NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 733/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 994/98 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 109 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 994/98 (1) opravňuje Komisi prohlásit prostřednictvím nařízení, že některé specifikované kategorie podpor jsou slučitelné s vnitřním trhem a nevztahuje se na ně oznamovací povinnost podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Státní podpora je objektivní pojem vymezený v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pravomoc Komise přijímat blokové výjimky, stanovená v nařízení (ES) č. 994/98, se vztahuje pouze na opatření, která splňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a představují tudíž státní podporu. Skutečnost, že je určitá kategorie podpory zahrnuta do nařízení (ES) č. 994/98 nebo v určitém nařízení o výjimce, nepředurčuje kvalifikaci určitého opatření jakožto státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(3)
Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyhlásit, že za určitých podmínek je podpora ve prospěch malých a středních podniků, podpora ve prospěch výzkumu a vývoje, podpora ve prospěch ochrany životního prostředí, podpora ve prospěch zaměstnanosti a vzdělávání a podpora, jež odpovídá mapě poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát, slučitelná s vnitřním trhem a nevztahuje se na ni oznamovací povinnost.
(4)
Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout podpory na výzkum a vývoj, avšak nikoliv na inovace. Inovace se mezitím staly jednou z politických priorit Unie v rámci iniciativy „Unie inovací“, jedné ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Navíc mnohé podpory na inovace jsou poměrně drobné a nenarušují výrazně hospodářskou soutěž.
(5)
V oblasti kultury a zachování kulturního dědictví nemusí řada opatření přijatých členskými státy představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy. Nicméně pokud opatření v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy v současnosti povinny je oznamovat Komisi. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi, aby udělila výjimku na podporu poskytnutou malým a středním podnikům, ale taková výjimka má v oblasti kultury omezené použití, protože příjemci jsou často velké podniky. Přitom malé projekty v oblasti kultury, tvorby a zachování kulturního dědictví, i když jsou prováděny většími společnostmi, nevedou obvykle k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a nedávné případy ukázaly, že taková podpora má na obchod omezený účinek.
(6)
Výjimky v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví by mohly být vymezovány na základě zkušeností Komise zachycených v pokynech, například v případě kinematografických a audiovizuálních děl, nebo by takové výjimky mohly být vytvářeny na základě jednotlivých případů. Komise by při navrhování těchto blokových výjimek měla zohlednit skutečnost, že by se měly vztahovat pouze na opatření představující státní podporu, že by měly být v zásadě zaměřeny na opatření přispívající k cílům „Modernizace státní podpory v EU“ a že blokově lze vyjmout pouze takovou podporu, s níž má již Komise patřičné zkušenosti. Kromě toho by měla být zohledněna primární pravomoc členských států v oblasti kultury, zvláštní ochrana, jíž se podle čl. 167 odst. 1 Smlouvy dostává kulturní rozmanitosti, a zvláštní povaha kultury.
(7)
Členské státy jsou povinny Komisi oznamovat i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených přírodními katastrofami. Částky podpory poskytnuté v této oblasti jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout takovou podporu z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta malým a středním podnikům. Velké společnosti však mohou být přírodními katastrofami rovněž postiženy. Ze zkušeností Komise vyplývá, že taková podpora nevede k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a že na základě získaných zkušeností lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(8)
Členské státy musí oznámit Komisi i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených určitými nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu. Částky podpory poskytnuté v této oblasti jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout takovou podporu z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta malým a středním podnikům. Nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu mohou být nicméně postiženy i velké společnosti. Ze zkušeností Komise vyplývá, že taková podpora nevede k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a že na základě získaných zkušeností lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(9)
V souladu s článkem 42 Smlouvy se pravidla státní podpory za určitých podmínek nevztahují na některá opatření podpory ve prospěch zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy. Článek 42 se nevztahuje na odvětví lesnictví ani na produkty neuvedené v příloze I. Proto je v současnosti možné vyjmout na základě nařízení (ES) č. 994/98 podporu v odvětví lesnictví a pro potravinářské produkty neuvedené v příloze I, pouze pokud je omezena na malé a střední podniky. Komise by měla mít možnost vyjmout určité druhy podpory ve prospěch odvětví lesnictví, mimo jiné podpory zahrnuté do programů rozvoje venkova, a rovněž podpory ve prospěch propagace a reklamy potravinářských produktů neuvedených v příloze I, jsou-li podle zkušeností Komise v těchto případech narušení hospodářské soutěže omezená a lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(10)
V souladu s článkem 7 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (2) se články 107, 108 a 109 Smlouvy uplatňují na podporu poskytovanou členskými státy ve prospěch podniků v odvětví rybolovu, s výjimkou plateb, které členské státy uskutečnily na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 a v souladu s ním. Dodatečná státní podpora na ochranu mořských a sladkovodních biologických zdrojů má na obchod mezi členskými státy obvykle omezený vliv, přispívá k plnění cílů Unie v oblasti námořní a rybářské politiky a nepředstavuje vážné narušení hospodářské soutěže. Poskytnuté částky podpory jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti.
(11)
V odvětví sportu, zejména v oblasti amatérského sportu, nemusí řada opatření přijatých členskými státy představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy. Nicméně pokud opatření v oblasti sportu státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy v současnosti povinny je oznamovat Komisi. Státní podpora sportu, zejména amatérského sportu nebo sportu provozovaného v malém rozsahu, má na obchod mezi členskými státy často pouze omezený vliv a nepředstavuje vážné narušení hospodářské soutěže. Kromě toho jsou poskytnuté částky obvykle omezené. Na základě zkušeností mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti a lze tak zajistit, aby podpora sportu neznamenala výrazné narušení.
(12)
Pokud jde o podporu v oblasti letecké a námořní přepravy, podle zkušeností Komise sociální podpora v oblasti dopravy pro obyvatele odlehlých regionů, jako jsou nejvzdálenější regiony a ostrovy včetně ostrovních členských států o jednom regionu a řídce osídlených oblastí, nezpůsobuje výrazná narušení hospodářské soutěže, pokud je poskytována nezávisle na totožnosti dopravce, a je možné stanovit jasné podmínky slučitelnosti.
(13)
V posledních letech získala Komise rozsáhlé zkušenosti s podporou pro odvětví širokopásmového připojení a vytvořila příslušné pokyny (3). Ze zkušeností Komise vyplývá, že podpory pro některé typy širokopásmové infrastruktury nevedou k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a mohly by být blokově vyňaty za předpokladu splnění určitých podmínek slučitelnosti a za předpokladu, že je infrastruktura použita v tzv. „bílých oblastech“, tedy v oblastech, kde infrastruktura téže kategorie není přítomna (širokopásmové připojení nebo vysokorychlostní přístupová síť nové generace, NGA) a kde v blízké budoucnosti pravděpodobně nebude rozvinuta, jak je uvedeno v kritériích vypracovaných v pokynech. To platí pro podporu poskytování základního širokopásmového připojení a pro podporu malých jednotlivých opatření, která se týkají sítí NGA, jakož i pro podporu stavebně-inženýrských prací širokopásmového připojení a pasivní širokopásmové infrastruktury.
(14)
Pokud jde o infrastrukturu, řada opatření přijatých členskými státy nemusí představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy nebo protože opatření spočívá v náhradě za službu obecného hospodářského zájmu, která splňuje veškerá kritéria judikatury ve věci Altmark (4). Nicméně pokud financování infrastruktury státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy povinny ji oznámit Komisi. Pokud jde o infrastrukturu, mohou nízké částky podpory věnované infrastrukturním projektům představovat účinný způsob podpory cílů Unie, jestliže tato podpora minimalizuje náklady a potenciální narušení hospodářské soutěže je omezené. Komise by tudíž měla mít možnost udělit výjimku projektům v oblasti infrastruktury podporujícím cíle uvedené v tomto nařízení a další cíle společného zájmu, zejména cíle strategie Evropa 2020 (5). Výjimka by se mohla vztahovat i na podporu pro projekty zahrnující víceodvětvové sítě nebo zařízení, u nichž jsou zapotřebí poměrně malé částky podpory. Avšak blokové výjimky lze udělovat pouze v případech infrastrukturních projektů, kde má Komise dostatečné zkušenosti ke stanovení jasných a přísných kritérií slučitelnosti, aby bylo zajištěno, že riziko potenciálního narušení hospodářské soutěže bude omezené a že velké částky podpory budou i nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(15)
Oblast působnosti nařízení (ES) č. 994/98 by proto měla být rozšířena na nové kategorie podpory. Jejich začlenění nemá vliv na kvalifikaci určitého opatření jakožto státní podpory v kategoriích nebo odvětvích, kde jsou členské státy již aktivní.
(16)
Nařízení (ES) č. 994/98 vyžaduje, aby pro každou kategorii podpor, u kterých Komise přijme nařízení o blokových výjimkách, byly prahy vyjádřené buď jako výše podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů, nebo v podobě maximální výše podpory. Tato podmínka znesnadňuje blokové výjimky na některé typy opatření zahrnující opatření státní podpory, u kterých v důsledku zvláštního způsobu, jakým byla koncipována, nelze přesně vyjádřit intenzitu podpory nebo maximální výši podpory, jako jsou například nástroje finančního inženýrství nebo některé formy opatření k propagaci investic rizikového kapitálu. To je způsobeno zejména skutečností, že taková komplexní opatření mohou zahrnovat podporu na různých úrovních: u přímých příjemců, zprostředkujících příjemců a nepřímých příjemců. S ohledem na rostoucí význam takových opatření a jejich přínos pro cíle Unie by měla být při umožnění výjimek pro ně zajištěna větší flexibilita. U těchto opatření by tedy mělo být možné stanovit prahové hodnoty pro konkrétně udělenou podporu, pokud jde o maximální míru státní podpory daného opatření nebo vztahující se k němu. Maximální míra státní podpory může zahrnovat podpůrný prvek, který nemusí být státní podporou, jsou-li součástí daného opatření alespoň určité prvky, které zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a které nejsou okrajové.
(17)
Nařízení (ES) č. 994/98 vyžaduje po členských státech, aby předložily souhrny informací o podporách, které poskytly a na které se vztahuje nařízení o výjimkách. Zveřejnění těchto souhrnů je nezbytné pro zabezpečení transparentnosti opatření přijatých členskými státy. Jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie bylo nejúčinnějším prostředkem v době, kdy bylo nařízení (ES) č. 994/98 přijato. Nicméně s ohledem na rozvoj elektronických komunikačních prostředků je zveřejnění těchto souhrnů na internetových stránkách Komise rychlejší a efektivnější metodou a zvýší transparentnost ku prospěchu zúčastněných stran. Je proto třeba nahradit zveřejnění uvedených souhrnů v Úředním věstníku zveřejněním na internetových stránkách Komise.
(18)
Obdobně by se návrhy nařízení a ostatní dokumenty, které má zkoumat Poradní výbor pro státní podpory v souladu s nařízením (ES) č. 994/98, měly zveřejňovat na internetových stránkách Komise, a nikoli v Úředním věstníku Evropské unie, aby byla zabezpečena větší transparentnost, snížena administrativní zátěž a zkrácena prodleva při zveřejňování.
(19)
Konzultační postup zavedený v článku 8 nařízení (ES) č. 994/98 stanoví, že před zveřejněním návrhu nařízení musí být konzultován Poradní výbor pro státní podpory. Nicméně v zájmu větší transparentnosti by měl být návrh nařízení zveřejněn na internetových stránkách Komise současně s první konzultací Komise s poradním výborem.
(20)
Nařízení (ES) č. 994/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 994/98 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
„Nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory“.
2)
Článek 1 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
podpora ve prospěch:
i)
malých a středních podniků,
ii)
výzkumu, vývoje a inovací,
iii)
ochrany životního prostředí,
iv)
zaměstnanosti a odborné přípravy,
v)
kultury a zachování kulturního dědictví,
vi)
nápravy škod způsobených přírodními katastrofami,
vii)
nápravy škod způsobených některými nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu,
viii)
lesnictví,
ix)
propagace potravinářských produktů neuvedených v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie,
x)
ochrany mořských a sladkovodních biologických zdrojů,
xi)
sportu,
xii)
obyvatel odlehlých regionů na dopravu, pokud má podpora sociální charakter a je poskytována nezávisle na totožnosti dopravce,
xiii)
základní širokopásmové infrastruktury, malých jednotlivých opatření podpory infrastruktury, která se týkají přístupových sítí nové generace, stavebně-inženýrských prací širokopásmového připojení a pasivní širokopásmové infrastruktury, v oblastech, kde taková širokopásmová infrastruktura neexistuje nebo nebude pravděpodobně v blízké budoucnosti rozvinuta,
xiv)
infrastruktury na podporu cílů uvedených v bodech i) až xiii) tohoto písmene a v písmeni b) a na podporu dalších cílů společného zájmu, zejména cílů strategie Evropa 2020.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
prahy vyjádřené jako výše podpory v poměru k souhrnu nákladů, které je možné zahrnout, nebo v podobě maximální výše podpory nebo, v případě některých typů podpory, kdy může být obtížné přesně stanovit výši podpory nebo částku podpory, zejména u nástrojů finančního inženýrství nebo investic rizikového kapitálu či v případech podobné povahy, v podobě maximální míry státní podpory daného opatření nebo vztahující se k němu, aniž je dotčena kvalifikace dotyčných opatření podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie;“.
3)
V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„Při uskutečňování režimů podpory nebo jednotlivých podpor poskytnutých mimo jakýkoliv režim, které byly vyňaty podle nařízení uvedených v čl. 1 odst. 1, předloží členské státy Komisi souhrny informací o těchto režimech podpory nebo jednotlivých podporách, na které se nevztahuje vynětí, za účelem jejich zveřejnění na internetových stránkách Komise.“
4)
Článek 8 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
současně se zveřejněním jakéhokoli návrhu nařízení v souladu s článkem 6“;
b)
v odstavci 2 se druhá věta nahrazuje tímto:
„K oznámení o svolání zasedání se přikládají projednávané návrhy a dokumenty, jež mohou být zveřejněny na internetových stránkách Komise.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
UREDBA VIJEĆA (EU) br. 733/2013
od 22. srpnja 2013.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 994/98 o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora
(Tekst značajan za EGP)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 109.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
budući da:
(1)
Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 (1), ovlašćuje Komisiju da, donošenjem uredbi, odredi da su određene navedene kategorije potpore u skladu s unutarnjim tržištem i izuzete od obveze prijavljivanja iz članka 108. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
(2)
Državna potpora objektivan je pojam definiran u članku 107. stavku 1. UFEU-a. Ovlast Komisije da usvoji skupna izuzeća utvrđena u Uredbi Vijeća (EZ) br. 994/98 odnosi se samo na mjere koje ispunjavaju sve kriterije članka 107. stavka 1. UFEU-a te stoga čine državnu potporu. Uključivanje određene kategorije potpore u Uredbu (EZ) br. 994/98 ili u uredbu o izuzeću ne kvalificira unaprijed određenu mjeru kao državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.
(3)
Uredbom (EZ) br. 994/98 Komisiju se ovlašćuje da odredi da su pod određenim uvjetima potpore malim i srednjim poduzećima („MSP”), potpore u korist istraživanja i razvoja, potpore u korist zaštite okoliša, potpore u korist zapošljavanja i osposobljavanja i potpore sukladne s kartom koju je Komisija odobrila svakoj državi članici za dodjelu regionalnih potpora, u skladu s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja.
(4)
Uredba (EZ) br. 994/98 ovlašćuje Komisiju da izuzme potporu za istraživanje i razvoj, ali ne i za inovacije. Inovacije su postale prioritet politike Unije u kontekstu „Unije inovacija”, jedne od glavnih inicijativa Europe 2020. Štoviše, mnoge mjere potpore za inovacije relativno su male i ne dovode do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja.
(5)
U sektoru zaštite kulture i kulturne baštine, veći broj mjera koje države članice poduzimaju ne bi mogle predstavljati potporu jer ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a jer, na primjer, korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost ili ne postoji utjecaj na trgovinsku razmjenu između država članica. Međutim, ako mjere u području zaštite kulture i kulturne baštine čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, trenutno su države članice dužne obavijestiti Komisiju o tim mjerama. Uredba (EZ) br. 994/98 ovlašćuje Komisiju da izuzme potporu dodijeljenu MSP-ima, ali takvo bi se izuzeće u sektoru kulture trebalo koristiti ograničeno, jer su primatelji često velike tvrtke. Ipak, u malim kulturama, projekti stvaranja i očuvanja baštine, čak i ako ih izvode veće tvrtke, obično ne dovode do značajnijeg narušavanja tržišnog natjecanja, a nedavni slučajevi pokazuju da takva potpora ima ograničen utjecaj na trgovinsku razmjenu.
(6)
Moguće je napraviti iznimke u području kulture i očuvanja nasljeđa na temelju iskustva Komisije kako je navedeno u smjernicama, kao što su za filmska i audiovizualna djela, ili kako se razvilo od slučaja do slučaja. Pri formuliranju takvih skupnih izuzeća, Komisija bi trebala uzeti u obzir da bi ona trebala obuhvatiti samo mjere koje čine državnu potporu, da bi se ona u načelu trebala usmjeriti na mjere koje doprinose ciljevima „Modernizacije državne potpore EU-a”, te da se skupno izuzme samo potpora u pogledu koje Komisija već ima značajna iskustva. Osim toga, u obzir bi trebalo uzeti primarnu nadležnost država članica na području kulture i posebne zaštite koju uživa kulturna raznolikost na temelju članka 167. stavka 1. UFEU-a, kao i poseban karakter kulture.
(7)
Države članice također su dužne obavijestiti Komisiju o mjerama državne potpore za otklanjanje štete nastale zbog prirodnih nepogoda. Iznosi odobreni na ovom području obično su ograničeni te je moguće jasno utvrditi jesu li u skladu s uvjetima. Uredba (EZ) br. 994/98 ovlašćuje Komisiju da izuzme takvu potporu od obveze prijavljivanja samo ako se dodjeljuje MSP-ima. Međutim, velike tvrtke također mogu biti pogođene prirodnim nepogodama. Iz iskustva Komisije, takva potpora ne dovodi do značajnog narušavanja tržišnog natjecanja, a na temelju stečenog iskustva moguće je jasno utvrditi je li u skladu s uvjetima.
(8)
Države članice također su dužne obavijestiti Komisiju o mjerama državne potpore za otklanjanje štete nastale zbog određenih nepovoljnih vremenskih uvjeta u ribarstvu. Iznosi odobreni na ovom području obično su ograničeni te je moguće jasno utvrditi jesu li u skladu s uvjetima. Uredba (EZ) br. 994/98 ovlašćuje Komisiju da izuzme takvu potporu od obveze prijavljivanja samo ako se dodjeljuje MSP-ima. Međutim, velike tvrtke također mogu biti pogođene nepovoljnim vremenskim uvjetima u ribarstvu. Iz iskustva Komisije, takva potpora ne dovodi do značajnih narušavanja tržišnog natjecanja i na temelju stečenog iskustva moguće je jasno utvrditi je li u skladu s uvjetima.
(9)
U skladu s člankom 42. UFEU-a, propisi o državnim potporama ne primjenjuju se pod određenim uvjetima na određene mjere potpore u korist poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. UFEU-u. Članak 42. ne odnosi se na šumarstvo ni proizvode koji nisu navedeni u Prilogu I. Dakle, u ovom trenutku, na temelju Uredbe (EZ) br. 994/98, potpora za šumarstvo i proizvode u prehrambenom sektoru koji nisu navedeni u Prilogu I. može se izuzeti samo ako je ograničena na MSP-e. Komisija bi trebala biti u stanju izuzeti određene vrste potpora u korist šumarstva, uključujući potpore sadržane u programima ruralnog razvoja i one u korist promocije i oglašavanja proizvoda u prehrambenom sektoru koji nisu navedeni u Prilogu I. kad su, prema iskustvu Komisije, narušavanja tržišnog natjecanja ograničena te je moguće jasno utvrditi jesu li u skladu s uvjetima.
(10)
U skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1198/2006 od 27. srpnja 2006. o Europskom fondu za ribarstvo (2), članci 107., 108. i 109. UFEU-a primjenjuju se na potpore koje države članice dodjeljuju poduzećima u sektoru ribarstva, osim za uplate država članica na temelju Uredbe (EZ) br. 1198/2006 i u skladu s njom. Dodatna državna potpora za očuvanje morskih i slatkovodnih bioloških resursa obično ima ograničen utjecaj na trgovinu među državama članicama, doprinosi ciljevima Unije na području pomorske i ribarstvene politike te ne dovodi do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Dodijeljeni iznosi obično su ograničeni i moguće je jasno utvrditi jesu li u skladu s uvjetima.
(11)
U sektoru sporta, posebice na području amaterskog sporta, veći broj mjera koje države članice poduzimaju ne bi mogle predstavljati potporu jer ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a jer, na primjer, korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost ili ne postoji utjecaj na trgovinsku razmjenu između država članica. Međutim, ako mjere u području sporta predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, trenutno su države članice u obvezi obavijestiti Komisiju o njima. Mjere državnih potpora za sport, posebice onih na području amaterskog sporta ili malih sportova, često imaju ograničen učinak na trgovinu među državama članicama i ne dovode do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Dodijeljeni iznosi također su obično ograničeni. Na temelju stečenog iskustva moguće je jasno utvrditi jesu li u skladu s uvjetima kako bi se osiguralo da potpora za sport ne dovede do značajnog narušavanja.
(12)
U odnosu na potpore u zračnom i pomorskom prometu, po iskustvu Komisije, potpore koje imaju socijalni karakter za prijevoz stanovnika iz udaljenih regija poput najudaljenijih regija i otoka, uključujući i otočne države članice s jednom regijom i rijetko naseljena područja, pod uvjetom da se dodjeljuju bez diskriminacije u odnosu na identitet prijevoznika, ne dovode do značajnijeg narušavanja tržišnog natjecanja i moguće je jasno utvrditi jesu li u skladu s uvjetima.
(13)
Na području potpora za infrastrukturu širokopojasne mreže, Komisija je posljednjih nekoliko godina stekla veliko iskustvo, te je osmislila smjernice (3). Iz iskustva Komisije, potpora za određene vrste širokopojasne infrastrukture ne dovodi do značajnih narušavanja tržišnog natjecanja i grupno bi izuzeće moglo biti korisno, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti sukladnosti i da je infrastruktura raspoređena na „bijelim područjima”, što su područja gdje ne postoji infrastruktura iste kategorije (bilo širokopojasne ili pristupa sljedeće generacije vrlo velike brzine, „NGA”) i gdje nije vjerojatno da će se razviti u bliskoj budućnosti, kao što je navedeno u kriterijima razvijenim u smjernicama. To vrijedi i za potpore koje obuhvaćaju pružanje osnovne širokopojasne mreže, kao i za male pojedinačne mjere potpore koje pokrivaju mreže NGA, potpore za građevinske radove povezane sa širokopojasnom mrežom i pasivnu širokopojasnu infrastrukturu.
(14)
U pogledu infrastrukture, veći broj mjera koje države članice poduzimaju ne bi mogao predstavljati potporu jer ne ispunjava sve kriterije članka 107. stavka 1. UFEU-a, na primjer, jer korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost, ne utječe na trgovinsku razmjenu između država članica ili zbog toga što se mjera sastoji od naknade za uslugu od općeg gospodarskog interesa koja ispunjava sve kriterije iz predmeta Altmark (4). Međutim, ako financiranje infrastrukture predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, države članice moraju obavijestiti Komisiju o njima. S obzirom na infrastrukturu, mali iznosi potpore za infrastrukturne projekte mogu biti učinkovit način podrške ciljevima Unije ako se potporom smanjuju troškovi te ograničava moguće narušavanje tržišnog natjecanja. Komisija bi stoga trebala biti u stanju izuzeti državne potpore za izgradnju infrastrukturnih projekata koji podupiru ciljeve navedene u ovoj Uredbi i koji podupiru druge ciljeve od zajedničkog interesa, posebice ciljeve Europe 2020 (5). To bi moglo uključivati potporu za projekte koji obuhvaćaju višesektorske mreže ili objekte gdje su potrebni relativno mali iznosi potpora. Međutim, skupna izuzeća mogu se odobriti samo za infrastrukturne projekte gdje Komisija ima dovoljno iskustva da odredi jasne i stroge kriterije sukladnosti koji osiguravaju ograničen rizik od mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i obvezu prijavljivanja velikih iznosa potpore sukladno članku 108. stavku 3. UFEU-a.
(15)
Dakle, područje primjene Uredbe (EZ) br. 994/98 trebalo bi proširiti i na nove kategorije potpora. To uključivanje ne utječe na kvalifikaciju neke mjere kao državne potpore u kategorijama ili sektorima u kojima države članice već sudjeluju.
(16)
Uredba (EZ) br. 994/98 traži da pragovi za svaku kategoriju potpore za koju Komisija donese uredbu o skupnom izuzeću budu izraženi ili u smislu intenziteta potpore u odnosu na prihvatljive troškove ili u smislu iznosa maksimalne potpore. Ovaj uvjet otežava skupno izuzeće određenih vrsta mjera koje uključuju državne potpore koje, zbog specifičnog načina na koji su oblikovane, ne mogu biti točno izražene u smislu intenziteta potpore ili najvećih iznosa potpore; kao što su instrumenti financijskog inženjeringa ili određeni oblici mjera za poticanje ulaganja rizičnog kapitala. To je tako posebno zahvaljujući činjenici da takve složene mjere mogu uključivati potpore na različitim razinama: izravnih korisnika, srednjih korisnika i neizravnih korisnika. S obzirom na sve veći značaj takvih mjera i njihov doprinos ciljevima Unije, trebalo bi postojati više fleksibilnosti kako bi se omogućilo njihovo izuzeće. Stoga bi trebalo omogućiti, u slučaju takvih mjera, da se odrede pragovi za dodjelu određene potpore u smislu najviše razine državne potpore za tu mjeru ili povezano s njom. Najviša razina potpore države može se sastojati od nekog elementa potpore koji ne mora biti državna potpora, pod uvjetom da ta mjera uključuje barem neke elemente koje sadrži državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, a koji elementi nisu marginalni.
(17)
Uredba (EZ) br. 994/98 zahtijeva od država članica da osiguraju sažetke informacija o potpori koju pružaju, a koja je obuhvaćena uredbom o izuzeću. Objava tih sažetaka potrebna je kako bi se osigurala transparentnost mjera koje su donijele države članice. Objava u Službenom listu Europske unije bila je najučinkovitije sredstvo za osiguravanje transparentnosti u vrijeme kad je donesena Uredba (EZ) br. 994/98. Međutim, s razvojem elektroničkih komunikacijskih medija, objavljivanje sažetaka na internetskoj stranici Komisije brži je i učinkovitiji način, uz dodatnu transparentnost u korist zainteresiranih strana. Stoga, umjesto da budu objavljeni u Službenom listu, te bi sažetke trebalo objavljivati na internetskoj stranici Komisije.
(18)
Slično, nacrti uredbi i drugi dokumenti koje Savjetodavni odbor za državne potpore treba ispitati u skladu s Uredbom (EZ) br. 994/98 trebali bi biti objavljeni na internetskoj stranici Komisije radije nego u Službenom listu, kako bi se osigurala veća transparentnost i smanjio administrativni teret te kašnjenje u objavljivanju.
(19)
Postupak savjetovanja utvrđen u članku 8. Uredbe (EZ) br. 994/98 propisuje da je potrebno savjetovati se sa Savjetodavnim odborom za državne potpore prije objave nacrta uredbe. Međutim, u interesu veće transparentnosti, nacrt uredbe trebalo bi objaviti na internetskoj stranici Komisije u isto vrijeme kad se Komisija prvi put savjetuje sa Savjetodavnim odborom.
(20)
Uredbu (EZ) br. 994/98 stoga bi trebalo izmijeniti na odgovarajući način,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 994/98 mijenja se kako slijedi:
1.
Naslov Uredbe zamjenjuje se sljedećim:
„Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora”.
2.
Članak 1. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
„(a)
potpora u korist:
i.
malih i srednjih poduzeća;
ii.
istraživanja, razvoja i inovacija;
iii.
zaštite okoliša;
iv.
zapošljavanja i izobrazbe;
v.
očuvanja kulture i kulturne baštine;
vi.
otklanjanja štete nastale zbog prirodnih nepogoda;
vii.
otklanjanja štete nastale zbog određenih nepovoljnih vremenskih uvjeta u ribarstvu;
viii.
šumarstva;
ix.
promicanja proizvoda prehrambenog sektora koji nisu navedeni u Prilogu I. UFEU-u;
x.
očuvanja morskih i slatkovodnih bioloških resursa;
xi.
sportova;
xii.
prijevoza stanovnika udaljenih područja kada ta potpora ima socijalni karakter, a odobrava se bez diskriminacije u odnosu na identitet prijevoznika;
xiii.
osnovne širokopojasne infrastrukture, malih pojedinačnih infrastrukturnih mjera koje obuhvaćaju pristupne mreže sljedeće generacije, građevinskih radova povezanih sa širokopojasnom mrežom i pasivne širokopojasne infrastrukture u područjima gdje takve infrastrukture ili nema ili gdje nije vjerojatno da će se takva infrastruktura razviti u bliskoj budućnosti;
xiv.
infrastrukture za potporu ciljevima navedenima u podtočkama i. do xiii. te u točki (b) ovog članka te za potporu drugih ciljeva od zajedničkog interesa, posebice ciljeva Europe 2020.”;
(b)
u stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
„(c)
pragovi izraženi u smislu intenziteta potpore u odnosu na skup prihvatljivih troškova ili u smislu najvećih iznosa potpora ili za određene vrste potpora gdje može biti teško točno utvrditi intenzitet potpore ili iznos potpore, posebice u određenim instrumentima financijskog inženjeringa ili rizičnih kapitalnih ulaganja ili onih slične prirode, u smislu najviše razine državne potpore u ili u vezi s tom mjerom, ne dovodeći u pitanje kvalifikacije predmetnih mjera u svjetlu članka 107. stavka 1. UFEU-a;”.
3.
Članak 3. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Prilikom provedbe sustava potpora ili dodjele pojedinačnih potpora odobrenih izvan bilo kakvog sustava, a koje su izuzete na temelju uredbi navedenih u članku 1. stavku 1., države članice prosljeđuju Komisiji sažetke s informacijama o onim sustavima potpore ili onim pojedinačnim potporama koje nisu uključene u izuzete sustave radi njihovog objavljivanja na internetskim stranicama Komisije.”
4.
Članak 8. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
„(a)
u isto vrijeme kao i objavljivanje bilo kojeg nacrta uredbe u skladu s člankom 6.;”;
(b)
u stavku 2. druga rečenica zamjenjuje se sljedećom:
„Nacrte i dokumente koje treba ispitati prilažu uz prijavu, a mogu se objaviti na internetskim stranicama Komisije.”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. srpnja 2013.