PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. dubna 2014
o finančním příspěvku Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření provedená v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku proti africkému moru prasat
(oznámeno pod číslem C(2014) 2551)
(Pouze estonské, litevské, lotyšské a polské znění je závazné)
(2014/236/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 8 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), a zejména na článek 84 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Africký mor prasat je infekční, obvykle smrtelná virová nákaza prasat domácích a prasat divokých, která způsobuje vážná narušení obchodu s živými prasaty a produkty získanými z prasat uvnitř Unie a jejich vývozu do třetích zemí.
(2)
Po potvrzení afrického moru prasat v Gruzii v roce 2007 se nákaza rozšířila do Ruské federace, kde byla hlášena četná ohniska uvedené nákazy u prasat domácích a prasat divokých v evropské části Ruska. V červnu 2013 Bělorusko potvrdilo ohnisko afrického moru prasat u prasat v domácím chovu v regionu Grodno asi čtyřicet kilometrů od hranice s Litvou a v blízkosti hranice s Polskem.
(3)
Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/498/EU (3) byl stanoven finanční příspěvek Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření proti africkému moru prasat provedená v roce 2013 v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku, což jsou členské státy přímo ohrožené zavlečením této nákazy.
(4)
V lednu 2014 byla hlášena nákaza u populace prasat divokých na Ukrajině a dále se šíří v Bělorusku a Ruské federaci. Nadto byly v lednu 2014 zjištěny dva případy afrického moru prasat u populace prasat divokých v Litvě a několik dní poté byly ohlášeny další dva případy u prasat divokých v Polsku. V obou uvedených členských státech se nákaza vyskytla v blízkosti hranic s Běloruskem. Situace ohledně afrického moru prasat v zemích sousedících s Evropskou unií tudíž představuje přetrvávající hrozbu pro hospodářství s chovem prasat v Unii, jelikož virus může být zavlečen do členských států sousedících s třetími zeměmi, v nichž se nákaza vyskytuje, prostřednictvím prasat divokých, která vstupují na území Unie z oblastí s výskytem nákazy, ale rovněž prostřednictvím vozidel, která přepravovala živá zvířata, nebo nepovoleným dovozem produktů získaných z prasat do Unie.
(5)
Riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie je vzhledem k výskytu a vývoji této nákazy v příhraničním území Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny vyšší v případě Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska. Tyto členské státy informovaly Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, jež hodlají přijmout za účelem ochrany svých území i území ostatních členských států.
(6)
V roce 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko zavedly dozor pro včasné zjištění afrického moru prasat u prasat divokých i u prasat domácích. V zájmu lepší prevence afrického moru prasat je třeba provést určité činnosti dozoru na území uvedených členských států.
(7)
Jedním z hlavních preventivních opatření proti zavlečení afrického moru prasat do Unie je očista a dezinfekce vozidel, která mohla přijít do styku s virem afrického moru prasat. Z toho důvodu prováděcí rozhodnutí Komise 2013/426/EU (4) stanoví určitá opatření proti zavlékání afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace do Unie a dále stanoví, aby vozidla, která přepravovala živá zvířata a která na území Unie vstupují z oblastí s výskytem nákazy, byla náležitě očištěna a vydezinfikována.
(8)
Bez ohledu na ustanovení nařízení Komise (ES) č. 206/2009 (5) je riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie prostřednictvím zásilek pro osobní spotřebu, které obsahují produkty získané z prasat a jsou zasílány poštou nebo převáženy v zavazadlech cestujících přijíždějících zejména z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny, vyšší než zanedbatelné a vyžaduje doplňková opatření a kontroly v místech vstupu.
(9)
Navíc celá řada zúčastněných stran, včetně veterinárních lékařů, profesionálních a neprofesionálních chovatelů, řidičů kamionů, celních zástupců, cestujících a široké veřejnosti, by měla být upozorněna na rizika zavlečení afrického moru prasat a jeho důsledky prostřednictvím cílených informačních kampaní zaměřených na zvýšení povědomí o nákaze a připravenosti na ni v rámci pohotovostních plánů vypracovaných podle směrnice Rady 2002/60/ES (6) k zajištění rychlé reakce v případě zavlečení afrického moru prasat.
(10)
V roce 2014 byl zjištěn africký mor prasat u prasat divokých v Litvě a v Polsku, přičemž oba tyto členské státy jsou přímo ohroženy výskytem této nákazy za hranicemi v Bělorusku. Aby omezily riziko rozšíření nákazy na svém území na minimum, hodlají Litva a Polsko snížit hustotu výskytu vnímavých hostitelských zvířat v hospodářstvích s nízkou úrovní biologické ochrany v zamořené oblasti podporou porážky prasat a zákazem doplňování stavů v hospodářstvích s chovem prasat po dobu alespoň jednoho roku. V prosinci 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko předložily své plány a odhady nákladů na provádění nouzových opatření v oblastech, které jsou považovány za oblasti se zvýšeným rizikem zavlečení afrického moru prasat z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny, v roce 2014. Plány byly posouzeny Komisí pro účely finančního příspěvku Unie a byl vyvozen závěr, že jsou v souladu se směrnicí 2002/60/ES.
(11)
Činnosti prováděné Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem za účelem dozoru nad nákazou, očisty a dezinfekce vozidel a pořádání informačních kampaní jsou spolufinancovány ve výši 50 %.
(12)
Činnosti prováděné Litvou a Polskem s cílem snížit hustotou výskytu prasat v zamořených oblastech u hranic s Běloruskem by měly být spolufinancovány ve výši 30 %.
(13)
Jelikož plány, které předložily Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko a které se týkají nouzových opatření proti zavlečení afrického moru prasat z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny prováděných v roce 2014, představují dostatečně podrobný rámec ve smyslu článku 94 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování výdajů stanovených v pracovním programu pro granty.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V rámci nouzových opatření, která v roce 2014 přijaly Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko na ochranu proti africkému moru prasat, mají uvedené členské státy nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na provádění činností popsaných v odstavcích 2 a 3 a plánovaných na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 50 % nákladů vynaložených a zaplacených v souvislosti s provedením následujících činností:
a)
odběr vzorků z prasat domácích;
b)
odběr vzorků z prasat divokých;
c)
testy ELISA;
d)
testy PCR a sekvenování;
e)
nákup vybavení a dezinfekčních prostředků pro očistu a dezinfekci;
f)
nákup vybavení speciálně používaného k odstranění těl mrtvých zvířat;
g)
nákup vybavení k provádění virologických laboratorních vyšetření;
h)
informační kampaně.
3. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 30 % nákladů vynaložených a zaplacených Litvou a Polskem v souvislosti s odškodněním majitelů prasat za ztráty způsobené předčasnou porážkou prasat v zamořených oblastech.
Článek 2
1. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům uvedeným v čl. 1 odst. 1 za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a), b) c) a d), v průměru nepřesáhne částku:
a)
0,5 EUR za prase domácí, z něhož byl odebrán vzorek;
b)
5 EUR za prase divoké, z něhož byl odebrán vzorek;
c)
2 EUR za test ELISA;
d)
10 EUR za PCR a sekvenování.
2. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. e), v průměru nepřesáhne částku:
a)
6 000 EUR pro Estonsko;
b)
58 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
950 000 EUR pro Litvu;
d)
102 100 EUR pro Polsko.
3. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. f), v průměru nepřesáhne částku:
a)
100 000 EUR pro Litvu;
b)
150 000 EUR pro Polsko.
4. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. g), v průměru nepřesáhne částku:
75 000 EUR pro Litvu.
5. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. h), v průměru nepřesáhne částku:
a)
1 500 EUR pro Estonsko;
b)
15 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
75 000 EUR pro Litvu;
d)
11 250 EUR pro Polsko.
6. Finanční příspěvek Unie pro členské státy uvedené v čl. 1 odst. 3 nepřesáhne částku:
a)
225 000 EUR pro Litvu;
b)
337 500 EUR pro Polsko.
7. Finanční příspěvek Unie pro členské státy uvedené v čl. 1 odst. 1 nepřesáhne částku:
a)
27 000 EUR pro Estonsko;
b)
190 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
1 948 000 EUR pro Litvu;
d)
1 341 000 EUR pro Polsko.
8. Výdaje způsobilé pro finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v odst. 1 písm. c) a d) se omezí na náklady vynaložené členskými státy na:
a)
nákup souprav k vyšetřením, činidel a veškerého spotřebního materiálu, který je určen a používán speciálně pro provádění laboratorních vyšetření;
b)
pracovníky, v jakékoli funkci, konkrétně přidělené (zcela nebo částečně) na provádění vyšetření v laboratoři; tyto náklady jsou omezeny na skutečné mzdy plus platby sociálního zabezpečení a další zákonné náklady zahrnuté do odměny;
c)
režijní náklady rovnající se 7 % částky nákladů uvedených v písmenech a) a b).
Článek 3
1. Finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v článku 1 bude poskytnut, pokud dotčené členské státy:
a)
provedou činnosti a opatření popsané v jejich plánech;
b)
provedou opatření v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Unie, včetně pravidel pro hospodářskou soutěž a pro zadávání veřejných zakázek;
c)
zašlou Komisi nejpozději do 30. dubna 2015 závěrečnou technickou zprávu o opatřeních v souladu s přílohou I a závěrečnou finanční zprávu v souladu s přílohou II.
2. V případě, že některý členský stát nevyhoví ustanovením odstavce 1, může Komise snížit finanční příspěvek Unie úměrně k povaze a závažnosti takového porušení předpisů a k finanční ztrátě utrpěné Unií.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice a Polské republice.
V Bruselu dne 24. dubna 2014.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 24. travnja 2014.
o financijskom doprinosu Unije za mjere nadzora i druge hitne mjere provedene u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj protiv afričke svinjske kuge
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2551)
(Vjerodostojni su samo tekstovi na estonskom, latvijskom, litavskom i poljskom jeziku)
(2014/236/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/470/EZ od 25. svibnja 2009. o troškovima u području veterinarstva (1), a posebno njezin članak 8.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2), a posebno njezin članak 84.,
budući da:
(1)
Afrička svinjska kuga (ASK) zarazna je, obično smrtonosna, virusna bolest domaćih i divljih svinja koja ozbiljno ometa trgovinu živim svinjama i proizvodima dobivenima od svinja unutar Unije te njihov izvoz u treće zemlje.
(2)
Nakon potvrđivanja prisutnosti afričke svinjske kuge u Gruziji 2007., bolest se proširila na Rusku Federaciju gdje su prijavljena brojna izbijanja te bolesti među svinjama i divljim svinjama diljem europskog dijela Rusije. U lipnju 2013. Bjelarus je potvrdio izbijanje afričke svinjske kuge kod dvorišnih svinja u regiji Grodno, oko četrdeset kilometara od granice s Litvom i blizu granice s Poljskom.
(3)
Provedbenom odlukom Komisije 2013/498/EU (3) predviđen je financijski doprinos Unije za mjere nadzora i druge hitne mjere protiv ASK-a koje su 2013. provedene u Estoniji, Latviji, Litvi i Poljskoj, odnosno državama članicama izloženima izravnoj prijetnji od unošenja ASK-a.
(4)
U siječnju 2014. prijavljeno je izbijanje te bolesti u populaciji divljih svinja u Ukrajini te se bolest i dalje širi u Bjelarusu i Ruskoj Federaciji. Nadalje, u siječnju 2014. otkrivena su dva slučaja ASK-a u populaciji divljih svinja u Litvi, a nekoliko dana nakon toga prijavljena su još dva slučaja u divljih svinja u Poljskoj. U obje države članice bolest se pojavila na granici s Bjelarusom. Stoga stanje afričke svinjske kuge u zemljama koje graniče s Europskom unijom predstavlja stalnu prijetnju gospodarstvima na kojima se drže svinje unutar Unije, zbog činjenice da se virus može unijeti u države članice koje graniče sa zaraženim trećim zemljama putem divljih svinja koje ulaze na područje Unije iz zaraženih područja, ali i putem vozila koja su prevozila žive životinje ili putem neovlaštenog unosa proizvoda dobivenih od svinja u Uniju.
(5)
Rizik unošenja ASK-a u Uniju viši je za Estoniju, Latviju, Litvu i Poljsku zbog nastanka i razvoja te bolesti u graničnom području Bjelarusa, Ruske Federacije i Ukrajine. Te su države članice obavijestile Komisiju i druge države članice o mjerama koje namjeravaju usvojiti kako bi pojačale zaštitu na svojem državnom području i na državnom području drugih država članica.
(6)
Tijekom 2013. Estonija, Latvija, Litva i Poljska provele su nadzor za rano otkrivanje ASK-a kod divljih svinja i domaćih svinja. U svrhu boljeg sprečavanja ASK-a potrebno je provesti određene aktivnosti nadzora na državnom području navedenih trećih zemalja.
(7)
Čišćenje i dezinfekcija vozila koja su možda bila u kontaktu s virusom afričke svinjske kuge jedna je od glavnih mjera predostrožnosti protiv ulaska afričke svinjske kuge u Uniju. Stoga se Provedbenom odlukom Komisije 2013/426/EU (4) utvrđuju određene mjere za sprečavanje unošenja u Uniju ASK-a iz Bjelarusa i Ruske Federacije i određuje da se vozila kojima se prevoze žive životinje i koja ulaze u Uniju iz zaraženih područja primjereno očiste i dezinficiraju.
(8)
Neovisno o odredbama Uredbe Komisije (EZ) br. 206/2009 (5), rizik unošenja ASK-a u Uniju putem osobnih pošiljaka koje sadržavaju proizvode od svinja i koje su poslane poštom ili nošene u prtljazi putnika koji dolaze posebno iz Bjelarusa, Ruske Federacije i Ukrajine, nije zanemariv i zahtijeva dodatne mjere i kontrole na mjestima ulaska.
(9)
Osim toga, širok raspon dionika, uključujući veterinare, profesionalne i neprofesionalne poljoprivrednike, vozače kamiona, carinske službenike, putnike i širu javnost treba upoznati s rizikom unošenja afričke svinjske kuge i njezinih posljedica putem dobro ciljane kampanje podizanja svijesti u svrhu podizanja svijesti o bolesti i razine pripravnosti u okviru svojih kriznih planova izrađenih u skladu s Direktivom Vijeća 2002/60/EZ kako bi se osigurala brza reakcija u slučaju unošenja ASK-a.
(10)
ASK je 2014. otkriven kod divljih svinja u Litvi i Poljskoj, a tim dvjema državama članicama izravno prijeti i prisutnost ASK-a u susjednom Bjelarusu. Kako bi svele rizik od širenja bolesti na svojem državnom području na najmanju moguću mjeru, Litva i Poljska namjeravaju smanjiti gustoću prijemljivih nositelja u gospodarstvima na kojima se drže svinje koja imaju nisku razinu biosigurnosti i nalaze se na zaraženom području promicanjem klanja svinja i sprečavanjem obnove populacije gospodarstava na kojima se drže svinje barem godinu dana. U prosincu 2013. Estonija, Latvija, Litva i Poljska podnijele su svoje planove i procjene troškova provedbe hitnih mjera tijekom 2014. u područjima za koja se smatra da su izložena visokom riziku od unosa afričke svinjske kuge iz Bjelarusa, Ruske Federacije i Ukrajine. Komisija je razmotrila navedene planove za financijski doprinos Unije i utvrdila da su u skladu s Direktivom 2002/60/EZ (6).
(11)
Aktivnosti koje su poduzele Estonija, Latvija, Litva i Poljska za nadzor bolesti, čišćenje i dezinfekciju vozila i za organiziranje kampanja podizanja svijesti sufinancirane su u iznosu od 50 %.
(12)
Aktivnosti koje su poduzele Litva i Poljska za smanjivanje gustoće populacije svinja u zaraženim područjima na granici s Bjelarusom treba sufinancirati u iznosu od 30 %.
(13)
Kako planirane mjere koje su podnijele Estonija, Latvija, Litva i Poljska za hitne mjere protiv unošenja afričke svinjske kuge iz Bjelarusa, Ruske Federacije i Ukrajine koje je potrebno provesti u 2014. predstavljaju dovoljno detaljan okvir u smislu članka 94. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (7), ova Odluka predstavlja odluku o financiranju izdataka predviđenih u programu rada za bespovratna sredstva.
(14)
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. U okviru hitnih mjera za zaštitu od ASK-a koje su poduzele Estonija, Latvija, Litva i Poljska 2014., te države članice imaju pravo na poseban doprinos Unije za troškove provedbe aktivnosti opisanih u stavcima 2. i 3. i predviđenih za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2014.
2. Financijski doprinos Unije iznosi 50 % troškova nastalih i isplaćenih za provedbu sljedećih aktivnosti:
(a)
uzorkovanja domaćih svinja;
(b)
uzorkovanja divljih svinja;
(c)
testova ELISA;
(d)
testova PCR i sekvenciranja;
(e)
nabavu opreme i dezinfekcijskih sredstava za aktivnosti čišćenja i dezinfekcije;
(f)
nabavu posebne opreme za uklanjanje lešina;
(g)
nabavu opreme za provedbu viroloških laboratorijskih testova;
(h)
kampanja podizanja svijesti.
3. Financijski doprinos Unije iznosi 30 % troškova koje su snosile i platile Litva i Poljska za troškove naknade štete vlasnicima svinja za gubitke uzrokovane ranim klanjem svinja u zaraženim područjima.
Članak 2.
1. Najviši iznos troškova koji će se nadoknaditi državama članicama iz članka 1. stavka 1. za aktivnosti iz članka 1. stavka 2. točaka (a), (b), (c) i (d), u prosjeku ne smije biti veći od:
(a)
0,5 EUR po uzorkovanoj domaćoj svinji;
(b)
5 EUR po uzorkovanoj divljoj svinji;
(c)
2 EUR po testu ELISA;
(d)
10 EUR po testu PCR i sekvenciranja;
2. Najviši iznos troškova koji će se nadoknaditi za aktivnosti iz članka 1. stavka 2. točke (e) u prosjeku ne smije biti veći od:
(a)
6 000 EUR za Estoniju;
(b)
58 000 EUR za Latviju;
(c)
950 000 EUR za Litvu;
(d)
102 100 EUR za Poljsku.
3. Najviši iznos troškova koji će se nadoknaditi za aktivnosti iz članka 1. stavka 2. točke (f) ne smije biti veći od:
(a)
100 000 EUR za Litvu;
(b)
150 000 EUR za Poljsku.
4. Najviši iznos troškova koji će se nadoknaditi za aktivnosti iz članka 1. stavka 2. točke (g) ne smije biti veći od:
75 000 EUR za Litvu.
5. Najviši iznos troškova koji će se nadoknaditi za aktivnosti iz članka 1. stavka 2. točke (h) u prosjeku ne smije biti veći od:
(a)
1 500 EUR za Estoniju;
(b)
15 000 EUR za Latviju;
(c)
75 000 EUR za Litvu;
(d)
11 250 EUR za Poljsku.
6. Financijski doprinos Unije državama članicama iz članka 1. stavka 3. ne smije biti veći od:
(a)
225 000 EUR za Litvu;
(b)
337 500 EUR za Poljsku.
7. Financijski doprinos Unije državama članicama iz članka 1. stavka 1. ne smije biti veći od:
(a)
27 000 EUR za Estoniju;
(b)
190 000 EUR za Latviju;
(c)
1 948 000 EUR za Litvu;
(d)
1 341 000 EUR za Poljsku.
8. Prihvatljivi izdaci za financijski doprinos Unije za mjere iz stavka 1. točaka (c) i (d) ograničeni su na troškove koje snose države članice za:
(a)
nabavu pribora za testiranje, reagensa i svih ostalih potrošnih materijala koji se mogu identificirati i koji se posebno koriste za provođenje laboratorijskih testova;
(b)
osoblje, bez obzira na status, u cijelosti ili djelomično posebno raspoređeno za provođenje testova u prostorijama laboratorija, ograničeno na stvarne plaće plus naknade za socijalno osiguranje i druge zakonske troškove uključene u plaću;
(c)
neizravne troškove u iznosu od 7 % zbroja troškova iz točaka (a) i (b).
Članak 3.
1. Financijski doprinos Unije za mjere iz članka 1. odobrava se ako navedene države članice:
(a)
provedu aktivnosti i mjere opisane u svojim planovima;
(b)
provedu mjere u skladu s relevantnim odredbama zakona Unije, uključujući pravila o tržišnom natjecanju i sklapanju ugovora o javnoj nabavi;
(c)
najkasnije do 30. travnja 2015. Komisiji dostave završno tehničko izvješće za mjere u skladu s Prilogom I. i završno financijsko izvješće u skladu s Prilogom II.
2. Ako država članica ne postupi u skladu sa stavkom 1., Komisija može smanjiti financijski doprinos Unije razmjerno prirodi i težini prekršaja i financijskom gubitku Unije.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena Republici Estoniji, Republici Latviji, Republici Litvi i Republici Poljskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. travnja 2014.