ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
ODLUKA VIJEĆA
od 28. siječnja 2014.
o postojanju prekomjernog deficita u Hrvatskoj
(2014/56/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir primjedbe koje je dala Hrvatska,
budući da:
(1)
U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice trebaju izbjegavati prekomjerne državne deficite.
(2)
Pakt o stabilnosti i rastu (PSR) temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.
(3)
Postupkom u slučaju prekomjernog deficita (PPD) u skladu s člankom 126. UFEU-a, kako je objašnjeno Uredbom Vijeća (EZ) br. 1467/97 (1), što je dio PSR-a, propisuje se donošenje odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita. Protokolom br. 12 o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženim Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u utvrđuju se daljnje odredbe koje se odnose na provedbu PPD-a. Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009 (2) utvrđuju se detaljna pravila i definicije za primjenu tih odredaba.
(4)
U skladu s člankom 126. stavkom 5. UFEU-a, ako Komisija smatra da u nekoj državi članici postoji ili bi se mogao pojaviti prekomjerni deficit, ona u skladu s time treba uputiti svoje mišljenje dotičnoj državi članici i obavijestiti Vijeće.
(5)
S obzirom na svoje izvješće prema članku 126. stavku 3. UFEU-a i s obzirom na mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora u skladu s člankom 126. stavkom 4. UFEU-a, Komisija je zaključila da u Hrvatskoj postoji prekomjerni deficit. Stoga je u skladu s time Komisija navedeno mišljenje uputila Hrvatskoj i obavijestila Vijeće 10. prosinca 2013. (3).
(6)
U članku 126. stavku 6. UFEU-a navodi se da Vijeće treba razmotriti sve primjedbe koje dotična država članica želi dati prije nego što nakon sveobuhvatne procjene odluči postoji li prekomjerni deficit. U slučaju Hrvatske sveobuhvatnom procjenom dolazi se do zaključaka u nastavku.
(7)
U skladu s revizijom proračuna za 2013. i nacrtom proračuna za 2014. (4) koji je donijela hrvatska Vlada i koji je upućen hrvatskom parlamentu 14. studenoga 2013., hrvatska nadležna tijela predviđaju deficit opće države u iznosu od 5,5 % BDP-a za 2013., nakon iznosa od 5 % BDP-a u 2012., a očekuju da se omjer neće promijeniti 2014. te će tek postupno opadati 2015. i 2016. U jesenskoj prognozi službi Komisije iz 2013. objavljenoj 5. studenoga 2013. već se u 2013. predviđa da će deficit opće države biti znatno iznad referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a, koji će u nedostatku kompenzacijskih mjera narasti na više od 6 % BDP-a u razdoblju 2013.-2015. Kako je navedeno u izvješću Komisije pripremljenom na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a, planirani i predviđeni deficiti premašuju referentnu vrijednost iz Ugovora i nisu blizu te vrijednosti. Prekoračenje referentne vrijednosti može se smatrati iznimnim u smislu PSR-a. Točnije, ono je djelomično posljedica ozbiljnog gospodarskog pada u smislu PSR-a. Procjenjuje se da se gospodarska aktivnost od vrhunca u 2008. smanjila za gotovo 12 %. Predviđa se da će se 2013. realni BDP nastaviti smanjivati, a neznatan se oporavak očekuje tek 2014. Prema procjenama službi Komisije na temelju zajednički dogovorene metodologije, potencijalni rast proizvodnje stagnirao je 2009. i postao negativan 2010. te je otada negativan. Očekuje se da će se izračunani proizvodni jaz, koji je negativan od 2009., tijekom razdoblja prognoze postupno smanjiti, ali će ostati negativan tijekom 2015., što potvrđuje dubinu i opseg recesije. Međutim, planirano prekoračenje referentne vrijednosti ne može se smatrati privremenim u smislu PSR-a. U skladu s predviđanjima hrvatskih nadležnih tijela i jesenskom prognozom službi Komisije iz 2013., deficit opće države ostat će znatno iznad referentne vrijednosti i u 2014. i 2015. Zahtjev iz UFEU-a koji se odnosi na kriterij deficita stoga nije ispunjen.
(8)
U nacrtu proračuna za 2014. Vlada predviđa povećanje omjera duga opće države s 58,1 % u 2013. na 62 % u 2014. i dalje na 64,1 % u 2015. i 64,7 % u 2016. Te su brojke neznatno više od onih u hrvatskim Smjernicama gospodarske i fiskalne politike iz rujna 2013. u kojima Vlada predviđa da će omjer duga opće države dosegnuti 56,6 % u 2013. te 60,6 % u 2014., 63,4 % u 2015. i 65,3 % u 2016. U jesenskoj prognozi službi Komisije iz 2013. predviđa se da će omjer duga opće države u 2013. iznositi 59,7 % BDP-a. Ako se politike ne promijene, očekuje se da će omjer dugaopće države porasti iznad 60 % u 2014., što znači da će premašiti referentnu vrijednost iz Ugovora od 60 % BDP-a. U skladu s trenutačno dostupnim informacijama, izdanjem obveznica u američkim dolarima u studenome 2013. omjer duga opće države i BDP-a već bi do kraja 2013. premašio prag od 60 %. Člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97 propisano je da se zahtjev u pogledu kriterija duga treba smatrati ispunjenim i ako proračunske prognoze Komisije upućuju na to da će do potrebnog smanjenja razlike u pogledu referentne vrijednosti doći tijekom trogodišnjeg razdoblja koje obuhvaća dvije godine nakon posljednje godine za koju su dostupni podaci. Prognoze hrvatskih nadležnih tijela i službi Komisije pokazuju trend rasta omjera duga opće države zbog i dalje visokih deficita i slabe gospodarske aktivnosti te se očekuje da će tako i ostati nakon razdoblja prognoze. Prema tome, referentna vrijednost za dug, a stoga ni kriterij iz UFEU-a u pogledu duga, nisu ispunjeni.
(9)
U skladu s odredbama UFEU-a Komisija je analizirala i „odgovarajuće čimbenike” u svojem izvješću na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a. Kako je navedeno u članku 2. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97, za države s omjerom duga opće države iznad referentne vrijednosti, te čimbenike treba uzeti u obzir u koracima koji dovode do odluke o sukladnosti s kriterijem deficita ako deficit opće države ostane blizu referentne vrijednosti i ako je prekoračenje referentne vrijednosti privremeno, što nije slučaj za Hrvatsku. Pri procjeni sukladnosti s kriterijem duga uzeti su u obzir relevantni čimbenici, a posebno duboka i produljena recesija uz nepovoljne vanjske uvjete. Međutim, ti relevantni čimbenici ne mijenjaju zaključak da kriterij duga iz UFEU-a nije ispunjen,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da u Hrvatskoj postoji prekomjerni deficit.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Republici Hrvatskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2014.