište i/ili u uporabu grijača prostora i kombiniranih grijača nazivne toplinske snage ≤ 400 kW, uključujući grijače prostora i kombinirane grijače koji čine dio kompleta koji sadržavaju grijač prostora, uređaj za nadzor temperature i solarni uređaj ili kompleta koji sadržavaju kombinirani grijač, uređaj za nadzor temperature i solarni uređaj iz članka 2. Delegirane uredbe (EU) br. 811/2013.
2. Ova se Uredba ne primjenjuje na:
(a)
grijače koji su napravljeni za rad na plinovita ili tekuća goriva pretežno proizvedena iz biomase;
(b)
grijače na kruta goriva;
(c)
grijače u okviru područja primjene Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6);
(d)
grijače koji proizvode toplinu isključivo u svrhu opskrbe toplom pitkom ili sanitarnom vodom;
(e)
grijače za grijanje i distribuciju plinovitih medija za prijenos topline kao što su vodena para ili zrak;
(f)
kogeneracijske grijače prostora čija je maksimalna snaga 50 kW ili više;
(g)
generatore topline namijenjene za grijače i kućišta grijača u koje se ugrađuju takvi generatori topline, koje će se staviti na tržište do 1. siječnja 2018. kako bi se njima nadomjestilo istovjetne generatore topline i istovjetna kućišta grijača. Na nadomjesnom proizvodu odnosno njegovoj ambalaži mora biti jasno naznačeno kojem je grijaču namijenjen.
Članak 2.
Definicije
Uz definicije utvrđene u članku 2. Direktive 2009/125/EZ, za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„grijač” znači grijač prostora ili kombinirani grijač;
2.
„grijač prostora” znači uređaj koji
(a)
sustav centralnog grijanja na vodu opskrbljuje toplinom radi postizanja i održavanja željene razine unutarnje temperature u zatvorenom prostoru poput zgrade, stana ili sobe; i
(b)
opremljen je jednim ili više generatora topline;
3.
„kombinirani grijač” znači grijač prostora koji je namijenjen i za opskrbu toplinom u svrhu isporuke tople pitke ili sanitarne vode pri određenim temperaturama, u određenim količinama i pri određenoj stopi protoka u određenim intervalima i koji je priključen na vanjski sustav opskrbe pitkom ili sanitarnom vodom;
4.
„sustav centralnog grijanja na vodu” znači sustav koji koristi vodu kao medij prijenosa topline za raspodjelu centralno proizvedene topline na odašiljače topline radi zagrijavanja prostora u zgradama, ili njegovi dijelovi;
5.
„generator topline” znači dio grijača koji proizvodi toplinu primjenom najmanje jednog od sljedećih postupaka:
(a)
izgaranjem fosilnih goriva i/ili goriva iz biomase;
(b)
primjenom Jouleovog efekta u otporskim grijačima;
(c)
zadržavanjem okolne topline iz zračnog, vodnog ili zemljanog izvora i/ili otpadne topline;
pri čemu se generator topline namijenjen za grijač i kućište grijača u koje se ugrađuje takav generator topline također smatraju grijačima;
6.
„kućište grijača vode’” znači dio grijača u koji se ugrađuje generator topline;
7.
„nazivna toplinska snaga” (Prated) znači deklarirana toplinska snaga grijača koji obavlja funkciju grijanja prostora i, ako je primjenjivo, grijanja vode pri standardnim nazivnim uvjetima, izražena u kW; za toplinske crpke za grijanje prostora i kombinirane grijače s toplinskom crpkom kao standardni nazivni uvjeti za utvrđivanje nazivne toplinske snage poštuju se referentni projektni uvjeti, kako je navedeno u Prilogu III. tablici 4.;
8.
„standardni nazivni uvjeti” znači uvjeti rada grijača u prosječnim klimatskim uvjetima za utvrđivanje nazivne toplinske snage, sezonske energetske učinkovitosti grijanja prostora, energetske učinkovitosti grijanja vode, razine zvučne snage i emisije dušikovog oksida;
9.
„biomasa” znači biorazgradiva frakcija proizvoda, otpada i ostataka biološkog podrijetla iz poljoprivrede (uključujući tvari životinjskog i biljnog podrijetla), šumarstva i povezanih industrija, uključujući ribarstvo i akvakulturu, kao i biorazgradiva frakcija industrijskog i komunalnog otpada;
10.
„gorivo iz biomase” znači plinovito ili tekuće gorivo proizvedeno iz biomase;
11.
„fosilno gorivo” znači plinovito ili tekuće gorivo fosilnog podrijetla;
12.
„kotlovski grijač prostora” znači grijač prostora koji proizvodi toplinu izgaranjem fosilnih goriva i/ili goriva iz biomase te/ili primjenom Jouleovog efekta u otporskim grijačima;
13.
„kombinirani kotlovski grijač” znači kotlovski grijač prostora koji je namijenjen i za opskrbu toplinom u svrhu isporuke tople pitke ili sanitarne vode pri određenim temperaturama, u određenim količinama te pri određenoj stopi protoka u određenim intervalima i koji je priključen na vanjski sustav opskrbe pitkom ili sanitarnom vodom;
14.
„električni kotlovski grijač prostora” znači kotlovski grijač prostora koji proizvodi toplinu samo primjenom Jouleovog efekta u otporskim grijačima;
15.
„električni kombinirani kotlovski grijač” znači kombinirani kotlovski grijač koji proizvodi toplinu samo primjenom Jouleovog efekta u otporskim grijačima;
16.
„kogeneracijski grijač prostora” znači grijač prostora koji istodobno proizvodi toplinu i električnu energiju u jednom postupku;
17.
„toplinska crpka za grijanje prostora” znači grijač prostora koji za proizvodnju topline koristi okolnu toplinu iz zraka, vode ili zemlje i/ili otpadnu toplinu; toplinska crpka za grijanje prostora može biti opremljena jednim ili više dodatnih grijača koji djeluju primjenom Jouleovog efekta u otporskim grijačima ili izgaranjem fosilnih goriva i/ili goriva iz biomase;
18.
„kombinirani grijač s toplinskom crpkom” znači grijač prostora s toplinskom crpkom koji je namijenjen i za opskrbu toplinom u svrhu isporuke tople pitke ili sanitarne vode pri određenim temperaturama, u određenim količinama te pri određenoj stopi protoka u određenim intervalima i koji je priključen na vanjski sustav opskrbe pitkom ili sanitarnom vodom;
19.
„dodatni grijač” znači grijač koji nije primarni i koji proizvodi toplinu kada je potrošnja toplinske energije veća od nazivne toplinske snage primarnog grijača;
20.
„sezonska energetska učinkovitost grijanja prostora” (ηs ) znači omjer, izražen u postocima, između potražnje za grijanjem prostora u određenoj sezoni grijanja koja se zadovoljava grijačem i godišnje potrošnje energije koja je potrebna da se zadovolji ta potražnja;
21.
„energetska učinkovitost grijanja vode” (ηwh ) znači omjer, izražen u postocima, između korisne energije u pitkoj ili sanitarnoj vodi koju proizvodi kombinirani grijač i energije koja je potrebna za njezinu proizvodnju;
22.
„razina zvučne snage” (LWA ) znači A-vrednovana razina zvučne snage u unutrašnjem i/ili vanjskom prostoru, izražena u dB;
23.
„koeficijent konverzije” (CC) znači koeficijent koji odražava prosječnu učinkovitost proizvodnje energije u EU-u iz Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7), procijenjenu na 40 %, pri čemu je vrijednost koeficijenta konverzije CC = 2,5.
Za potrebe priloga II. do V. dodatne definicije određene su u Prilogu I.
Članak 3.
Zahtjevi za ekološki dizajn i vremenski raspored
1. Zahtjevi za ekološki dizajn grijača navedeni su u Prilogu II.
2. Zahtjevi za ekološki dizajn primjenjuju se u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:
(a)
od 26. rujna 2015.:
i.
grijači ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. točki 1. podtočki (a), točki 3. i točki 5.;
ii.
kombinirani grijači ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. točki 2. podtočki (a);
(b)
od 26. rujna 2017.:
i.
električni grijači prostora, električni kombinirani grijači, kogeneracijski grijači prostora, toplinske crpke za grijanje prostora i kombinirani grijači s toplinskom crpkom ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. točki 1. podtočki (b);
ii.
kombinirani grijači ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. točki 2. podtočki (b);
(c)
od 26. rujna 2018. grijači ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. točki 4. podtočki (a).
3. Usklađenost sa zahtjevima za ekološki dizajn mjeri se i izračunava u skladu sa zahtjevima navedenima u Prilogu III.
Članak 4.
Ocjena sukladnosti
1. Postupak ocjene sukladnosti iz članka 8. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ sustav je unutarnje kontrole dizajna utvrđen u Prilogu IV. toj Direktivi ili sustav upravljanja utvrđen u Prilogu V. toj Direktivi čime se ne dovode u pitanje članak 7. stavak 2. i članak 8. Direktive Vijeća 92/42/EEZ i prilozi III. do V. toj Direktivi.
2. Za potrebe ocjene sukladnosti tehnička dokumentacija sadržava informacije o proizvodu utvrđene u Prilogu II. točki 5. podtočki (b) ove Uredbe.
Članak 5.
Postupak provjere za potrebe nadzora nad tržištem
Pri izvođenju provjera za potrebe nadzora nad tržištem iz članka 3. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ u cilju osiguravanja usklađenosti sa zahtjevima navedenima u Prilogu II. ovoj Uredbi nadležna tijela država članica primjenjuju sljedeći postupak provjere utvrđen u Prilogu IV. ovoj Uredbi.
Članak 6.
Referentne vrijednosti
Referentne vrijednosti za najučinkovitije grijače raspoložive na tržištu u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe utvrđene su u Prilogu V.
Članak 7.
Preispitivanje
Komisija preispituje ovu Uredbu uzimajući u obzir tehnološki napredak koji se odnosi na grijače i predstavlja rezultate tog preispitivanja Savjetodavnom forumu za ekološki dizajn najkasnije pet godina od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Preispitivanje posebno obuhvaća ocjenu sljedećih aspekata:
(a)
primjerenosti određivanja zahtjeva za ekološki dizajn za emisije stakleničkih plinova povezane s rashladnim sredstvima;
(b)
na temelju mjernih metoda koje su u postupku izrade, razine zahtjeva za ekološki dizajn za emisiju ugljičnog monoksida, ugljikovodika i čestica koju se može uvesti;
(c)
primjerenosti određivanja strožih zahtjeva za ekološki dizajn za energetsku učinkovitost kotlovskih grijača prostora i kombiniranih kotlovskih grijača, razinu zvučne snage i emisiju dušikovog oksida;
(d)
primjerenosti određivanja zahtjeva za ekološki dizajn za grijače koji su napravljeni za rad na plinovita ili tekuća goriva pretežno proizvedena iz biomase;
(e)
valjanosti vrijednosti koeficijenta konverzije;
(f)
primjerenosti certifikacije od strane trećih osoba.
Članak 8.
Prijelazne odredbe
1. Do 26. rujna 2015. države članice mogu dozvoliti da se na tržište i/ili u uporabu stavljaju grijači koji su u skladu s nacionalnim propisima o sezonskoj energetskoj učinkovitosti grijanja prostora, energetskoj učinkovitosti grijanja vode i razini zvučne snage koji su na snazi u trenutku donošenja ove Uredbe.
2. Do 26. rujna 2018. države članice mogu dozvoliti da se na tržište i/ili u uporabu stavljaju grijači koji su u skladu s nacionalnim propisima o emisiji dušikovih oksida koji su na snazi u trenutku donošenja ove Uredbe.
Članak 9.
Stavljanje izvan snage
Direktiva Vijeća 92/42/EEZ stavlja se izvan snage, osim članka 7. stavka 2. i članka 8. te priloga III. do V., čime se ne dovode u pitanje obveze država članica s obzirom na prenošenje Direktive u nacionalno zakonodavstvo i njezinu primjenu dok se zahtjevi za ekološki dizajn utvrđeni u Prilogu II. ovoj Uredbi ne počnu primjenjivati.
Članak 10.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 2. kolovoza 2013.