PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/495
ze dne 20. března 2015,
kterým se stanoví seznam sledovaných látek pro monitorování v rámci celé Unie v oblasti vodní politiky podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES
(oznámeno pod číslem C(2015) 1756)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES ze dne 16. prosince 2008 o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky, změně a následném zrušení směrnic Rady 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS a 86/280/EHS a změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (1), a zejména čl. 8b odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES je stanoveno vypracování seznamu sledovaných látek, nejprve maximálně 10 látek nebo skupin látek, o nichž se shromažďují údaje z monitorování v rámci celé Unie pro účely podpory budoucího rozdělování látek podle priority v souladu s čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (2). V seznamu by měly být uvedeny matrice pro monitorování a případné metody analýzy, které nevyžadují nadměrné náklady.
(2)
Článek 8b směrnice 2008/105/ES stanoví mimo jiné podmínky a postupy pro monitorování látek zahrnutých do seznamu sledovaných látek, za účelem podávání zpráv o výsledcích monitorování ze strany členských států a aktualizace seznamu.
(3)
Tyto látky v seznamu sledovaných látek by se měly vybírat z látek, které podle dostupných informací mohou představovat na úrovni Unie významné riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím, avšak pro něž nejsou dostatečné údaje z monitorování, aby bylo možné učinit závěr o skutečném riziku, které představují. U vysoce toxických látek používaných v mnoha členských státech a vypouštěných do vodního prostředí, které však nejsou monitorovány nebo jsou monitorovány pouze zřídka, by mělo být zváženo jejich zařazení do seznamu sledovaných látek. Uvedený postup výběru by měl vzít v úvahu informace uvedené v čl. 8b odst. 1 písm. a) až e) směrnice 2008/105/ES, přičemž by se měly zejména zohlednit nově se objevující znečišťující látky.
(4)
Monitorování látek ze seznamu sledovaných látek by mělo poskytnout vysoce kvalitní údaje o jejich koncentracích ve vodním prostředí, které jsou vhodné pro účely podpory hodnocení rizik podle zvláštního přezkumu podle čl. 16 odst. 4 směrnice 2000/60/ES, které jsou základem pro určování prioritních látek. V uvedeném přezkumu by se mělo zvážit, zda budou látky, které představují významné riziko, začleněny do seznamu prioritních látek. Byla by rovněž stanovena určitá norma kvality životního prostředí, kterou by členské státy musely dodržovat. Návrh látek pro zařazení do seznamu prioritních látek by měl být předmětem posouzení dopadů.
(5)
V souladu s čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES by se diklofenak, 17-beta-estradiol (E2) a 17-alfa-ethinylestradiol (EE2) měly zahrnout do prvního seznamu sledovaných látek s cílem shromáždit údaje z monitorování pro účely snazšího stanovení vhodných opatření s cílem řešit rizika, která uvedené látky představují. Estron (E1) by měl být zahrnut do seznamu sledovaných látek z důvodu své blízké chemické příbuznosti s 17-beta-estradiolem, jehož je produktem rozkladu.
(6)
Komise během roku 2014 shromáždila údaje o různých dalších látkách, které by mohly být zařazeny do seznamu sledovaných látek. Zohlednila informační zdroje uvedené v čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES a konzultovala odborníky z členských států a skupiny zúčastněných stran. Stanovovalo se pořadí látek. Týkalo se to zejména látek, které měly při nedávno dokončeném přezkumu prioritních látek blízko k tomu, aby byly zařazeny mezi prioritní látky, pro něž jsou však ještě potřebné údaje z monitorování, aby bylo významné riziko potvrzeno. Týkalo se to rovněž několika dalších látek, které byly identifikovány jako potenciální nové znečišťujícílátky, pro něž byly k dispozici omezené nebo žádné údaje z monitorování. Riziko, které představuje každá z těchto látek, bylo vypočteno z dostupných informací o jejich vnitřní nebezpečnosti a o expozici životního prostředí těmto látkám. Expozice byla odhadnuta na základě údajů o rozsahu výroby a používání, přičemž byly zohledněny veškeré aktuální údaje z monitorování.
(7)
V průběhu shromažďování údajů o látkách v původním seznamu byly pro některé z uvedených látek zjištěny dodatečné údaje z monitorování. Dostupnost spolehlivých, aktuálních údajů pro alespoň čtyři členské státy byla považována za dostatečnou k tomu, aby látky nebyly zařazeny do seznamu sledovaných látek. Poté, co se uvedené látky přestaly používat, spolu s některými dalšími látkami, u nichž existovaly pochybnosti o jejich toxicitě nebo u nichž se očekávalo, že jejich používání bude ukončeno, byly jako látky, které se umístily v rámci pořadí na nejpřednějších místech, označeny tyto látky: oxadiazon, methiokarb, 2,6-di-terc-butyl-4-methylfenol, triallát, čtyři neonikotinoidové pesticidy, makrolidové antibiotikum erythromycin a 2-ethylhexyl-4-methoxycinnamát. Tyto látky by tudíž měly být zahrnuty do seznamu sledovaných látek a označeny čísly organizace Chemical Abstracts Service (CAS) a čísly EU. Pátý neonikotinoidový pesticid a dvě další makrolidová antibiotika byly také stanoveny jako látky, které potenciálně představují významné riziko. Možnost, že by látky se stejným účinkem mohly mít aditivní účinky, je dalším důvodem pro jejich společné zahrnutí do seznamu sledovaných látek. Mělo by být možné analyzovat současně neonikotinoidy a rovněž makrolidová antibiotika, a umožnit jejich zařazení do seznamu.
(8)
V souladu s čl. 8b odst. 1 směrnice 2008/105/ES Komise určila pro navrhované látky možné analytické metody. Detekční limit metody by měl být přinejmenším tak nízký jako předpokládaná koncentrace bez účinku specifická pro každou látku v příslušné matrici. Pokud nové informace povedou v případě určitých látek k poklesu předpokládané koncentrace bez účinku, mohl by být maximální detekční limit přijatelné metody snížen, přičemž uvedené látky zůstanou na seznamu. V případě analytických metod se má za to, že nevyžadují nadměrné náklady.
(9)
Za účelem srovnatelnosti by měly být všechny látky monitorovány ve všech vzorcích vody. Bylo by však vhodné monitorovat 2-ethylhexyl-4-methoxycinnamát také v suspendovaných částicích nebo sedimentu, neboť má tendenci se do této matrice štěpit.
(10)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 21 odst. 1 směrnice 2000/60/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
První seznam sledovaných látek pro monitorování v rámci celé Unie uvedený v článku 8b směrnice 2008/105/ES je stanoven v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 20. března 2015.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/495
оd 20. ožujka 2015.
o utvrđivanju popisa praćenja za tvari za koje je potrebno praćenje diljem Unije u području vodne politike u skladu s Direktivom 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 1756)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike i o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktiva Vijeća 82/176/EEZ, 83/513/EEZ, 84/156/EEZ, 84/491/EEZ, 86/280EEZ i izmjeni Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 8.b stavak 5.,
budući da:
(1)
Člankom 8.b stavkom 1. Direktive 2008/105/EZ predviđa se utvrđivanje popisa praćenja koji isprva sadržava najviše 10 tvari ili skupina tvari za koje je potrebno prikupljati podatke o praćenju diljem Unije u svrhu podupiranja budućeg određivanja prioriteta u skladu s člankom 16. stavkom 2. Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). U popisu bi trebali biti navedeni mediji praćenja i moguće metode analize koje ne uključuju prekomjerne troškove.
(2)
U članku 8.b Direktive 2008/105/EZ navedeni su i uvjeti i načini praćenja tvari uvrštenih u popis praćenja, izvješćivanja država članica o rezultatima praćenja te ažuriranja popisa.
(3)
Tvari za uvrštavanje u popis praćenja trebalo bi odabrati među onima za koje dostupne informacije ukazuju na to da bi mogle predstavljati znatan rizik za vodni okoliš ili znatan rizik koji se putem njega prenosi, na razini Unije, ali za koje podaci o praćenju nisu dostatni da bi se zaključilo o stvarnom riziku. Vrlo toksične tvari, koje se upotrebljavaju u mnogim državama članicama i ispuštaju u vodni okoliš, ali ih se ne prati ili ih se rijetko prati, trebalo bi razmotriti za uvrštavanje u popis praćenja. Pri postupku odabira tvari trebalo bi uzeti u obzir informacije detaljno navedene u članku 8.b stavku 1. točkama (a) do (e) Direktive 2008/105/EZ, posebno uzimajući u obzir nove onečišćujuće tvari.
(4)
Praćenjem tvari s popisa trebali bi se dobiti visokokvalitetni podaci o njihovim koncentracijama u vodnom okolišu, koji su u okviru zasebnog preispitivanja u skladu s člankom 16. stavkom 4. Direktive 2000/60/EZ prikladni za podupiranje procjena rizika na kojima se temelji utvrđivanje prioritetnih tvari. U tom preispitivanju, tvari za koje se utvrdi da predstavljaju znatan rizik trebalo bi razmotriti za uvrštavanje u popis prioritetnih tvari. Odredio bi se i standard kvalitete okoliša, koji bi države članice trebale dostići. Prijedlog za uvrštavanje tvari u popis prioritetnih tvari bio bi podložan procjeni utjecaja.
(5)
U skladu s člankom 8.b stavkom 1. Direktive 2008/105/EZ, diklofenak, estradiol 17-beta (E2) i etinilestradiol 17-alfa (EE2) trebalo bi uvrstiti u prvi popis praćenja kako bi se prikupili podaci o praćenju u svrhu lakšeg određivanja odgovarajućih mjera za uklanjanje rizika koje te tvari predstavljaju. Estron (E1) također bi trebalo uvrstiti u popis praćenja jer je kemijski blizak estradiolu 17-beta, čijom raščlambom nastaje.
(6)
Komisija je tijekom 2014. prikupila podatke o nizu drugih tvari koje bi se moglo uvrstiti u popis praćenja. Uzela je u obzir izvore informacija navedene u članku 8.b stavku 1. Direktive 2008/105/EZ te se savjetovala sa stručnjacima iz država članica i skupinama dionika. Provedeno je rangiranje. Pritom su posebno razmotrene tvari koje su gotovo označene kao prioritetne u posljednjem preispitivanju prioritetnih tvari, ali za koje je bilo potrebno još podataka o praćenju kako bi se potvrdio znatan rizik. Razmotreno je i nekoliko drugih tvari koje su utvrđene kao potencijalne nove onečišćujuće tvari, a za koje je bilo dostupno malo novijih podataka o praćenju ili takvi podaci uopće nisu bili dostupni. Rizik koji predstavlja svaka od tih tvari izračunan je na temelju dostupnih informacija o opasnosti samih tvari i izloženosti okoliša njima. Izloženost je procijenjena na temelju podataka o proizvodnji i uporabi, uzimajući u obzir sve aktualne podatke o praćenju.
(7)
Tijekom prikupljanja podataka o tvarima na početnom popisu, za neke od tih tvari pronađeni su dodatni podaci o praćenju. Dostupnost pouzdanih, ažuriranih podataka za barem četiri države članice smatrala se dovoljnom da tvari ne budu uvrštene u popis praćenja. Kad su te tvari uklonjene s popisa, zajedno s još nekim tvarima o čijoj toksičnosti nije bilo posebnih dvojbi ili za koje se očekivao prestanak uporabe, kao prioritetne utvrđene su sljedeći tvari: oksadiazon, metiokarb, 2,6-diterc-butil-4-metilfenol, tri-alat, četiri pesticida neonikotinoida, makrolidni antibiotik eritromicin i 2-etilheksil 4-metoksicinamat. Stoga bi u popis praćenja trebalo uvrstiti i te tvari, pod njihovim CAS brojevima (Chemical Abstracts Service - Služba za podatke o kemijskim tvarima) i EU brojevima. Peti pesticid neonikotinoid i još dva makrolidna antibiotika također su utvrđeni kao tvari koje potencijalno predstavljaju znatan rizik. Tvari istog načina djelovanja mogu imati aditivno djelovanje, čime se dodatno opravdava prijedlog da ih se istodobno uvrsti u popis praćenja. Trebalo bi omogućiti istodobnu analizu neonikotinoida, kao i makrolidnih antibiotika, kako bi se mogli uvrstiti u popis u skupinama.
(8)
U skladu s člankom 8.b stavkom 1. Direktive 2008/105/EZ, Komisija je utvrdila moguće metode analize predloženih tvari. Granica detekcije metode trebala bi biti barem jednako niska kao i koncentracija svake tvari u odgovarajućem mediju ispod koje se ne očekuju štetni učinci (predviđena koncentracija bez učinka). Ako zbog novih podataka dođe do smanjenja predviđene koncentracije bez učinka za pojedine tvari, najviša prihvatljiva granica detekcije metode možda će se morati smanjiti dok su te tvari na popisu. Smatra se da metode analize ne uključuju prekomjerne troškove.
(9)
Radi usporedivosti sve bi tvari trebalo pratiti u cjelovitim uzorcima vode. Međutim, bilo bi primjereno pratiti 2-etilheksil 4-metoksicinamat i u lebdećim česticama ili u talogu, zbog njegove tendencije da se razdjeljuje u tim medijima.
(10)
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 21. stavka 1. Direktive 2000/60/EZ,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Prvi popis praćenja za tvari za koje je potrebno praćenje diljem Unije iz članka 8.b Direktive 2008/105/EZ utvrđen je u Prilogu ovoj Odluci.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena državama članicama
Sastavljeno u Bruxellesu 20. ožujka 2015.