PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1313/2014
оd 10. prosinca 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Uredbom (EZ) br. 1355/2008 (2) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma podrijetlom iz Narodne Republike Kine (Kina). Te su mjere bile u obliku posebne pristojbe po trgovačkom društvu, u rasponu od 361,4 EUR/tona do 531,2 EUR/tona neto mase proizvoda.
(2)
Te je mjere Sud Europske unije poništio 22. ožujka 2012. (3), ali su 18. veljače 2013. ponovo uvedene Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 158/2013 (4).
1.2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(3)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku konačnih antidampinških mjera na snazi (5), Komisija je 12. kolovoza 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Taj je zahtjev podnio Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (FENAVAL) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 75 % ukupne proizvodnje određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma u Uniji.
(4)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom konačnih antidampinških mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
1.3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(5)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 25. listopada 2013. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (6) (Obavijest o pokretanju revizije) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
1.4. Ispitni postupak
1.4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(6)
Ispitnim postupkom usmjerenim na nastavak dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. (razdoblje ispitnog postupka revizije). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu vjerojatnosti nastavka štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2009. do završetka razdoblja ispitnog postupka revizije (razmatrano razdoblje).
1.4.2. Strane na koje se odnosi ispitni postupak
(7)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila sljedeće strane: podnositelja zahtjeva, proizvođače u Uniji i njihova relevantna udruženja, poznate proizvođače izvoznike u Kini i mogućim analognim zemljama, nepovezane uvoznike u Uniji i njihova relevantna udruženja, dobavljače koji opskrbljuju proizvođače u Uniji i njihova relevantna udruženja, udruženje potrošača u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i predstavnike zemlje izvoznika. Te su strane mogle u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Kini i nepovezanih uvoznika u Uniji, smatralo se primjerenim ispitati treba li, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, primijeniti uzorkovanje. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje potrebno i, ako je potrebno, odabrati uzorak, od prethodno navedenih strana zatraženo je da se jave u roku od 15 dana od pokretanja revizije i Komisiji dostave podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
S obzirom na to da je zatražene podatke dostavila samo jedna skupina proizvođača izvoznika iz Kine, nije se smatralo potrebnim odabrati uzorak proizvođača izvoznika.
(10)
Kada je riječ o nepovezanim uvoznicima, utvrđeno je njih 32 koji su pozvani da dostave podatke za uzorkovanje. Sedam ih se odazvalo i dostavilo podatke potrebne za odabir za uzorkovanje. Tri su odabrana za sudjelovanje u uzorkovanju, no samo su dva u roku potvrdila da su voljna biti uključena u uzorak.
(11)
Temeljem prethodno iznesenoga Komisija je zainteresiranim stranama i onima koje su se javile u rokovima iz Obavijesti o pokretanju revizije poslala upitnike. Zaprimljeni su odgovori pet proizvođača iz Unije, jednog proizvođača izvoznika iz Kine koji surađuje, dva nepovezana uvoznika, osam dobavljača koji opskrbljuju proizvođače iz Unije, jednog udruženja dobavljača koji opskrbljuju proizvođače iz Unije i jednog proizvođača iz analogne zemlje.
(12)
Dva su se udruženja uvoznika javila kao zainteresirane strane. Svoje komentare dostavilo je i pet nepovezanih uvoznika.
(13)
Kada je riječ o analognim zemljama proizvođačima, utvrđena su četiri trgovačka društva koja su i pozvana da dostave potrebne podatke. Samo je jedno od tih društava dostavilo zatražene podatke i pristalo na provjeru na licu mjesta.
(14)
Komisija je provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka dampinga, vjerojatnosti ponavljanja štete te interesa Unije. Provjere na licu mjesta obavljene su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španjolska,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španjolska,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Španjolska,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Španjolska;
(b)
proizvođač izvoznik iz Kine:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kina, i njegovo povezano trgovačko društvo Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd;
(c)
nepovezani uvoznici iz Unije:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Njemačka,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Njemačka;
(d)
proizvođač iz analogne države:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turska.
1.5. Objava bitnih činjenica i saslušanja
(15)
Komisija je 13. listopada 2014. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala odrediti antidampinške pristojbe (konačna objava). Nakon konačne objave više je zainteresiranih strana dostavilo podneske, uključujući stajališta o konačnim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Tri uvoznika zatražila su zajedničko saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima, što im je omogućeno. Jedno europsko trgovačko udruženje zatražilo je saslušanje kod službi Komisije, što mu je omogućeno.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(16)
Proizvod na koji se ova revizija odnosi isti je kao i onaj iz početnog ispitnog postupka, odnosno to su pripremljene ili konzervirane mandarine (uključujući tangerske i satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine i drugi slični hibridi agruma koji ne sadržavaju dodana jaka alkoholna pića, bez obzira na to sadržavaju li ili ne sadržavaju dodani šećer ili neki drugi zaslađivač, te kako je definirano pod KN poglavljem 2008, a koji je podrijetlom iz Narodne Republike Kine (dotični proizvod) i koji trenutno pripada tarifnim oznakama KN 2008 30 55, 2008 30 75 i ex 2008 30 90.
(17)
Dotični se proizvod dobiva guljenjem i segmentiranjem određenih varijeteta malih agruma (uglavnom satsuma mandarina) koji se zatim pakiraju u medij šećernog sirupa, soka ili vode u raznim veličinama kako bi se udovoljilo posebnim zahtjevima različitih tržišta.
(18)
Satsuma mandarine, klementine i drugi mali agrumi obično se zajedničkim imenom nazivaju „mandarine”. Većina je ovih različitih voćnih varijeteta prikladna za upotrebu u svježem stanju ili za preradu. Oni su međusobno slični pa se stoga njihovi pripravci i konzervirani proizvodi smatraju jednim proizvodom.
2.2. Istovjetni proizvod
(19)
Proizvođači iz Unije tvrdili su kako su uvozni proizvod i proizvod iz Unije istovjetni temeljem sljedećega:
-
oba proizvoda imaju ista ili vrlo slična fizička svojstva poput okusa, oblika, veličine i teksture,
-
prodaju se istim ili sličnim kanalima i uglavnom konkuriraju cijenom,
-
oba imaju iste ili slične krajnje namjene,
-
lako ih je zamijeniti,
-
klasifikacija radi tarifnih razloga svrstava ih u iste oznake kombinirane nomenklature.
(20)
S druge strane, određeni su uvoznici tvrdili da je uvozni proizvod kvalitetniji jer sadržava manje polomljenih segmenata (najviše 5 %) i zbog toga što su boljega okusa, izgleda i strukture od proizvoda iz Unije. Također se tvrdilo da se uvozni proizvod od proizvoda iz Unije razlikuje po mirisu.
(21)
Komisija je te tvrdnje istražila pa je s obzirom na dostupne podatke zaključila da su ispravne tvrdnje industrije Unije iz uvodne izjave 19.
(22)
U pogledu tvrdnji uvoznika, one su odbijene na temelju sljedećeg:
(a)
određene razlike u kvaliteti u pogledu količine polomljenih segmenata, okusa, izgleda, mirisa i strukture ne utječu na osnovne karakteristike tog proizvoda. Uvozni se proizvod usprkos tome može zamijeniti s proizvodom iz Unije te ima istu ili sličnu krajnju namjenu kao proizvod iz Unije. Štoviše, proizvođači iz Unije svoj su proizvod, također s većim udjelom polomljenih segmenata, tijekom razmatranog razdoblja prodavali i uvoznicima i kategorijama korisnika/potrošača kojima su prodavali uvoznici (npr. lanci supermarketa i dobavljači za pekarsku industriju). Osim toga, jedan lanac supermarketa u Europskoj uniji potvrdio je da je prodavao proizvod europskog i kineskog podrijetla pod istom robnom markom i žigom;
(b)
maksimalni udio od 5 % polomljenih segmenata nije isključiva značajka uvoznih proizvoda. Ispitnim se postupkom zapravo otkrilo da proizvođači iz Unije nude širi raspon kvaliteta s različitim postocima polomljenih segmenata, uključujući i one koje sadržavaju najviše 5 % polomljenih segmenata. Neki su uvoznici nabavili proizvod koji sadržava najviše 5 % polomljenih segmenata od proizvođača iz Unije.
(23)
Zbog toga se, slično kao i u početnom ispitnom postupku, uvozni proizvod i proizvod industrije Unije smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
3.1. Uvodne napomene
(24)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitana je vjerojatnost da istek postojećih mjera dovede do nastavka dampinga.
(25)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., zbog toga što je surađivala samo jedna skupina trgovačkih društava, nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Kine. To je trgovačko društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pokrivalo približno 12 % - 20 % uvoza dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti).
3.2. Damping uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
3.2.1. Analogna zemlja
(26)
U skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost moralo se utvrditi na temelju cijena ili izračunate vrijednosti u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva (analogna zemlja), odnosno cijene po kojoj se iz te treće zemlje istovjetni proizvod uvozi u druge zemlje, uključujući Uniju, ili, ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetni proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.
(27)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela svoju namjeru da radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti za Kinu kao odgovarajuću prikladnu zemlju iskoristi Tursku te je zainteresirane strane pozvala da se oko toga izjasne.
(28)
Što se tiče Turske kao predložene analogne zemlje nisu primljeni nikakvi komentari. Nijedna zainteresirana strana nije predložila proizvođače istovjetnog proizvoda iz neke druge analogne zemlje.
(29)
Jedan od turskih proizvođača izvoznika s kojima je uspostavljen kontakt, Frigo-Pak, na vrijeme je dostavio ispunjen čitav upitnik i pristao na provjeru na licu mjesta u svojim poslovnim prostorima.
3.2.2. Uobičajena vrijednost
(30)
S skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača iz Turske. To trgovačko društvo nije prodavalo istovjetni proizvod na domaćem tržištu pa je stoga uobičajena vrijednost izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe krenuvši s proizvodnim troškovima i, u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (b), dodajući razuman postotak za prodajne, opće i administrativne troškove kao i, u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c), razumnu stopu dobiti. Primijenjena stopa prodajnih, općih i administrativnih troškova stvarna je stopa koju ovaj proizvođač snosi pri prodaji drugih konzerviranih proizvoda na domaćem tržištu i iznosi 10 % - 20 % (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti). Primijenjena stopa dobiti jednaka je onoj koja je primijenjena u početnom ispitnom postupku, odnosno 6,8 %, što predstavlja dobit koju je industrija EU-a ostvarivala prije štete zbog dampinškog uvoza iz Kine.
3.2.3. Izvozna cijena
(31)
Izvozna prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje u Uniju izvršena je izravno nezavisnim kupcima s poslovnim nastanom u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvozna je cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za dotični proizvod kada se on prodaje za izvoz iz Kine u Uniju.
3.2.4. Usporedba
(32)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(33)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje te u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, izvršene su odgovarajuće prilagodbe u pogledu razlika u troškovima prijevoza, osiguranja, bankovnih pristojbi i provizija koje su utjecale na cijene i na usporedivost cijena.
3.2.5. Dampinška marža
(34)
Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(35)
Kod proizvođača izvoznika koji surađuje ta je usporedba ukazala na postojanje dampinga. Dampinška je marža iznosila više od 60 %.
(36)
Za Kinu u cjelini, usporedbom ponderirane prosječne izvozne cijene za kineski uvoz dotičnog proizvoda, kako se navodi u Eurostatu, i ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju (prilagođene kako bi odražavala vjerojatni sastav proizvoda kineskog uvoza u odnosu na sastav proizvoda iz prodaje u EU-u proizvođača izvoznika koji surađuje za usporedive vrste proizvoda) također je utvrđen znatan damping, i to još veće razine.
(37)
Nakon konačne objave europsko trgovinsko udruženje tvrdilo je da za razliku od kineskih proizvođača izvoznika i španjolskih proizvođača nije imalo nikakvu mogućnost provjeriti točne izračune (damping i šteta) te je stoga od Komisije zatražilo da dostavi podatke o izračunu dampinga. Tijekom saslušanja u prisutnosti službenika za saslušanja tri su uvoznika također upozorila da bi im više odgovaralo da su primili podatke o izračunu dampinga.
(38)
U tom smislu treba napomenuti da podaci na kojima je Komisija temeljila svoje izračune sadržavaju poslovne tajne i povjerljive informacije. Proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je dostavio te podatke primio je posebnu objavu detaljnih izračuna dampinga i štete na koje nije uložio nikakve primjedbe ili zahtjeve za pojašnjenje. Komisija te podatke ne može davati na uvid drugim zainteresiranim stranama, a da to ne čini povredu njihove povjerljivosti. Međutim, metode kojima se koristila Komisija, kako su prethodno navedene u uvodnim izjavama 30. - 36., objavljene su svim zainteresiranim stranama. Službenik za saslušanje je tijekom spomenutog saslušanja obavijestio uvoznike da od njega mogu zatražiti da provjeri izračune Komisije u slučaju dvojbe u pogledu njihove točnosti. Međutim, tri uvoznika nisu zatražila intervenciju službenika za saslušanje u tom pogledu.
(39)
U svakom slučaju, europsko trgovinsko udruženje samostalno je izračunalo dampinšku maržu usporedbom Eurostatovih prosječnih uvoznih cijena proizvoda iz Kine s Eurostatovim prosječnim uvoznim cijenama proizvoda iz Turske. Prema tom trgovinskim udruženju, na temelju te usporedbe može se zaključiti da je razina dampinga niža, oko 30 %. U tom smislu prvo treba napomenuti da je u reviziji nakon isteka mjera točna razina dampinga manje važna nego u ispitnom postupku u kojem se određuje razina pristojbe. Drugo, kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama 30. - 33., izračun Komisije temelji se na „stvarnim” podacima o uobičajenoj vrijednosti provjerenih turskih proizvođača koji surađuju te su one detaljno uspoređene s kineskim izvoznim cijenama. Stoga se podatci na kojima Komisija temelji svoj izračun smatraju puno pouzdanijima i preciznijima od procjena koje predlaže udruženje u svojim primjedbama na objavu.
(40)
Tijekom saslušanja sa službenikom za saslušanja tri uvoznika također su tvrdila da nije bilo dampinga. Svoju tvrdnju temelje na činjenici da je Komisija utvrdila da su prosječne prodajne cijene kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje za više važnih tržišta izvan EU-a niže od prosječnih prodajnih cijena za tržište Unije. Ta se tvrdnja mora odbaciti jer je damping prodaja na određenom tržištu po cijenama ispod uobičajene vrijednosti, a ne po cijenama nižima od cijena ostvarenih na drugim tržištima trećih zemalja.
3.3. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.3.1. Uvodna napomena
(41)
Nastavno na nalaz o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage i analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini; obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine; privlačnost tržišta Unije u odnosu na uvoz iz Kine.
(42)
Tijekom velikog dijela razdoblja ispitnog postupka revizije (RIPR) u EU-u nikakve mjere nisu bile na snazi jer su bile poništene (vidjeti uvodnu izjavu 2.). Tijekom toga razdoblja bez mjera u razdoblju 2011./2012. zabilježen je najveći obujam uvoza nakon kojega je, tijekom preostalog dijela razdoblja ispitnog postupka revizije, uslijedio pad. Time se zapravo, umjesto pravoga porasta/pada potrošnje, odražava učinak stvaranja zaliha koji se pripisuje visokoj razini kineskog uvoza koji se odigrao između ožujka i srpnja 2012., kada te mjere nisu bile na snazi.
3.3.2. Kapacitet proizvodnje, domaće potrošnje i izvoza kineskih proizvođača
(43)
Što se tiče ukupnog kineskog proizvodnog i neiskorištenog kapaciteta Komisija nije dobila podatke ni od jednog kineskog proizvođača ili neke druge zainteresirane strane. U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe Komisija je svoje nalaze izvela na temelju dostupnih činjenica.
(44)
Prema izvješću koje je objavila Agencija za inozemnu poljoprivredu Ministarstva poljoprivrede SAD-a (FSA/USDA), uključenom u zahtjev za reviziju i dostupnom javnosti (7), iznos svježih mandarina namijenjenih preradi, tj. proizvodnja konzerviranih mandarina u Kini povećala se za 27 % između razdoblja 2009./2010. (520 000 tona) i razdoblja ispitnog postupka revizije (660 000 tona). U proizvodnji kineskih konzerviranih mandarina prisutan je sličan trend. Prema tom izvješću Kina je povećala proizvodnju konzerviranih mandarina s 347 000 tona u razdoblju 2009./2010. na 440 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. U tome se izvješću nadalje procjenjuje da je kineska domaća potrošnja konzerviranih mandarina u razdoblju 2013./2014. iznosila približno 100 000 - 150 000 tona. Budući da se u drugom javno dostupnom izvoru domaća potrošnja procjenjuje na 50 000 - 100 000 tona (8), čini se razumnim procijeniti domaću potrošnju na 100 000 tona. Uzimajući u obzir prethodno iznesene podatke, količina kineskih konzerviranih mandarina dostupnih za izvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije može se procijeniti na približno 340 000 tona.
(45)
U drugim dostupnim izvorima navode se nešto drukčije procjene u pogledu iznosa kineskih konzerviranih mandarina dostupnih za izvoz u razdoblju od 2009. do 2014. (9). Međutim, unatoč razlikama, u svim se procjenama navodi da je u razdoblju od 2009. do 2013. za izvoz bilo dostupno najmanje 300 000 tona kineskih konzerviranih mandarina. Ni u jednom izvoru nije navedeno da bi se količina kineskih konzerviranih mandarina dostupnih za izvoz mogla u budućnosti znatno smanjiti.
3.3.3. Privlačnost tržišta Unije
(46)
Čak i da je uvoz iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio 19 253 tone, podaci o uvozu iz početnog ispitnog postupka koji se odnose na razdoblje od 2002. do 2007. pokazuju da kineski proizvođači mogu na tržište Unije isporučiti više od 60 000 tona po sezoni, što potvrđuju podaci Eurostata o uvozu koji se odnose na sezonu 2011./2012. Osim toga, visoka razina uvoza u razdoblju 2011./2012., u kojoj se mjere uglavnom nisu primjenjivale (točnije, od 22. ožujka 2012.), pokazuje da je Unija privlačno tržište za kineske proizvođače u smislu cijena te da će, ako se sadašnje antidampinške mjere stave izvan snage, na tržište Unije stići znatne količine kineskog dampinškog uvoza.
(47)
Činjenica da je u razdoblju 2002./2007. (kada se nisu provodile nikakve antidampinške mjere) Kina u Uniju izvozila prosječno znatno više konzerviranih mandarina po sezoni (za 36 %) nego u razdoblju 2009./2013. (kada su pristojbe bile na snazi, osim od 22. ožujka 2012. do 23. veljače 2013.), iako su ukupne količine dostupne za kineski izvoz diljem svijeta bile niže u prvome razdoblju nego u drugome, dodatno potvrđuje vjerojatnost da će kineski proizvođači, stave li se ove mjere izvan snage, svoje izvozne količine za Uniju povećati na razine koje su zabilježene tijekom početnog ispitnog postupka.
3.3.4. Izvozne cijene za treće zemlje
(48)
Kada je riječ o izvozu u treće zemlje, ispitni je postupak pokazao da su tijekom ispitnog postupka revizije prosječne izvozne prodajne cijene trgovačkih društava koja surađuju za nekoliko važnih tržišta (poput Japana, Malezije, Filipina i Tajlanda) bile niže od prosječnih prodajnih cijena za Uniju. Stoga se može očekivati da će u izostanku mjera taj proizvođač izvoznik koji surađuje barem dio tog izvoza preusmjeriti u Uniju.
(49)
Vjerojatnost preusmjeravanja kineskog izvoza u Uniju dokazuju i kineske izvozne statistike koje se odnose na pripremljene i/ili konzervirane agrume u hermetički zatvorenim spremnicima. Točnije, na temelju tih statistika procjenjuje se da je, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, približno 20 000 tona dotičnog proizvoda prodano izvozim odredištima na kojima su prosječne cijene niže od onih koje se postižu u EU-u, čak iako na uvoz iz Kine na tim tržištima nisu bile primjenjive nikakve antidampinške pristojbe. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ta bi količina bila jednaka domaćoj prodaji industrije Unije i 71 % ukupne proizvodnje u Uniji. Drugim riječima, na temelju sadašnje veličine europskog tržišta konzerviranih mandarina (ukupna potrošnja u EU u iznosi 44 523 tone) i u skladu s podacima iz kineskih izvoznih statistika, količina sadašnjeg kineskog izvoza u EU, zajedno s mogućom količinom za čije preusmjeravanje u Uniju postoji ekonomska računica, gotovo bi potpuno zadovoljila potražnju za konzerviranim mandarinama u Uniji.
3.3.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(50)
Ispitnim je postupkom potvrđeno da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. S obzirom na nastavak dampinga, činjenicu da je tržište Unije značajno tržište koje je kineskim izvoznicima u prošlosti bilo zanimljivo, zatim kineske proizvodne kapacitete koji premašuju ukupnu potrošnju u Uniji, kao i dokazanu volju i sposobnost kineskih proizvođača za ubrzano povećanje izvoza u Uniju ako za to bude poticaja, zaključuje se da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju ukidanja mjera.
4. ŠTETA
4.1. Opće napomene
(51)
Mandarine se beru na jesen i zimi, pri čemu sezona berbe i obrade počinje početkom listopada, a završava približno krajem siječnja (kod nekih varijeteta u veljači ili ožujku) sljedeće godine. Većina kupoprodajnih ugovora (na primjer, oni koji se sklapaju s nepovezanim uvoznicima) sklapaju se u prvim mjesecima svake sezone. U industriji konzerviranih mandarina praksa je za svrhe usporedbe uzimati sezonu (razdoblje od 1. listopada jedne godine do 30. rujna sljedeće godine). Kao i u početnom ispitnom postupku, Komisija je ovu praksu usvojila za svoje analize.
4.2. Proizvodnja u Uniji i industrija Unije
(52)
Tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, istovjetni je proizvod u Uniji proizvelo pet proizvođača iz Unije. Ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je izračunana na temelju odgovora na upitnik koje su dostavila četiri pojedinačna proizvođača, što je potvrđeno prilikom provjere na licu mjesta. Proizvodnja preostalog proizvođača koji nije surađivao na odgovarajući način i nije bio podvrgnut provjeri na licu mjesta, temeljila se na odgovoru na upitnik koji je taj proizvođač dostavio i koji je uspoređen sa zahtjevom. Na temelju toga je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije procijenjena na oko 28 500 tona.
(53)
Donesen je zaključak da prethodno navedeni proizvođači iz Unije, koji predstavljaju ukupnu proizvodnju u Uniji, čine industriju Unije u skladu sa značenjem članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
4.3. Vidljiva potrošnja na tržištu Unije
(54)
Potrošnja u Uniji izračunana je na temelju podataka o uvozu kako ih je objavio Eurostat na razini TARIC-a (integrirana tarifa Europske unije) pa se ona stoga točno podudara s definicijom dotičnog proizvoda te na temelju obujma prodaje industrije Unije u EU-u.
(55)
Mora se napomenuti da, iako se ova analiza temelji na sezonama, a ne na kalendarskim godinama, gornja metodologija ne mora nužno odražavati potrošnju na razini industrijskog korisnika/potrošača. S obzirom na sezonski karakter glavne sirovine (svježe voće), u ovome je sektoru i kod uvoznika i kod proizvođača iz Unije uobičajena praksa stvarati zalihe kada se svježe voće konzervira, a prerađene proizvode prodavati distributerima ili industrijskim korisnicima čitave godine. Stoga na potrošnju mogu katkad utjecati učinci stvaranja zaliha.
(56)
Na temelju toga, tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:
Tablica 1.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Potrošnja u Uniji (u tonama)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeks (2009./2010. = 100)
100
109
136
67
(57)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja agruma u Uniji u prosjeku je bila niža od 70 000 tona. Međutim, uvoz je dosegnuo najvišu razinu u razdoblju 2011./2012., nakon čega je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uslijedio pad. Taj razvoj događaja zapravo odražava učinak stvaranja zaliha, a ne pravi porast/pad potrošnje, te se pripisuje visokoj razini kineskog uvoza u razdoblju od ožujka do srpnja 2012., kada te mjere privremeno nisu bile na snazi (vidjeti uvodnu izjavu 2.). Najveći obujam uvoza u razdoblju 2011./2012. kompenziran je manjim obujmom uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, što je dovelo i do manje potrošnje u Uniji.
(58)
Neki su uvoznici tvrdili da nisu stvarali zalihe. Tvrdili su i to da su već od 6. listopada 2011. kad je nezavisni odvjetnik dostavio svoje mišljenje u predmetu C-338/10 bili uvjereni da će Sud poništiti te mjere. Stoga su odgodili carinjenje dotičnog proizvoda dok Sud ne donese pravomoćnu presudu.
(59)
U tom kontekstu treba podsjetiti da se stvaranje zaliha može definirati kao gomilanje i skladištenje rezervnih zaliha. Podaci kojima Komisija raspolaže ukazuju na to da se od poništenja mjera 22. ožujka 2012. dotični proizvod uvozio u velikim količinama do srpnja 2012.: u prosjeku gotovo 9 000 tona mjesečno. Otad do kraja RIPR-a prosječna razina uvoza smanjila se na svega oko 1 650 tona mjesečno, što je oko 2 000 tona manje mjesečno u usporedbi s prosječnom razinom uvoza u razdoblju koje je prethodilo poništenju mjera. Komisija je zaključila da su u cilju postizanja takve znatne razine mjesečnog uvoza tijekom razmjerno kratkog razdoblja uvoznici gomilali velike količine dotičnog proizvoda. To su, uostalom, potvrdili i neki uvoznici, koji su priznali da su odgađali carinjenje kad su bili sigurni da će se antidampinške pristojbe poništiti. Stoga se tvrdnja da uvoznici nisu stvarali zalihe morala odbaciti.
4.4. Uvoz u Uniju iz Kine
(60)
S obzirom da je u ispitnom postupku surađivala samo jedna skupina kineskih izvoznika i da ta skupina čini približno 12 % - 20 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti), zaključeno je da su za obujme uvoza i uvozne cijene najtočniji i najbolji izvor podataka bili podaci Eurostata (prema potrebi, na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije). Ipak su ispitane i cijene pojedinačnog kineskog izvoznika koji surađuje.
4.4.1. Obujam i tržišni udio
(61)
Obujam kineskog uvoza i odgovarajući tržišni udjeli kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz Kine
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Obujam uvoza (u tonama)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeks (2009./2010. = 100)
100
89
126
41
Tržišni udio
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Nakon uvođenja antidampinških mjera u 2008., obujam kineskog uvoza općenito se smanjivao. Podsjeća se da je uvoz tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (2006./2007.) iznosio 56 108 tona.
(63)
Kako je prethodno objašnjeno, kod uvoza je ipak postignut najveći obujam u 2011./2012. Taj najveći obujam očigledno je uzrokovan poništenjem antidampinških mjera u ožujku 2012. Štoviše, analizom mjesečnog razvoja kineskog uvoza na temelju podataka Eurostata, iako je mjesečni kineski uvoz općenito kolebao između 2 000 i 6 000 tona, u razdoblju od ožujka 2012. i srpnja 2012. on dostiže između 6 000 i 12 000 tona (u prosjeku gotovo 9 000 tona mjesečno). U tom pogledu treba napomenuti da su mjere poništene u ožujku 2012. i ponovo uvedene u veljači 2013., ali je evidentiranje uvedeno 29. lipnja 2012. (10), što je na uvoz imalo negativan učinak.
(64)
Slično obujmu uvoza, negativan je trend tijekom razmatranog razdoblja pratio i kineski tržišni udio koji se s 71 % smanjio na 43 %. Čak i kada se uzme u obzir utjecaj neuobičajenog obujma kineskog uvoza u 2011./2012. i razdoblje ispitnog postupka revizije, tržišni su se udjeli smanjili s oko 70 % u 2009./2010. na prosječnih 55 % u sljedećim godinama.
4.4.2. Cijena i sniženje cijene
Tablica 3.
Uvoz iz Kine
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
677
744
1 068
925
Indeks (2009./2010. = 100)
100
110
158
137
(65)
Kako je vidljivo iz prethodne tablice, cijene kineskog uvoza povećale su se tijekom razmatranog razdoblja za 37 %. No mora se napomenuti da su se cijene do razdoblja 2011./2012. znatno povećale te da su se zatim tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjivale.
(66)
Budući da je obujam uvoza jedinog izvoznika koji je surađivao činio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije samo približno 12 % - 20 % kineskog uvoza (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti), obaranje cijena je na temelju statističkih podataka o uvozu razmatrano i za sveukupan kineski izvoz.
(67)
U tu su svrhu ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koji su surađivali za nepovezane kupce na tržištu Unije uspoređene s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uvoza iz Kine kako ih navodi Eurostat. Te cijene CIF prilagođene su kako bi se njima obuhvatili svi troškovi povezani s carinjenjem, odnosno carinska tarifa i troškovi nakon uvoza.
(68)
Usporedba na temelju toga pokazala je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvoz dotičnog proizvoda snizio cijene industrije Unije za 4,8 %, ako se izračunom uzme u obzir utjecaj antidampinških mjera na snazi. No ako se u obzir uzmu uvozne cijene bez antidampinških pristojbi, marža obaranja cijena doseže 28 %.
(69)
Ako se razmatraju odgovarajuće prilagođene uvozne cijene koje je dostavio kineski izvoznik koji surađuje, za razdoblje tijekom ispitnog postupka revizije može se utvrditi marža obaranja cijena od 14 % ako se u obzir uzmu antidampinške mjere na snazi. Kada se odbije smanjenje zbog učinka antidampinških pristojba, stopa obaranja cijena dostiže razinu od 20 %. Mora se napomenuti da se većina tih uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ostvarila kada su mjere bile poništene.
4.5. Uvoz u Uniju iz ostalih trećih zemalja
(70)
Tijekom razmatranog razdoblja obujma uvoza iz ostalih trećih zemalja nikada nije imao tržišni udio veći od 11,2 %. Većina tog uvoza (najmanje 89 % tijekom razmatranog razdoblja) bila je iz Turske.
Tablica 4.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Opseg uvoza iz ostalih trećih zemalja (u tonama)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeks (2009./2010. = 100)
100
200
250
117
Tržišni udio
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(71)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(72)
Iako je svih pet proizvođača iz Unije dostavilo odgovore na upitnik, smatralo se da se odgovor na upitnik koji je dostavio jedan od proizvođača ne može u potpunosti upotrijebiti jer njegov odgovor nije potvrđen tijekom provjere na licu mjesta. Stoga se analiza temeljila na sljedećoj metodologiji.
(73)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, rast, visina dampinške marže i oporavak od učinaka prethodnog dampinga) ocijenjeni su na razini čitave industrije Unije. Ta se ocjena temeljila na podacima koje su dostavila četiri proizvođača iz Unije koji su u potpunosti surađivali. U slučaju proizvođača čiji odgovor na upitnik nije potvrđen, ocjena je izvedena na temelju podataka koje je taj proizvođač dostavio i koji su, koliko je to bilo moguće, provjereni usporedbom s podacima koju su bili uključeni u zahtjev te njegovim revidiranim financijskim izvještajima.
(74)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat od ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala te plaće) provedena je na razini četiri proizvođača iz Unije koji su surađivali u potpunosti. Ta se ocjena temeljila na njihovim podacima koji su službeno potvrđeni tijekom provjere na licu mjesta.
4.6.1. Makroekonomski pokazatelji
4.6.1.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 5.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Proizvodnja (u tonama)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeks (2009./2010. = 100)
100
282
251
243
Proizvodni kapacitet (u tonama)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeks (2009./2010. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Proizvodnja se tijekom razmatranog razdoblja znatno povećala, i to s približno 12 000 tona na gotovo 29 000 tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U sezoni 2009./2010. obujam proizvodnje bio je malen jer je na industriju Unije još utjecao dampinški uvoz kineskih konzerviranih mandarina koje su bile uvezene u prethodnoj sezoni te činjenica da je imala zalihe iz prethodne sezone dok antidampinške mjere nisu bile na snazi. Proizvodnja se povećala u sezoni 2010./2011. nakon što je novi kineski uvoz obuhvaćen antidampinškom mjerom na snazi.
(76)
Budući da se proizvodni kapacitet Unije tijekom tog razdoblja nije mijenjao, iskorištenost kapaciteta povećala se u skladu s njim, ali se ipak sustavno zadržala ispod 50 %.
(77)
Jedno europsko trgovačko udruženje tvrdilo je da je jedan proizvođač iz Unije obustavio proizvodnju od 2012./2013. te da su taj i druga dva proizvođača u teškoj financijskoj situaciji. Zbog toga se tvrdi da su brojke koje se odnose na proizvodnju i proizvodni kapacitet/iskorištenost bile umjetno uvećane.
(78)
U tom smislu prvo treba podsjetiti da su informacije prikupljene tijekom ispitnog postupka ukazivale na to da su svi proizvođači iz Unije koji čine dio industrije Unije proizvodili u svim sezonama tijekom razmatranog razdoblja. Prvu tvrdnju da je jedan proizvođač obustavio proizvodnju tijekom RIPR-a stoga treba odbaciti.
(79)
U pogledu navodne teške financijske situacije proizvođača iz Unije jedan proizvođač iz Unije doista je tijekom razmatranog razdoblja bio predmet stečajnog postupka. Međutim, ispitni postupak pokazao je da se razina proizvodnje tog proizvođača znatno povećala u razmatranom razdoblju, dok mu je kapacitet ostao isti. Stoga je zaključeno da stečajni postupak nije negativno utjecao na proizvodnju tog proizvođača. Nad druga dva proizvođača iz Unije pokrenut je stečajni postupak, ali tek nakon razmatranog razdoblja. Time se u stvari potvrđuje zaključak (vidjeti uvodne izjave od 96. do 98.) da se šteta nastavila i da je industrija Unije i dalje bila u osjetljivoj financijskoj situaciji.
4.6.1.2. Obujam prodaje i tržišni udio u Uniji
Tablica 6.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Obujam prodaje (u tonama)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeks (2009./2010. = 100)
100
149
135
135
Tržišni udio (potrošnje u Uniji)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećala se za 35 %.
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja trend rasta pratio je i tržišni udio industrije Unije. Uzimajući u obzir čak i učinak stvaranja zaliha na razinu potrošnje u Uniji u 2011./2012. i tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, tržišni se udio povećao s približno 23 %, s početka toga razdoblja, na prosječno 35 % u posljednje dvije razmatrane godine.
4.6.1.3. Zaposlenost i produktivnost
Tablica 7.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Broj zaposlenika
350
481
484
428
Indeks (2009./2010. = 100)
100
137
138
122
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
34
69
61
67
Indeks (2009./2010. = 100)
100
205
182
199
(82)
Tijekom razmatranog razdoblja povećale su se zaposlenost i produktivnost, što je odraz sveukupnog povećanja proizvodnje i obujma prodaje. Povećanje produktivnosti u razdoblju 2010./2011. bilo je povezano s većim obujmima proizvodnje, koji su bili posljedica činjenice da su u tome razdoblju antidampinške mjere na snazi postigle potpuni učinak.
(83)
Gornji podaci o zaposlenosti izraženi su u ekvivalentima punoga radnoga vremena i stoga ne odgovaraju apsolutnom broju dotičnih sezonskih radnih mjesta. Kako bi se stekao bolji dojam o količini uključenih radnih mjesta, mora se napomenuti da je podatak za razdoblje ispitnog postupka revizije ekvivalent punoga radnoga vremena za približno 2 400 sezonskih radnih mjesta.
4.6.1.4. Rast
(84)
Industrija Unije uspjela je ostvariti korist od rasta na tržištu Unije do 2011. Međutim, čim su mjere koje su bile nametnute Kini poništene (vidjeti uvodnu izjavu 2.), a kineski uvoz preplavio je tržište Unije, industrija Unije znatan je dio svojega tržišnog udjela izgubila. Nakon što su pristojbe ponovo uvedene, industrija Unije mogla je povratiti svoj izgubljeni tržišni udio, iako po cijenu loše financijske situacije.
4.6.1.5. Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga
(85)
Damping se u znatnoj mjeri nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako je prethodno objašnjeno u točki 3.2.5. (vidjeti uvodne izjave 34. i 35.).
(86)
Kada je riječ o učinku visine stvarne dampinške marže na industriju Unije, s obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Kine, taj se učinak ne može smatrati zanemarivim. Napominje se da je industrija Unije i dalje na putu oporavka od prethodnih dampinga, posebno u smislu iskorištenosti kapaciteta i profitabilnosti (u usporedbi s početnim ispitnim postupkom).
4.6.2. Mikroekonomski pokazatelji
4.6.2.1. Zalihe
Tablica 8.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Zalihe (u tonama)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeks (2009./2010. = 100)
100
146
359
482
(87)
Proizvođači iz Unije u posljednje su dvije sezone svoje zalihe znatno povećali. To je odraz činjenice da se u razmatranom razdoblju proizvodnja više povećala od prodaje.
4.6.2.2. Prodajne cijene u Uniji
Tablica 9.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Prosječna jedinična prodajna cijena (EUR/tona)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeks (2009./2010. = 100)
100
105
125
111
(88)
U razdoblju revizije industrija Unije uspjela je povećati svoje prodajne cijene u EU-u za 11 %. To je povećanje bilo izrazito do 2011./2012., ali su se zatim cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjivale. To se pripisuje visokoj razini kineskog uvoza u razdoblju od ožujka do srpnja 2012., kada mjere nisu bile na snazi, te obaranju cijena industrije Unije cijenama dotičnog proizvoda iz Kine.
4.6.2.3. Profitabilnost i novčani tok
Tablica 10.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Profitabilnost
-29,8 %
5,9 %
6,4 %
-2,9 %
(89)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije prvo se znatno povećala u razdoblju od 2010./2011. do 2011./2012. Međutim, u razdoblju ispitnog postupka revizije industrija Unije ponovno je stvarala gubitke.
(90)
Poboljšanje profitabilnosti bilo je jasno povezano s činjenicom da je u godinama nakon uvođenja antidampinških mjera industrija Unije uspjela povećati obujam svoje prodaje i proizvodnje kao i prodajnu cijenu. Povratak stanja stvaranja gubitaka u razdoblju ispitnog postupka revizije posljedica je nižih prodajnih cijena zbog iznenadnog priljeva kineskog uvoza nakon što je Sud Europske unije poništio pristojbe.
(91)
U tome kontekstu treba podsjetiti da je u razdoblju između ožujka i srpnja 2012. znatan obujam kineskih proizvoda uvezen bez antidampinške pristojbe. Nadalje, utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski uvoz znatno snižavao cijene u Uniji, posebno kada se odbije učinak antidampinških pristojba. To je uzrokovalo opći pad cijena koji je zatim doveo do situacije stvaranja gubitaka za industriju Unije.
Tablica 11.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Novčani tok (EUR)
1 211 342
3 078 496
-1 402 390
-2 023 691
Indeks (2009./2010. = 100)
100
254
-116
-167
(92)
Razvoj novčanog toka tijekom razmatranog razdoblja, a posebno u posljednje dvije analizirane godine, uglavnom odgovara razvoju sveukupne profitabilnosti industrije Unije u vezi s učinkom povećanja zaliha.
4.6.2.4. Ulaganja, povrat od ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i rast
Tablica 12.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Ulaganja (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeks (2009./2010. = 100)
100
131
749
75
Povrat ulaganja (neto imovina)
-60 %
29 %
19 %
-1 %
(93)
Tijekom razmatranog razdoblja dio industrije Unije ulagao je u održavanje i optimizaciju postojećih proizvodnih strojeva. Obujam ulaganja posebno se povećao u razdoblju 2011./2012., najvjerojatnije potaknut razinom dobiti tijekom i neposredno nakon te godine. To je ulaganje uglavnom proveo jedan proizvođač iz Unije kako bi osigurao izvor sirovina koji će nadopuniti postojeće, te kako bi poboljšao poštovanje propisa o zaštiti okoliša. Povrat od ulaganja tijekom razmatranog razdoblja strogo je slijedio kretanja profitabilnosti.
(94)
Dio se industrije Unije suočio tijekom razmatranog razdoblja s poteškoćama prikupljanja kapitala, ali je konačno svoj dug uspio restrukturirati.
4.6.2.5. Plaće
Tablica 13.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Troškovi rada po zaposleniku (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeks (2009./2010. = 100)
100
93
91
98
(95)
Prosječne razine plaća ostale su tijekom razmatranog razdoblja prilično stabilne, a jedinični se trošak proizvodnje smanjio.
4.7. Zaključak
(96)
Analiza štete pokazuje da se u razmatranom razdoblju stanje industrije Unije poboljšalo. Uvođenjem antidampinških mjera krajem 2008. omogućilo se industriji Unije da se polako ali sigurno oporavi od štetnih učinaka dampinga i nastavi iskorištavati svoj potencijal na tržištu Unije. Korist industrije Unije od tih mjera najbolje se vidi iz njezinih povećanih razina proizvodnje i prodaje te posebno razine dobiti.
(97)
No to se stanje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije promijenilo. Mjere su u ožujku 2012. bile poništene, a uvoz iz Kine obilno se povećavao sve do lipnja 2012., kada je uvoz podvrgnut evidentiranju. Uvoznici su poništenje antidampinških pristojbi iskoristili kako bi u razdoblju 2011./2012. nakupili zalihe i te proizvode tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije stavili na tržište EU-a po niskim cijenama. To je dovelo do znatnog općeg cjenovnog pritiska na tržište EU-a i posljedičnog ponovnog pogoršanja financijskog stanja industrije. Ta industrija doista nije imala nikakva izbora osim sniziti svoje cijene kako bi zadržala razinu prodaje. No to je za njezinu financijsku situaciju imalo ozbiljne posljedice.
(98)
Štetno stanje u kojem se industrija Unije i dalje nalazi najbolje se vidi u nizu negativnih financijskih pokazatelja, odnosno profitabilnosti i novčanom toku, u kombinaciji s visokom razinom zaliha i niskom iskorištenošću kapaciteta. U tom kontekstu spriječena su nova ulaganja i rast.
(99)
Jedno europsko trgovačko udruženje osporilo je nalaze o šteti na temelju tvrdnje da su se obujam prodaje, zapošljavanje i prodajne cijene industrije Unije te razina ulaganja jednog proizvođača iz Unije pozitivno razvijali u razmatranom razdoblju.
(100)
Tu tvrdnju, međutim, treba odbaciti. Naime, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe popis relevantnih ekonomskih pokazatelja koje bi trebalo ispitati nije potpun te jedan ili više tih čimbenika ne mora nužno predstavljati odlučujuću smjernicu u pogledu ispitivanja učinka dampinškog uvoza na industriju Unije. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 98., pokazatelji koje je naveo podnositelj zahtjeva nisu imali presudan utjecaj u donošenju zaključaka Komisije o štetnom stanju industrije Unije, već je zaključak o nastavku štete utemeljen na negativnim financijskim pokazateljima u pogledu profitabilnosti i novčanog toka u kombinaciji s visokim razinama zaliha i niskom iskorištenošću kapaciteta.
5. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
5.1. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(101)
Ako se mjere budu morale staviti izvan snage, očekuje se povećanje obujma uvoza i dodatne štete za industriju Unije. To se temelji na sljedećim elementima.
(102)
Prethodno navedena analiza (vidjeti uvodnu izjavu 44.) pokazuje da, iako su se obujmi kineskog izvoza u Uniju nakon uvođenja mjera krajem 2008. znatno smanjili, kineski proizvođači i dalje proizvode znatne količine dotičnog proizvoda od kojih je većina namijenjena izvozu.
(103)
U smislu projiciranih obujma i cijena, jasno je da tržište Unije nastavlja biti privlačno za kineske proizvođače izvoznike. Kao prvo, u smislu obujma, tržište Unije treće je najveće svjetsko tržište za kineske konzervirane mandarine. Osim toga, razvoj situacije nakon poništavanja mjera pokazuje da su kineski izvoznici sposobni na tržište Unije brzo izvesti znatne količine dotičnog proizvoda čak i bez potrebe za preusmjerivanjem svojih prodaja s drugih tržišta. I na kraju ovoga dijela treba na temelju podataka o uvozu iz početnog ispitnog postupka napomenuti da Kina može na tržište Unije lako izvesti više od 60 000 tona po sezoni, a to odgovara iznosu od gotovo 90 % prosječne potrošnje u Uniji u razmatranom razdoblju.
(104)
Da je Kina zbog stavljanja mjera izvan snage doista povećala svoj izvoz u EU, na tržištu EU-a bi u srednjoročnom razdoblju najvjerojatnije došlo do općeg pada cijena. Time bi se proizvođače iz EU-a stavilo u još teži položaj, koji se opisuje u nastavku.
(105)
S druge strane, kada je riječ o cijenama, iz kineske baze podataka (11) može se zaključiti da je u prošlosti Kina izvozila znatne količine u treće zemlje po cijenama nižima od izvoznih cijena za EU. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u te treće zemlje izvezeno je približno 20 000 tona, što je činilo 71 % ukupne proizvodnje industrije Unije. Zbog privlačnosti tržišta EU-a u smislu cijena, zaključuje se da će, ako se mjere ukinu, kineski izvoznici vjerojatno te količine preusmjeriti na unosnije tržište Unije.
(106)
Nadalje, na temelju prethodno opisane analize (vidjeti uvodne izjave 68. i 69.) može se zaključiti da su se zbog kineskog uvoza na tržište Unije tijekom RIPR-a znatno snizile cijene proizvođača iz Unije, posebno ako se odbije učinak antidampinških pristojbi. Čak i uz povećanje kineskih uvoznih cijena u 2011./2012. dok mjere nisu bile na snazi, njihova je razina prema podacima Eurostata i dalje bila znatno ispod razine cijena u EU-u. S obzirom na to, visina razlike u cijenama u 2011./2012. zapravo se mogla usporediti s RIPR-om.
(107)
Tržište pripremljenih ili konzerviranih agruma cjenovno je vrlo konkurentno jer se tržišno natjecanje uglavnom svodi na razliku u cijenama. To je dodatno potkrijepljeno činjenicom da se prodaja obično ostvaruje u relativno velikim količinama. Da se jeftin i dampinški uvoz stavi na tržište Unije u znatnim količinama, to bi izravno utjecalo na opću razinu cijena na tržištu Unije, što bi dovelo do sveukupnog pada cijena.
(108)
Poništavanje antidampinških pristojba na kraju razmatranog razdoblja savršen je primjer toga što bi se dogodilo da mjere prestanu važiti.
(109)
Čim je Sud Europske unije poništio mjere i dok se na uvoz nije počelo primjenjivati evidentiranje, obujam kineskog uvoza brzo se i znatno povećavao. Zbog prisutnosti obilnih količina tog jeftinog uvoza na tržištu Unije proizvođači iz Unije bili su prisiljeni na smanjivanje cijena kako bi održali svoj položaj u smislu obujma prodaje i proizvodnje, zbog čega su počeli ostvarivati gubitke.
(110)
To je bio rezultat uvoza izuzetog od antidampinške pristojbe tijekom razdoblja od samo pet mjeseci. Očito je da bi izravne posljedice te situacije za industriju Unije bile još i teže u slučaju isteka mjera. Da su se nastavile uvoziti velike količine po niskim cijenama, šteta koja bi zadesila industriju Unije vjerojatno bi bila još veća. Proizvođači iz Unije suočili bi se s padom cijena i obujma proizvodnje i prodaje, što bi dovelo do povećanih gubitaka. Izračun obaranja cijena koji se temelji na podacima navedenima u točki 4.4.2. (vidjeti uvodne izjave 68. i 69.), ali bez antidampinških pristojbi, ukazuje na razinu obaranja cijena višu od 20 %.
(111)
Jedno europsko trgovačko udruženje tvrdilo je da industrija Unije ne bi pretrpjela štetu da su mjere stavljene izvan snage jer bi se u budućnosti mogao očekivati niži obujam uvoza dotičnog proizvoda. Ta je tvrdnja bila utemeljena na sljedećim razlozima: prvo, domaća potrošnja svježeg voća u Kini u budućnosti bi se povećala, kao i kineski izvoz svježeg voća u Rusiju; drugo, očekivalo se da će se domaća potrošnja konzerviranih mandarina u Kini također povećati; treće, statistički podaci Eurostata potvrđuju prethodno navedeno jer ukazuju na smanjenje uvoza dotičnih proizvoda od sezone 2012./2013.
(112)
Te bi tvrdnje, međutim, također trebalo odbaciti zbog sljedećih razloga:
(a)
Prvo, čak i da se očekivalo da će se kineska domaća potrošnja i izvoz svježeg voća povećati, prema raspoloživim podacima procjenjuje se da će se i kineska proizvodnja povećati u usporedivoj mjeri (12). Stoga se zaključuje da raspoloživost svježeg voća za kinesku industriju konzerviranih proizvoda u sezoni 2013./2014. neće biti pod znatnim utjecajem.
(b)
Drugo, u uvodnoj izjavi 44. zaključeno je da će kineska domaća potrošnja konzerviranih mandarina biti oko 100 000 tona po sezoni i nema naznake vjerojatnosti da će se ta vrijednost u budućnosti povećavati. Osim toga, podnositelji zahtjeva nisu dostavili dokaze o povećanju te potrošnje.
(c)
U pogledu treće sezone treba podsjetiti da se manji uvoz dotičnog proizvoda u sezoni 2012./2013. (RRIP) može razumno objasniti učinkom stvaranja zaliha uzrokovanog masivnim uvozom u sezoni 2011./2012. tijekom prvih pet mjeseci nakon poništenja mjera (vidjeti uvodnu izjavu 59.).
(113)
Isto europsko trgovačko udruženje tvrdilo je i to da će se zbog raspoloživosti većih količina svježeg voća na tržištu Unije, vjerojatno uzrokovane ruskim embargom, smanjiti cijena tog voća, što će industriji Unije omogućiti da dodatno poveća svoju konkurentnost.
(114)
Međutim, ta je tvrdnja samo nagađanje i nije potkrijepljena dokazima. Čak i ako se cijene sirovina smanje u budućnosti, to nije dovoljan razlog da se ne uklone negativni učinci dampinškog uvoza na stanje industrije Unije. Štoviše, smatra se da će se bez održavanja mjera dampinški uvoz nastaviti u znatnom obujmu te uzrokovati daljnju štetu industriji Unije. To bi, ovisno o slučaju, industriju Unije spriječilo da potpuno ostvaruje korist pozitivnih učinaka svih budućih smanjenja cijene svojih sirovina. Tvrdnja je zato odbačena.
5.2. Zaključak
(115)
Temeljem toga se zaključuje da bi prestanak važenja mjera za uvoz iz Kine po svemu sudeći rezultirao nastavkom nanošenja štete industriji Zajednice.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvod
(116)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protiv interesa Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na razmatranju različitih interesa, odnosno, s jedne strane, interesa industrije Unije i, s druge strane, interesa uvoznika i drugih strana.
(117)
Treba podsjetiti kako se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, zbog činjenice da je taj ispitni postupak zapravo revizija te se stoga njime analizira stanje u kojem su se antidampinške mjere već primjenjivale, moguće je procijeniti sve nepotrebne negativne utjecaje aktualnih antidampinških mjera na uključene strane.
(118)
Na temelju toga ispitano je može li se, usprkos zaključcima o vjerojatnosti nastavka štetnog dampinga, zaključiti da zadržavanje mjera u ovom određenom slučaju ne bi bilo u interesu Unije.
6.2. Interes industrije Unije
(119)
Industrija Unije, koju čini pet proizvođača u ruralnim područjima Španjolske, ostvarila je tržišni udio i mogla je tijekom razmatranog razdoblja kada su mjere bile na snazi povećati cijenu dotičnog proizvoda na razinu koja bi joj omogućila da povrati rentabilnost ili profitabilnost poslovanja. Na isti su se način poboljšali obujam proizvodnje i zapošljavanje. Stave li se mjere izvan snage, industrija će biti u puno gorem stanju, kako je prethodno opisano (vjerojatnost ponavljanja štete), u smislu nižih prodajnih cijena i dodatnih gubitaka (vidjeti uvodnu izjavu 110.). Otežana bi bila i nova ulaganja usmjerena na konsolidiranje tih društava i povećanje njihove konkurentnosti na tržištu dotičnog proizvoda. Nastavak provođenja mjera bio bi u interesu industrije Unije i trebao bi joj pomoći da dodatno iskoristi svoje potencijale na tržištu Unije na temelju ponovno uspostavljene konkurentnosti.
6.3. Interes uvoznika, trgovaca i trgovaca na malo
(120)
Kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 10., s obzirom na očigledno visok broj nepovezanih uvoznika, provedeno je uzorkovanje. Uvoznici se uglavnom nalaze u Njemačkoj, ali i u drugim zemljama kao što su, primjerice, ali ne isključivo, Ujedinjena Kraljevina, Nizozemska ili Češka.
(121)
U ispitnom postupku surađivala su dva trgovačka društva koja su tijekom razmatranog razdoblja uvozila dotični proizvod. Ukupno poslovanje s konzerviranim agrumima tih strana činilo je 3,8 % njihova ukupnog prometa. Iako poslovanje povezano s konzerviranim agrumima nije najprofitabilniji dio poslovanja tih uvoznika, ono je sastavni dio njihove poslovne opcije koja se sastoji od ponude široke palete proizvoda određenim kupcima (npr. lanci supermarketa) u cilju osiguranja velikih ugovora u okviru kojih se manje profitabilni proizvodi kompenziraju prodajom drugih proizvoda i ekonomije razmjera.
(122)
Činilo se da nema nikakvih naznaka da bi nastavak provođenja mjera imao ikakav značajan negativan učinak na djelatnosti ta dva uvoznika. Oni o tom proizvodu ne ovise, a lanac opskrbe prilagodio se troškovima povezanima s antidampinškom pristojbom. Nadalje, prema ispitnom postupku, tim mjerama nije zatvoreno tržište Unije za kineske izvoznike jer su se tijekom čitavog razmatranog razdoblja uvozile znatne količine dotičnog proizvoda, unatoč postojanju mjera.
(123)
Drugi je uvoznik tvrdio da antidampinške pristojbe negativno utječu na njegovo poslovanje s konzerviranim agrumima. Budući da taj uvoznik nije dostavio provjerljive podatke, smatra se da negativan učinak koji nastavak antidampinških mjera može imati na te strane ne bi nadmašio pozitivan učinak mjera na industriju Unije.
(124)
Neke su strane ukazale na nedostatak proizvodnog kapaciteta industrije Unije. Treba napomenuti da bi povlačenje pristojbi moglo dovesti do stanja u kojemu bi alternativni izvori nabave morali obustaviti svoje aktivnosti, čime bi uvoznicima preostao samo jedan izvor nabave (uvoz iz Kine). Ipak, podsjeća se da lancima supermarketa i trgovcima na malo koristi zadržati sigurnost nabave za njihovo poslovanje. Štoviše, jedan od njih podržao je nastavak mjera kako bi imao konkurenciju i najmanje dva izvora nabave. Osim toga, industrija Unije, koja je još uvijek daleko od postizanja zadovoljavajuće razine iskorištenosti kapaciteta, ima kapacitet za daljnje opsluživanje tržišta Unije u okviru ponovne uspostave tržišnog natjecanja. Činjenica da industrija Unije trenutno ne zadovoljava 100 % potreba u Uniji ne može u ovom slučaju opravdavati ni nepoštene trgovačke prakse kineskih izvoznika ni stavljanje mjera izvan snage.
(125)
Jedno europsko trgovačko udruženje tvrdilo je da bi nastavak mjera neopravdano ograničio uobičajeni tijek poslovanja njegovih članova jer je njegov znatan dio povezan s trgovinom dotičnog proizvoda. U tom smislu treba napomenuti da je svrha antidampinških mjera ispraviti nepoštenu trgovinsku praksu, tj. damping, a ne ograničiti poslovanje. Podsjeća se da je Komisija došla do zaključka da je u ovom slučaju korektivna mjera i dalje nužna.
6.4. Interes korisnika
(126)
Za potrebe ove analize korisnici su podijeljeni u dvije kategorije: s jedne strane, kućanstva, a s druge strane, profesionalni/industrijski korisnici aktivni u sektorima poput proizvodnje napitaka, džemova ili jogurta te pekarstva ili pripreme i dostave hrane.
(127)
U ispitnom postupku nije se javila niti je surađivala nijedna strana koja pripada jednoj od tih kategorija ili zastupa njihove interese.
(128)
Jedan je uvoznik zastupao stajalište da bi antidampinške pristojbe uvedene za dotični proizvod bile u suprotnosti s tržišnim natjecanjem i da stoga ne bi bile u interesu potrošača iz Unije. U korist te tvrdnje nije priložen nikakav dokaz.
(129)
S obzirom na ograničeni udio koji dotični proizvod može imati u proračunu prosječnog kućanstva u Uniji, ne postoje nikakvi dokazi da bi eventualno povećanje potrošačke cijene koje bi bilo posljedica provođenja mjera, moglo nadmašiti pozitivan učinak mjera na industriju Unije.
(130)
Čak ako se i ne može osporiti da bi nastavak provođenja pristojba mogao, u smislu nižih marža, općenito negativno utjecati na neke profesionalne/industrijske korisnike, nema dokaza da su troškovi koji proizlaze iz dotičnog proizvoda (u usporedbi s njihovim ukupnim troškovima) znatni. Stoga nikakav negativan učinak nastavka provođenja ovih mjera u toj kategoriji korisnika ne bi bio nerazmjeran.
6.5. Interes dobavljača
(131)
Pojedinačni dobavljači svježeg voća za industriju Unije i jedno udruženje takvih dobavljača izjavili su da su mjere u njihovu interesu te da bi bile korisne i u smislu novih ulaganja i zaposlenja. Voće koje se prodaje proizvođačima iz Unije važan je dodatan izvor prihoda za dobavljače, a u izostanku toga moglo bi doći do velikih poremećaja u poljoprivrednom sektoru dotičnih španjolskih pokrajina. Procjenjuje se da bi samo u pokrajini Valencija broj pogođenih članova zadruga bio veći od 2 000. U pogledu uključenih sezonskih poslova, uključujući prikupljanje, prijevoz i skladištenje voća, procjenjuje se da bi u regijama Valencija i Murcija zajedno najmanje 2 500 takvih poslova bilo pogođeno.
(132)
Iz podataka koje je dostavilo udruženje španjolskih dobavljača proizlazi da će se dobavljači vjerojatno suočiti sa stanjem u kojem neće moći prodati cijelu količinu satsuma mandarina namijenjenu Unijinoj industriji konzerviranja ako kineski uvoz premaši 60 000 tona, što se već dvaput dogodilo tijekom izvornog ispitnog postupka.
(133)
Jedno je europsko trgovačko udruženje trgovaca tvrdilo da dobavljači mogu očekivati subvencije za zbrinjavanje zaliha voća koje se ne može izvesti zbog embarga Rusiji. Međutim, podnositelj zahtjeva nije predočio nijedan dokaz koji bi potkrijepio tvrdnju o subvencijama. Osim toga, eventualne bi subvencije bile dostupne samo za neprodano voće namijenjeno izvozu u Rusiju, ali ne za voće koje nije prodano industriji Unije zbog štete koju je dotični proizvod prouzročio nakon prestanka važenja mjera. Tvrdnja je zato odbačena.
6.6. Zaključak
(134)
Ovim je ispitnim postupkom pokazano da postojećim antidampinškim mjerama tržište Unije nije zatvoreno za kineski uvoz, nego da se pridonijelo oporavku industrije Unije. Kako taj postupak oporavka još uvijek traje, nastavak provođenja mjera u interesu je industrije Unije. Ako bi se dopustilo da mjere prestanu vrijediti, postupak oporavka bi se zaustavio, profitabilne razine cijena postale bi nedostižne, a industrija Unije ostvarila bi velike gubitke. Osim toga, ugrozili bi se dodatni izvori prihoda za članove brojnih zadruga i sezonskih radnika u više ruralnih područja u kojima nema puno drugih mogućnosti zaposlenja.
(135)
Iz dostupnih se podataka čini se da postojeće mjere nisu imale važan negativan učinak na gospodarsku situaciju uvoznika u Uniji koji su surađivali u ispitnom postupku. S obzirom na dostupne podatke, ni učinak mjera na druge strane koje su se javile ili uvoznike, trgovce, korisnike i trgovce na malo ne može se smatrati znatnim. Svako eventualno povećanje cijena nastalo zbog nastavka provođenja antidampinških mjera, ne čini se nerazmjerno u usporedbi s koristima za industriju Unije koje se postižu uklanjanjem poremećaja u trgovini uzrokovanih dampinškim uvozom.
(136)
Uzimajući u obzir sve čimbenike prethodno navedene u uvodnim izjavama, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.
7. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(137)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se smatra primjerenim da se postojeće mjere zadrže. Odobren im je i rok za dostavljanje primjedbi nakon objave. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(138)
Slijedom prethodno navedenog, kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog konzerviranog voća podrijetlom iz Kine trebalo bi zadržati u razdoblju od dodatnih pet godina.
(139)
Neke su strane tvrdile da su mjere koje uključuju kvantitativni element (sustav kvota) bolje od antidampinških mjera. Tu se tvrdnju ne može podržati jer se u skladu s Osnovnom uredbom oblik mjere ne može mijenjati u ispitnom postupku revizije nakon isteka mjera. Tom se tvrdnjom ne mogu obezvrijediti ni nalazi u okviru ovog ispitnog postupka, i to zato što su zahtjevi za zadržavanje antidampinških mjera ispunjeni.
(140)
Neko trgovačko društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv svojega pravnog subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (13). Navedeni zahtjev mora sadržavati sve važne podatke kojima se dokazuje da takva promjena ne utječe na pravo tog društva na koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva toga društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.
(141)
Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Na uvoz pripremljenih ili konzerviranih mandarina (uključujući tangerske mandarine i satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine i druge slične hibride agruma bez dodanog alkohola, neovisno o tome sadržavaju li dodani šećer ili neki drugi zaslađivač, te kako je definirano pod tarifnim brojem KN 2008, a koji su trenutačno uvršteni pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 i ex 2008 30 90 (oznake TARIC: 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 i 2008309069), podrijetlom iz Narodne Republike Kine, uvodi se konačna antidampinška pristojba.
2. Na proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku primjenjuje se sljedeća konačna antidampinška pristojba:
Trgovačko društvo
EUR/tona neto mase proizvoda
Dodatna oznaka TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang i njegov povezani proizvođač Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provincija Hubei
490,7
A888
Proizvođač koji surađuje, a nije uključen u uzorak, kako je utvrđeno u Prilogu
499,6
A889
Sva ostala trgovačka društva
531,2
A999
Članak 2.
1. U slučajevima proizvoda koji su oštećeni prije puštanja u slobodni promet te se stoga stvarno plaćena ili plativa cijena raspodjeljuje radi utvrđivanja carinske vrijednosti u skladu s člankom 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (15), iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju prethodno navedenog članka 1., smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli stvarno plaćene ili plative cijene.
2. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.
Članak 3.
Članak 1. stavak 2. može se mijenjati dodavanjem novih proizvođača izvoznika trgovačkim društvima koja surađuju i nisu uključena u uzorak pa se stoga podvrgavaju ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 499,6 EUR/tona neto mase proizvoda u slučaju kada neki novi proizvođač izvoznik u Narodnoj Republici Kini dostavi Komisiji dovoljno dokaza da on:
(a)
nije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (1. listopada 2012. do 30. rujna 2013.) ni tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (1. listopada 2006. do 30. rujna 2007.) izvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1.;
(b)
nije povezan s nijednim proizvođačem izvoznikom u Narodnoj Republici Kini koji podliježe mjerama uvedenim ovom Uredbom; i
(c)
ili je doista izvozio u Uniju dotični proizvod ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne njegove količine u Uniju nakon kraja razdoblja ispitnog postupka revizije.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. prosinca 2014.