PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(8)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(9)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(10)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).
5. Šetření
5.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(11)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2. Dotčené strany
(12)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3. Výběr vzorku
(14)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(15)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(16)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4. Šetření
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(19)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(20)
Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).
(21)
Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobci:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(24)
Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.
(25)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
-
subvenční režimy šetřené v původním šetření:
-
celostátní režimy:
a)
režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme - EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme -EOUS)
b)
režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
c)
režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
d)
režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
e)
režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
-
regionální režimy:
f)
soubor pobídek (Package Scheme of Incentives - PSI) vlády státu Maháráštra
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:
-
celostátní režimy:
g)
režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:
-
celostátní režimy:
h)
režim Focus Product Scheme (FPS)
i)
režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
j)
režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
k)
režim Focus Market Scheme (FMS)
l)
režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
m)
kapitálové injekce
-
regionální režimy:
n)
regionální režimy vlády státu Gudžarát
(26)
Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09-14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.
(27)
Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
(28)
Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.
(29)
Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012-13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).
2. Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones - EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones - SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(31)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.
a) Právní základ
(32)
Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09-14 a v kapitole 6 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(33)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).
c) Provádění v praxi
(34)
Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.
(35)
Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.
(36)
Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09-14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(37)
Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
(38)
Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.
(39)
Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.
d) Závěry k režimu EOUS
(40)
Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09-14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(41)
Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)
(42)
Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
4. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Právní základ
(43)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(44)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
5. Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
(45)
Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
6. Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
a) Právní základ
(46)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(47)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
7. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra
a) Právní základ
(48)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(49)
Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.
c) Provádění v praxi
(50)
V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.
d) Závěr
(51)
Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.
(52)
Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.
(54)
Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(55)
Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.
8. Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
(56)
Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
9. Režim Focus Product (FPS)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(58)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
10. Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
a) Právní základ
(59)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(60)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
11. Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.
b) Způsobilost
(62)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(63)
Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.
(64)
Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(65)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(66)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(67)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(68)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(69)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(70)
Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(71)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(72)
Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(73)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(74)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.
(76)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.
12. Režim Focus Market Scheme (FMS)
a) Právní základ
(78)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(79)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
13. Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
a) Právní základ
(80)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(81)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
14. Kapitálové injekce
(82)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
15. Regionální režimy vlády státu Gudžarát
(83)
Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.
16. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Režim
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionální režim státu Maháráštra)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Kapitálové injekce
nula
Regionální režimy státu Gudžarát
nula
CELKEM
3,1
(85)
Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.
17. Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování
(86)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(87)
Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS - tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS - bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(88)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(89)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(90)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(91)
Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčené země na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie (rozsah)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Zdroj: Eurostat.
(93)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(94)
Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(96)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíl dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podíl čínského dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Průměrné ceny čínského dovozu (index)
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat.
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(98)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(99)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(100)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(101)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(102)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(104)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(105)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(106)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(107)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(108)
Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(109)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.
(110)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(111)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(112)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(113)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6. Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(115)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7. Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(116)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(117)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.
(118)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8. Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(119)
Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.
(120)
S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(121)
Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(122)
Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.
(123)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(124)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.-106. a 110.-111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(125)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.
(126)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(127)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(128)
Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak je uvedeno v 84.-85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.
(130)
Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:
-
volná kapacita v Indii;
-
cenová politika indických vývozců;
-
dopad výše subvencování na ceny;
-
sortiment.
a) Volná kapacita v Indii
(131)
Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.
(132)
Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.
(133)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.
b) Cenová politika indických vývozců
(134)
Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.
(135)
Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.
(136)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.
(137)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.
c) Dopad výše subvencování na ceny
(138)
Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.
(139)
Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.
(140)
Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.
(141)
S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.
d) Sortiment
(142)
Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.
(143)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.
(144)
Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.
8. Závěr o obnovení újmy
(145)
Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.
E. ZÁJEM UNIE
(146)
Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.
F. UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(147)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(148)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(149)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(150)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
2. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1347/2014
оd 17. prosinca 2014.
o stavljanju izvan snage konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera prema članku 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezine članke 14. i 18.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je u srpnju 2002. Uredbom (EZ) br. 1338/2002 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu od 7,1 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije (početno ispitivanje).
(2)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1339/2002 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 21 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i konačnu antidampinšku pristojbu od 18,3 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.
(3)
Komisija je Odlukom 2002/611/EZ (4) prihvatila preuzimanje obveze u vezi s cijenom s obzirom na antidampinške i antisubvencijske mjere na uvoz iz Indije koju je ponudio jedan indijski proizvođač izvoznik, društvo Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan”).
(4)
Komisija je u ožujku 2004. Odlukom Komisije 2004/255/EZ (5) stavila izvan snage Odluku 2002/611/EZ nakon dobrovoljnog povlačenja preuzimanja obveze od strane društva Kokan.
(5)
Komisija je Odlukom 2006/37/EZ (6) prihvatila novo preuzimanje obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama na uvoz iz Indije koje je ponudilo društvo Kokan. Uredbom Vijeća (EZ) br. 123/2006 (7) na odgovarajući način izmijenjene su Uredbe Vijeća (EZ) 1338/2002 i (EZ) 1339/2002.
(6)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1000/2008 (8) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1010/2008 (9) uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i izmijenilo razinu antidampinških pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije po završetku revizije zbog predstojećeg isteka mjera i revizije tijekom važenja mjere.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(7)
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (10) konačnih kompenzacijskih mjera koje su na snazi, Komisija je 1. srpnja 2013. zaprimila zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009. Zahtjev je podnijelo društvo CUF-Quimicos Industriais („podnositelj zahtjeva”), jedini proizvođač sulfanilne kiseline u Uniji koji stoga predstavlja 100 % proizvodnje u Uniji.
(8)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(9)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je 16. listopada 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (11) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere prema članku 18. Osnovne uredbe.
4. Usporedni ispitni postupci
(10)
Objavom obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (12)16. listopada 2013., Komisija je također pokrenula ispitni postupak u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (13) u pogledu uvoza sulfanilne kiseline podrijetlom, među ostalim, iz Indije.
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(11)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RRIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („promatrano razdoblje”).
5.2. Strane na koje se odnosi postupak
(12)
Komisija je o pokretanju postupka zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u Indiji, uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i zastupnike zemlje izvoznice. Zainteresirane strane mogle su u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Budući da je jedini proizvođač iz Unije bio i jedina zainteresirana strana koja je to zatražila, odobreno mu je saslušanje.
5.3. Uzorkovanje
(14)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika iz Indije i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje neophodno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih stranaka zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(15)
Komisija je zaprimila dva odgovora na upitnike za uzorkovanje od indijskih proizvođača izvoznika. Stoga nije proveden odabir uzoraka.
(16)
Jedan nepovezani uvoznik odgovorio je na obrazac za uzorkovanje, međutim, nije uvozio predmetni proizvod iz predmetne zemlje i nije dostavio odgovore na upitnik. Stoga nije proveden odabir uzorka.
(17)
Budući da postoji samo jedan proizvođač iz Unije, za proizvođače iz Unije nije provedeno uzorkovanje.
5.4. Ispitni postupak
(18)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja, vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete te za određivanje interesa Unije. Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, dvama proizvođačima izvoznicima u Indiji, Vladi Indije, uvoznicima koji su joj poznati i korisnicima u Uniji.
(19)
Od dva indijska proizvođača izvoznika samo je jedan dostavio potpun odgovor. Taj je indijski proizvođač predstavljao većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(20)
Komisija je u Delhiju održala savjetovanja s Vladom Indije, Vladom Maharaštre (dalje u tekstu: „GOM”), Vladom Gudžarata („GOG”) i Centralnom bankom Indije („RBI”).
(21)
Nadalje, obavljeni su posjeti radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođač iz Unije:
-
CUF - Químicos Industriais, Estarreja, Portugal;
(b)
Proizvođači izvoznici:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indija;
(c)
korisnici u Uniji:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Njemačka,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španjolska.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(22)
Predmetni proizvod jest sulfanilna kiselina, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060). Postoje dva razreda kvalitete sulfanilne kiseline, koji se određuju prema njezinoj čistoći: tehnički razred i pročišćeni razred. Osim toga, pročišćeni razred ponekad se prodaje u obliku soli sulfanilne kiseline. Sulfanilna kiselina koristi se kao sirovina u proizvodnji optičkih bjelila, dodataka za beton, boja za hranu i posebnih boja. Zabilježena je i ograničena uporaba u farmaceutskoj industriji. Iako se ne osporava da oba razreda imaju iste osnovne fizikalne, kemijske i tehničke značajke te se stoga smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom utvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Posebno se to odnosi na korisnike koji upotrebljavaju pročišćeni razred sulfanilne kiseline, a tehnički razred mogu upotrebljavati samo ako je sami dodatno pročiste. Korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog razlike u cijeni (20 % - 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo.
(23)
Sulfanilna kiselina čisti je robni proizvod, a njezine osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke identične su bez obzira na zemlju podrijetla. Za dotične proizvode i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u Indiji na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednake osnovne fizičke i kemijske značajke i u osnovi jednaku uporabu te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(24)
Suradnja indijskih izvoznika odnosila se samo na jednog proizvođača izvoznika. S obzirom na izostanak suradnje ostalih proizvođača, iznos subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama trebalo je odrediti na temelju dostupnih podataka, tj. odgovora trgovačkog društva koje je surađivalo, a predstavljalo je većinu izvoza iz Indije u Uniju, te informacija koje su dostavila indijska nadležna tijela.
(25)
Na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
-
programi subvencija ispitani u početnom ispitnom postupku:
-
nacionalni programi:
(a)
Zone proizvodnje za izvoz („EPZ”)/Posebne gospodarske zone („SEZ”)/Program za izvozno orijentirane jedinice („EOUS”);
(b)
Program prava na povrat carinskih pristojbi („DEPBS”);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”);
(d)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza („ITES”);
(e)
Program po prethodnom odobrenju („AAS”),
-
regionalni programi:
(f)
Paket programa poticaja (Package Scheme of Incentives - PSI) Vlade Maharaštre,
-
programi subvencija koji nisu ispitani u početnom ispitnom postupku, ali su ispitani tijekom prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera i usporedne revizije tijekom važenja mjere:
-
nacionalni programi:
(g)
Program kreditiranja izvoza („ECS”),
-
programi subvencija koji nisu ispitani u početnom ispitnom postupku ili/i u prethodnim revizijama:
-
nacionalni programi:
(h)
Usmjerenost proizvoda („FPS”);
(i)
Program odobrenja bescarinskog uvoza („DFIA”);
(j)
Program povrata carine („DDS”);
(k)
Program ciljnog tržišta („FMS”);
(l)
Poticaj za nositelja statusa („SHIS”);
(m)
Dokapitalizacija,
-
regionalni programi:
(n)
Regionalni programi Vlade Gudžarata.
(26)
Gore navedeni programi (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) i (l) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike bitan za RIPR ovog ispitnog postupka je „Vanjskotrgovinska politika 2009.-2014.” („FTP 09-14”). Nadalje, Vlada Indije također određuje postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I 09-14”). Priručnik o postupcima redovito se ažurira.
(27)
Program izuzeća od plaćanja poreza na prihode od izvoza naveden u točki (d) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961., koji se svake godine izmjenjuje Zakonom o financijama.
(28)
Regionalnim programima navedenima u točkama (f) i (n) upravljaju države Maharaštra i Gudžarat, a temelje se na odlukama Ministarstva industrije, energetike i rada Maharaštre i odlukama Ministarstva industrije i rudarstva Vlade Gudžarata.
(29)
Program kreditiranja izvoza koji je naveden u točki (g) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., kojime se Centralnoj banci Indije („RBI”) omogućuje da komercijalnim bankama izdaje naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(30)
Program povrata carine naveden u točki (j) temelji se na odjeljku 75. Zakona o carini iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. i Pravilima za povrat carina, središnjih trošarina i usluga iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju; na RRIP primjenjivale su se stope povrata carine za svu industriju (AIR) 2012.-2013., objavljene u obavijesti br. 92/2012-cus. (N.T). Program povrata carine naziva se i program otpusta carine, kako je navedeno u poglavlju 4. FTP 09-14.
2. Zone proizvodnje za izvoz („EPZ”)/Posebne gospodarske zone („SEZ”)/Program za izvozno orijentirane jedinice („EOUS”)
(31)
Utvrđeno je da se proizvođač izvoznik koji je surađivao nije nalazio ni u SEZ-ovima ni u EPZ-ovima. Međutim, proizvođač izvoznik koji je surađivao bio je uključen u EOUS, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije primao je subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Opis i procjena u nastavku stoga su ograničeni na EOUS.
(a) Pravna osnova
(32)
Detaljni opis EOUS-a nalazi se u poglavlju 6. FTP 09-14 i poglavlju 6. HOP I 09-14.
(b) Prihvatljivost
(33)
Uz iznimku društava koja se bave isključivo trgovanjem, sva poduzeća koja se načelno obvezuju izvoziti svu svoju proizvodnju roba ili usluga mogu se uključiti u EOUS. Poduzeća u industrijskim sektorima moraju ispuniti minimalni prag ulaganja u dugotrajnu imovinu (10 milijuna indijskih rupija) kako bi ispunila uvjete za program EOUS.
(c) Praktična primjena
(34)
EOUS se može nalaziti i osnovati bilo gdje u Indiji.
(35)
Zahtjev za status EOUS-a mora sadržavati pojedinosti za razdoblje od sljedećih pet godina, među ostalim o planiranim količinama proizvodnje, predviđenoj vrijednosti izvoza, uvoznim potrebama i domaćim potrebama. Nakon što vlasti prihvate zahtjev trgovačkog društva, društvu se priopćuju uvjeti za to prihvaćanje. Sporazum kojim se društvo priznaje kao trgovačko društvo u okviru EOUS-a vrijedi pet godina. Sporazum se može obnoviti za daljnja razdoblja.
(36)
Najvažnija je obveza EOUS-a, kao što se navodi u FTP 09-14, ostvarivanje neto zarade u stranoj valuti („NFE”), tj. u referentnom razdoblju (pet godina) ukupna vrijednost izvoza mora biti viša od ukupne vrijednosti uvezene robe.
(37)
Jedinice u okviru EOUS-a imaju pravo na sljedeće koncesije:
i.
izuzeće od uvoznih carina na sve vrste robe (uključujući kapitalna sredstva, sirovine i potrošnu robu) potrebne za izradu, proizvodnju, obradu ili s time u vezi;
ii.
izuzeće od trošarine na robu nabavljenu na domaćem tržištu;
iii.
povrat središnjeg poreza na promet, plaćenog na robu koja je nabavljena lokalno;
iv.
djelomični povrat pristojbe plaćene na gorivo nabavljeno od domaćih naftnih trgovačkih društava;
(38)
Jedinice koje djeluju prema ovim programima nalaze se pod nadzorom carinskih službenika u skladu s odjeljkom 65. Zakona o carini.
(39)
Proizvođač izvoznik koji je surađivao djelovao je u okviru EOUS-a tijekom prva četiri mjeseca razdoblja ispitnog postupka revizije. Službeni dopis o napuštanju programa objavljen je 6. veljače 2013. godine. Prema tome, u razdoblju ispitnog postupka revizije trgovačko društvo koristilo se programom samo za povrat središnjeg poreza na promet. Ispitnim postupkom pokazalo se da predmetni proizvođač izvoznik nije ostvario koristi od olakšica oslobođenja od uvoznih carina i trošarina na domaću kupnju te djelomični povrat carine plaćene na gorivo nabavljeno od domaćih naftnih trgovačkih društava.
(d) Zaključci o EOUS-u
(40)
Povrat središnjeg poreza na promet predstavlja subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Vlada se odriče prihoda koji bi dospio na naplatu da ne postoji ovaj program i time EOU-u osigurava korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe jer je EOU povratom središnjeg poreza na promet poboljšao svoju likvidnost. Subvencija pravno ovisi o izvršenju izvoza i stoga se smatra specifičnom te se protiv njih mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne uredbe. Izvozni cilj EOUS-a, kako je navedeno u stavku 6.1. politike FTP 09-14, jest conditio sine qua non za dobivanje poticaja.
(e) Izračun iznosa subvencije
(41)
Iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa povrata središnjeg poreza na promet za robu nabavljenu lokalno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema ukupnom prometu od izvoza ostvarenom tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija zavisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Marža subvencije koja je dobivena na taj način iznosila je 1,4 %.
3. Program prava na povrat carinskih pristojbi („DEPBS”)
(42)
Potvrđeno je da je DEPBS povučen 30. rujna 2011., to jest prije razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”)
(a) Pravna osnova
(43)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. FTP 09-14 i u poglavlju 5. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(44)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru EPCGS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
5. Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza („ITES”)
(45)
Potvrđeno je da je ITES povučen u travnju 2011., to jest prije razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
6. Program po prethodnom odobrenju („AAS”)
(a) Pravna osnova
(46)
Detaljni opis programa nalazi se u odjeljcima od 4.1.3.1. do 4.1.14. FTP 09-14 i u poglavljima 4.1. do 4.30. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(47)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru AAS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
7. Paket programa poticaja (PSI) vlade Maharaštre
(a) Pravna osnova
(48)
Radi poticanja širenja industrije na manje razvijena područja države Maharaštre, Vlada Maharaštre od 1964. dodjeljuje poticaje jedinicama koje su se nedavno proširile i koje se osnivaju u regijama u razvoju te države, u okviru programa koji je poznat pod nazivom „Paket programa poticaja” („PSI”). Program je od uvođenja nekoliko puta izmijenjen, a tijekom RRIP-a na snazi su bila dva programa PSI: PSI 2007. (koji je bio na snazi do travnja 2013.) i PSI 2013. PSI Vlade Maharaštre sastoji se od nekoliko potprograma među kojima su glavni: i. povrat poreza octroi/ulaznog poreza; ii. izuzeće od davanja za električnu energiju; iii. izuzeće od/odgoda lokalnog poreza na promet; iv. kamatna subvencija za osnivanje novih subjekata; i v. određena bespovratna sredstva za mala i srednja poduzeća radi tehnološkog unaprjeđenja. U ispitnom se postupku pokazalo da se proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije koristio samo potprogramom za odgodu poreza na promet (dio navedene točke iii.) koji zapravo potječe od PSI 2001., ali je dio potraživanja za porez na promet tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka i dalje bio nepodmiren.
(b) Prihvatljivost
(49)
Kako bi bila prihvatljiva, trgovačka društva u pravilu moraju ulagati u slabo razvijena područja države (koja su razvrstana prema svojem gospodarskom razvoju u nekoliko kategorija, npr. slabo razvijena područja, slabije razvijena područja i najslabije razvijena područja) bilo osnivanjem novih industrijskih objekata ili velikim kapitalnim ulaganjem u širenje ili diversifikaciju postojećih industrijskih objekata. Glavni je kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja razvrstavanje područja na kojem poduzeće jest ili će biti smješteno te veličina ulaganja.
(c) Praktična primjena
(50)
Potvrdom o prihvatljivosti koju je proizvođaču izvozniku koji je sudjelovao izdala Vlada Maharaštre tom se trgovačkom društvu, u okviru potprograma za odgodu poreza na promet, omogućuje odgoda plaćanje državnog poreza na promet za domaću prodaju.
(d) Zaključak
(51)
Potprogramom PSI-a za odgodu poreza na promet programa Vlade Maharaštre predviđene su subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Ispitani potprogram predstavlja financijski doprinos Vlade Maharaštre budući da se ovom koncesijom Vladi Maharaštre smanjuje prihod koji bi inače bio naplativ. Tom odgodom prenosi se korist na trgovačko društvo s obzirom na to da poboljšava likvidnost društva.
(52)
Potprogram je dostupan samo trgovačkim društvima koja su uložila u određena navedena geografska područja u sudskoj nadležnosti države Maharaštre. Nije dostupan trgovačkim društvima izvan ovih područja. Razina koristi razlikuje se ovisno o predmetnom području. Program je specifičan u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) i člankom 4. stavkom 3. Osnovne uredbe i stoga se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(53)
Odgođeni iznos državnog poreza na promet, u okviru elementa programa za odgodu, koji na kraju RRIP-a i dalje nije naplaćen, smatra se jednakovrijednim beskamatnom-zajmu istog iznosa koji odobrava Vlada Maharaštre. Stoga je korist proizvođača izvoznika koji je surađivao izračunata na temelju kamate koju je trgovačko društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije platilo za usporedivi komercijalni zajam.
(54)
Na temelju članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe iznos subvencije (brojnik) zatim se raspodjeljuje prema ukupnom prometu trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(55)
Na temelju gore navedenoga, iznos subvencije koju je trgovačko društvo dobilo u okviru tog programa je 1,1 %.
8. Program kreditiranja izvoza („ECS”)
(56)
Potvrđeno je da nakon izmjena ECS-a (u srpnju 2010. s obzirom na izvozne kredite u indijskim rupijama i svibnju 2012. s obzirom na izvozne kredite u stranoj valuti) povlaštene kamatne stope za izvozne kredite u okviru ovog programa u načelu se više nisu primjenjivale s izuzetkom posebnih ograničenog broja industrijskih sektora. Budući da se dotični kemijski sektor ne nalazi na popisu sektora obuhvaćenih subvencijama za kamatne stope u razdoblju ispitnog postupka revizije, taj program nije bilo potrebno dodatno analizirati u ovom ispitnom postupku.
9. Usmjerenost proizvoda („FPS”)
(a) Pravna osnova
(57)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.15. FTP 09-14 i u poglavlju 3.9. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(58)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru FPS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
10. Program odobrenja bescarinskog uvoza („DFIA”)
(a) Pravna osnova
(59)
Detaljan opis programa nalazi se u odjeljcima od 4.2.1. do 4.2.7. FTP 09-14 i u poglavljima 4.31. do 4.36. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(60)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru DFIA. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
11. Program povrata carine („DDS”)
(a) Pravna osnova
(61)
Detaljni opis programa DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena kasnijim obavijestima.
(b) Prihvatljivost
(62)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(63)
Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za povrat koji se izračunava kao postotak FOB vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Vlada Indije odredila je stope povrata za većinu proizvoda, uključujući i predmetni proizvod. One se određuju na temelju prosječne količine ili vrijednosti materijala koji su korišteni kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa pristojbi plaćenih na ulazne materijale. One se primjenjuju bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne. Stopa DDS-a za predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je 4 % FOB vrijednosti.
(64)
Kako bi ispunilo uvjete za pogodnosti na temelju ovog programa, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci pošiljke uneseni u carinski poslužitelj (ICEGATE), utvrđuje se da se izvoz odvija prema DDS-u te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što brodar dostavi opći izvozni tovarni list i carinarnica taj dokument na zadovoljavajući način usporedi s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje isplate povrata bilo izravnim plaćanjem na izvoznikov bankovni račun ili mjenicom.
(65)
Izvoznik je također dužan bankovnom potvrdom o realizaciji (BRC) potvrditi naplatu izvoznog prihoda. Taj se dokument može predočiti nakon plaćanja iznosa povrat a, ali Vlada Indije osigurava povrat plaćenog iznosa ako izvoznik unutar određenog roka ne dostavi BRC.
(66)
Iznos povrata može se koristiti za bilo koju svrhu.
(67)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim normama, iznos povrata carine, nakon ispunjenja izvozne obveze, može knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod na trgovačkim računima.
(68)
Utvrđeno je da se indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nakon napuštanja EOUS-a koristio programom DDS.
(d) Zaključci o DDS-u
(69)
Programom DDS predviđene su subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Iznos povrata carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer je riječ o izravnom prijenosu sredstava Vlade Indije. Nadalje, povratom carine izvoznik ostvaruje korist jer mu se poboljšava likvidnost.
(70)
Nadalje, DDS pravno ovisi o izvršenju izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članku 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(71)
Taj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III.(definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi.
(72)
Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi iz programa DDS neovisno o tome uvozi li ulazne materijale ili ne. Da bi ostvario koristi, dovoljno je da izvoznik izvozi robu i ne mora dokazivati da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali imaju pravo na koristi od DDS-a.
(73)
To je potvrđeno okružnicom Vlade Indije br. 24/2001 u kojoj se jasno navodi da „[stope povrata carine] nisu povezane sa stvarnim načinom potrošnje ulaznih sirovina i konkretnim posljedicama za ulazne materijale određenog izvoznika ili pojedinačne pošiljke […]” i nalaže regionalnim vlastima da „timovi na terenu ne trebaju zahtijevati dokaze o stvarno plaćenim carinama za uvezene ili domaće sirovine […] zajedno sa [zahtjevima za povrat] koje podnose izvoznici”.
(74)
S obzirom na navedeno zaključuje se da je program DDS podložan uvođenju kompenzacijskih mjera
(e) Izračun iznosa subvencije
(75)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je povlastica dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljen izvozni posao prema ovom programu. U tom je trenutku indijska vlada obvezna isplatiti povrat, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba odobriti za taj izvozni posao, indijska vlada više ne odlučuje o tome hoće li odobriti subvenciju. S obzirom na gore navedeno, smatra se primjerenim ocijeniti korist iz DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u svim izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(76)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ti iznosi subvencije dodjeljivani su na temelju ukupnog izvoznog prometa predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(77)
Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,6 %.
12. Program ciljnog tržišta („FMS”)
(a) Pravna osnova
(78)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.14. FTP 09-14 i u poglavlju 3.8. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(79)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru FMS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
13. Poticaj za nositelja statusa („SHIS”)
(a) Pravna osnova
(80)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.16. FTP 09-14 i u poglavlju 3.10. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(81)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru SHIS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
14. Dokapitalizacija
(82)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao nije ostvario koristi dokapitalizacijom od strane indijske vlade ili regionalnih vlada. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
15. Regionalni programi Vlade Gudžarata
(83)
Potvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji je surađivao nema povezanih društava ili proizvodne pogone u državi Gudžarat. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati regionalne programe Vlade Gudžarata.
16. Iznos subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama
(84)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere utvrđen tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za ispitanog proizvođača izvoznika iznosi 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Program
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionalni program Maharaštre)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Dokapitalizacija
nula
Regionalni programi Gudžarata:
nula
UKUPNO
3,1
(85)
Na temelju raspoloživih podataka, proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije predstavljao je 100 % izvoza sulfanilne kiseline iz Indije u Uniju. Nisu bili raspoloživi podaci koji bi pokazali eventualnu nižu razinu subvencioniranja drugih proizvođača izvoznika.
17. Vjerojatnost nastavka subvencioniranja
(86)
U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitalo se je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka subvencioniranja.
(87)
Utvrđeno je da je indijski izvoznik predmetnog proizvoda koji je surađivao, iako je subvencijska marža utvrđena tijekom ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjere bila niža od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka i prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjere, i dalje ostvarivao korist od subvencija indijskih vlasti protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nema naznaka da će se DDS - glavni program kojim se to društvo trenutačno koristi nakon napuštanja programa EOUS - u doglednoj budućnosti ukinuti. Pod tim uvjetima, jasno je da će izvoznik predmetnog proizvoda i ubuduće nastaviti primati subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
D. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE
1. Proizvodnja Unije i definicija industrije Unije
(88)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod u Uniji proizvodio samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini 100 % proizvodnje Unije i predstavlja industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. Potrošnja u Uniji
(89)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju sljedećeg:
-
prodajne količine istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije,
-
količina uvoza sulfanilne kiseline (na razini TARIC-a) na tržište Unije zabilježena u Eurostatu.
(90)
S obzirom na činjenicu da industriju Unije čini samo jedan proizvođač te da postoji samo jedan proizvođač izvoznik iz SAD-a, podaci u sljedećim tablicama moraju se prikazati u indeksiranom obliku kako bi se sačuvala tajnost povjerljivih poslovnih podataka.
Tablica 1.
Potrošnja na tržištu Unije
Opseg (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja Unije (2010. = 100)
100
106
106
114
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik
(91)
Ispitnim postupkom pokazalo se da se tržište za sulfanilnu kiselinu postupno povećalo tijekom promatranog razdoblja, a do kraja RRIP-a povećalo se za 14 %.
3. Uvoz iz dotične zemlje
(a) Količina uvoza i tržišni udio
Tablica 2.
Uvoz iz predmetne zemlje
Količina uvoza (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indija
100
422
187
52
Izvor: Eurostat
Tablica 2. a
Uvoz iz predmetne zemlje
Količina uvoza (rasponi) (15)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indija
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Izvor: Eurostat
Tablica 3.
Tržišni udio predmetne zemlje
Tržišni udio (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udio uvoza iz Indije
100
397
177
46
(92)
Tijekom promatranog razdoblja količina uvoza podrijetlom iz Indije smanjila se za 48 %, a njegov tržišni udio tijekom istog razdoblja smanjio se za 54 %.
(b) Cijene uvoza
Tablica 4.
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetne zemlje
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indeks cijena uvoza iz Indije (2010. = 100)
100
79
84
92
Izvor: Eurostat
Tablica 4.a
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetne zemlje
2010.
2011.
2012.
RIPR
Rasponi cijena uvoza iz Indije
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Izvor: Eurostat
(93)
Prosječna cijena predmetnog proizvoda iz Indije smanjila se u 2011. za 21 %, a otad je postupno rasla no i dalje je bila niža za 8 % od razine cijena u 2010.
(c) Razina snižavanja cijena
(94)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da cijene koje je naplaćivao jedini indijski proizvođač koji je surađivao nisu snižavale cijene proizvođača iz Unije. Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, ne mogu se otkriti točni rezultati, no utvrđeno je da je prodaja ispod cijene iznosila -20 % do -40 %.
(95)
Nakon objave i primjedbi proizvođača iz Unije od Komisije je zatraženo da na temelju podataka Eurostata izračuna moguće snižavanje cijene za preostali dio indijskog uvoza. Prema tim podacima nije utvrđeno snižavanje cijene u odnosu na taj uvoz, stoga se mogu potvrditi nalazi iz uvodne izjave 94.
4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(96)
Uz iznimku tri zanemarive transakcije (u 2010. i 2011. iz Švicarske i jedne iz Malezije 2012.), sav uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja tijekom promatranog razdoblja potječe iz NRK-a i SAD-a.
Tablica 5.
Uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz SAD-a (indeks)
100
267
253
299
Tržišni udio uvoza iz SAD-a (indeks)
100
180
171
188
Prosječne cijene uvoza iz SAD-a (indeks)
100
95
101
102
Količina uvoza iz Kine (indeks)
100
77
14
1
Tržišni udio uvoza iz Kine (indeks)
100
73
13
1
Prosječne cijene uvoza iz Kine (indeks)
100
92
104
164
Izvor: Eurostat
(97)
Opseg uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a smanjio se između 2010. i RRIP-a za 99 %, a njihov se tržišni udio u istom razdoblju također smanjio za 99 %.
(98)
Prosječna cijena uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a lagano se smanjila 2011. za 8 %, zatim je pokazivala trend rasta, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije vrlo naglo se povećala za 64 %.
(99)
Tijekom promatranog razdoblja količina i tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz SAD-a znatno su se povećali, za 199 % odnosno 88 %. Budući da je tržišni udio industrije Unije tijekom istog razdoblja ostao relativno stabilan, tržišni udio koji su izgubili kineski i indijski uvoznici zamijenjen je uvozom iz SAD-a.
(100)
Razina cijena uvoza iz SAD-a tijekom promatranog razdoblja ostala je prilično stabilna i u istom rasponu kao i cijene proizvođača iz Unije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za uvoz iz SAD-a nije utvrđeno nelojalno sniženje cijena.
5. Stanje industrije Unije
(101)
U skladu s člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.
(102)
Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, podatke o dva proizvođača koja čine industriju Zajednice trebalo je prikazati u indeksiranom obliku.
5.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
Tablica 6.
Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja u tonama (indeks)
100
87
99
107
Kapacitet u tonama (indeks)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta (indeks)
100
87
99
107
Izvor: Odgovori na upitnike
(103)
Proizvodnja industrije Unije bila je tijekom ispitnog postupka revizije 7 % viša od razine zabilježene na početku promatranog razdoblja. Kapacitet industrije Unije nije se promijenio tijekom promatranog razdoblja, stoga se stopa iskorištenosti kapaciteta promijenila na isti način kao i proizvodnja, tj. povećala se za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(104)
Treba napomenuti da je industrija Unije tijekom promatranog razdoblja zadržala zadovoljavajuću razinu iskorištenosti kapaciteta, uz iznimku 2011., a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspjela je postići optimalnu razinu.
(105)
Nakon objave industrija Unije potvrdila je da je tijekom promatranog razdoblja optimalnu razinu iskorištenosti kapaciteta ostvarila samo tijekom RIPR-a što pokazuje da je njezin oporavak počeo nedavno i da je još uvijek nestabilan.
(106)
Ovom primjedbom u procjeni Komisije ne mijenjaju se zaključci uvodne izjave 104. koji ni na koji način nisu u suprotnosti s primjedbama industrije Unije.
5.2. Završne zalihe
Tablica 7.
Količina završnih zaliha
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe u tonama (indeks)
100
576
328
171
Izvor: Odgovori na upitnike
(107)
Razine zaliha industrije Unije na kraju godine naglo su se povećale u 2011., a nakon toga počele su se smanjivati, ali su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje ostale 71 % iznad razine u 2010. U svakom slučaju, razina završnih zaliha, utvrđena na temelju količine proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, manja je od jednomjesečne proizvodnje.
5.3. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 8.
Obujam prodaje i tržišni udio
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prodajne količine u tonama (indeks)
100
70
97
104
Tržišni udio % (indeks)
100
66
92
92
Izvor: Odgovori na upitnike
(108)
Prodajne količine industrije Unije povećale su se za 4 % u odnosu na razine s početka promatranog razdoblja. Tijekom 2011. došlo je do naglog pada, nakon čega slijedi stabilno povećanje.
(109)
Uspješnost industrije Unije izražena tržišnim udjelom tijekom promatranog razdoblja može se smatrati stabilnom, uz iznimku 2011., kada se tržišni udio industrije Unije, slično kao i njezina prodaja, smanjio. U godinama nakon toga prodaja i tržišni udio nastavili su rasti. Usprkos tome što je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio proizvođača iz Unije bio neznatno ispod razine u 2010., treba napomenuti da je industrija Unije i dalje uspijevala ostvariti koristi od rasta potrošnje u Uniji te je tijekom cijelog promatranog razdoblja držala dominantni položaj na tržištu Unije.
(110)
U svojem podnesku nakon objave industrija Unije tvrdila je da je njezin tržišni udio vrlo nestabilan zbog činjenice da je sulfanilna kiselina robni proizvod osjetljiv na cijenu te je navela primjer iz 2011. kada je tržišni udio industrije Unije naglo pao.
(111)
U tom smislu treba istaknuti da se gubitak tržišnog udjela 2011. podudarao s povećanjem cijene proizvođača iz Unije u suprotnosti s tadašnjim kretanjima na tržištu. Doista, ispitnim postupkom potvrđeno je da su se tijekom 2011. uvozne cijene iz svih zemalja smanjile od 5 % do 20 %. Potrebno je napomenuti i da dostupni statistički podatci pokazuju da je tržišni udio koji je izgubio proizvođač iz Unije uglavnom preuzeo uvoznik iz SAD-a.
5.4. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
Tablica 9.
Prodajne cijene
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna prodajna cijena EUR/tona (indeks)
100
109
108
112
Izvor: Odgovori na upitnike
(112)
Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije povećale su se za 12 % tijekom promatranog razdoblja zbog prenošenja povećanja cijene osnovne sirovine (anilin).
5.5. Zapošljavanje i produktivnost
Tablica 10.
Zapošljavanje i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Zaposlenost (indeks)
100
100
117
117
Radna produktivnost (indeks)
100
88
85
91
Prosječan trošak rada (indeks)
100
105
102
116
Izvor: Odgovori na upitnike
(113)
Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena povećala se za 17 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječni troškovi rada povećavali su se tijekom promatranog razdoblja, a u usporedbi s 2010. tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije povećali su se za 16 %. S obzirom na to da se produktivnost povećala samo za 7 %, kako se navodi u uvodnoj izjavi 103., radna produktivnost smanjila se u promatranom razdoblju za 9 %.
5.6. Profitabilnost
Tablica 11.
Profitabilnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost (indeks)
100
96
20
65
Izvor: Odgovori na upitnike
(114)
Profitabilnost industrije Unije za istovjetni proizvod smanjila se tijekom promatranog razdoblja te je prema tvrdnjama industrije Unije bila neznatno ispod optimalne razine, premda je potrebno naglasiti da je tijekom promatranog razdoblja i dalje bila pozitivna.
(115)
Smanjenje profitabilnosti uglavnom je uzrokovano povećanjem prosječnog troška proizvodnje, koji se povećao za 20 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije, a koje se nije moglo u potpunosti kompenzirati 12 %-tnim povećanjem prodajnih cijena, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 112.
5.7 Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
Tablica 12.
Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ulaganja (indeks)
-
100
133
57
Povrat ulaganja (indeks)
100
86
30
103
Novčani tok (indeks)
100
116
68
82
(116)
Ispitivanjem je utvrđeno da industrija Unije u 2010. nije mogla ulagati. Slijedom toga, ulaganja u proizvodnju sulfanilne kiseline smanjila su se od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije za 43 %, a njihov apsolutni iznos može se smatrati niskim i odnosi se uglavnom na djelatnosti održavanja. Ti su nalazi u skladu s povratom na ulaganja i niskom profitabilnošću ostvarenima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(117)
Povrat ulaganja blisko je pratio kretanje profitabilnosti u 2011. i 2012. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije poboljšao se povrat ulaganja te je zbog povećanja profitabilnosti od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije dostigao razinu iz 2010.
(118)
Novčani tok je fluktuirao, ali je tijekom cijelog promatranog razdoblja ostao pozitivan. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije novčani tok smanjio se za 18 % u odnosu na razinu iz 2010. Industrija Unije tijekom promatranog razdoblja nije imala nikakvih problema pri prikupljanju kapitala.
5.8 Visina konkretnog iznosa subvencijske marže i oporavak od prošlog subvencioniranja
(119)
Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 84., subvencijska marža tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije bila znatna, iako je bila iznad razine de minimis.
(120)
Uzimajući u obzir povećanje prodajnih količina, cijena i stopu iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, može se zaključiti da su mjere bile uspješne i da se industrija Unije tijekom promatranog razdoblja oporavila od posljedica prethodnog subvencioniranja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uočeno je određeno smanjenje nekih pokazatelja štete, primjerice profitabilnosti i tržišnog udjela, ali to se ne može pripisati uvozu iz predmetnih zemalja zbog njegove vrlo niske razine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U svakom slučaju, pokazatelji štete koji su se razvili negativno i dalje upućuju na održivo stanje u industriji Unije.
6. Zaključak o stanju industrije Unije
(121)
Ispitivanjem je utvrđeno da je uvoz predmetnog proizvoda iz Indije pao na vrlo nisku razinu. Tržišni udio industrije Unije zadržao se na prilično stabilnoj razini, a tržišni udio koji su izgubili izvoznici iz predmetne zemlje preuzeo je uvoz iz SAD-a uz cjenovnu razinu sličnu onoj industriji Unije. Industrija Unije mogla je povećati svoju prodaju, prosječnu prodajnu cijenu i ostvariti gotovo optimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta.
(122)
Umjeren pad tržišnog udjela i profitabilnosti industrije Unije ne može se pripisati uvozu iz Indije, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 120.
(123)
Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije pretrpjela znatnu štetu.
(124)
Iako je industrija Unije o analizi štete iznijela primjedbe, koje se razmatraju u uvodnim izjavama 95., 105.-106. i 110.-111., prihvatila je glavni zaključak o nepostojanju znatne štete, osobito tijekom RIPR-a.
7. Vjerojatnost ponavljanja štete
(125)
Pri ocjeni vjerojatnosti ponavljanja štete važno je istaknuti da u uvjetima optimalne iskorištenosti kapaciteta - koja je ostvarena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije - industrija Unije ne može zadovoljiti cjelokupnu potrošnju Unije, stoga znatan dio potrošnje Unije treba zadovoljiti uvozom.
(126)
Osim toga, industrija Unije proizvodi samo pročišćenu sulfanilnu kiselinu, što znači da su korisnici koji u svojoj proizvodnji upotrebljavaju tehničku sulfanilnu kiselinu prisiljeni okrenuti se uvozu.
(127)
Nadalje, industrija Unije ima stabilan tržišni udio i svoj proizvod prodaje mnogobrojnim dugogodišnjim kupcima. Ispitnim postupkom utvrđeno je da neki korisnici dobavljače sulfanilne kiseline podvrgavaju strogim i skupim postupcima certificiranja/provjere što otežava promjenu dobavljača.
(128)
Mogući učinak uvoza iz Indije na tržištu Unije analiziran je u tom kontekstu u skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe kako bi se u slučaju isteka mjera ocijenila vjerojatnost ponavljanja štete.
(129)
Kao što je zaključeno u uvodnim izjavama 84.-85. i 87., sulfanilna kiselina uvezena iz Indije i dalje je subvencionirana, a tako će vjerojatno ostati i ubuduće.
(130)
Nalazi ispitnog postupka istodobno upućuju na činjenicu da prisutnost subvencioniranog uvoza iz Indije neće dovesti do ponavljanja štete za industriju Unije. Ta se argumentacija temelji na analizi sljedećih čimbenika:
-
rezervni kapacitet u Indiji,
-
način određivanja cijena indijskih izvoznika,
-
utjecaj razine subvencioniranja na cijene,
-
indijski asortiman proizvoda.
(a) Rezervni kapacitet u Indiji
(131)
Ispitnim postupkom nije utvrđeno postojanje znatnog rezervnog kapaciteta u Indiji.
(132)
Industrija Unije osporila je taj nalaz tvrdnjom da je će vjerojatno doći do povećanja indijskog rezervnog kapaciteta zbog sve veće prisutnosti kineskih proizvoda na indijskom tržištu, pa će se stoga dodatno pojačati i poticaj za okretanje izvozu.
(133)
U tom smislu Komisija napominje da je najveći indijski proizvođač i izvoznik sulfanilne kiseline koji joj je poznat napustio svoj status izvozno orijentirane jedinice (EOU) u 2013., kako se navodi u uvodnoj izjavi 39., jer je namjeravao povećati prodaju na domaćem tržištu. Uvjeti programa EOU ozbiljno bi ograničili prodaju na domaćem tržištu. Društvo je potvrdilo da nije osjetilo pritisak kineskih konkurenata te da indijsko tržište prema njihovim procjenama ima dobre izglede za rast. Stoga nema razloga za pretpostavku da će se zbog navodnog kineskog pritiska na indijskom tržištu rezervni kapacitet indijskih proizvođača u sadašnjosti ili u budućnosti preusmjeriti u Uniju.
(b) Način određivanja cijena indijskih izvoznika
(134)
U pogledu načina određivanja cijena indijskih izvoznika utvrđeno je u uvodnim izjavama 94. i 95. da je tijekom RIPR-a proizvođač izvoznik koji je surađivao, ali i ostali indijski izvoznici, prodavao po cijenama kojima se ne snižavaju razine cijena Unije.
(135)
Industrija Unije tvrdila je da se izvozne cijene društva Kokan temelje na preuzetoj obvezi u vezi s cijenama i da stoga nisu reprezentativne za ostale indijske proizvođače izvoznike. Komisija napominje da su tijekom promatranog razdoblja cijene društva Kokan bile znatno iznad najnižih uvoznih cijena („MIP”) određenih preuzetom obvezom. Prema podatcima Eurostata, prosječne izvozne cijene ostalih indijskih izvoznika bile su tijekom RIPR-a još i više. To znači da su se cijene indijskih izvoznika uključujući društvo Kokan prije temeljile na stanju na tržištu, a ne na preuzetoj obvezi u vezi s cijenom.
(136)
Industrija Unije istaknula je i činjenicu da su se cijene indijskog izvoza u promatranom razdoblju smanjile za 8 % usprkos povećanju cijena glavne sirovine (benzen) za više od 40 % u istom razdoblju. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je relativno visoka razina cijena sulfanilne kiseline na tržištu Unije stvorila prostor za sniženje cijene usprkos povećanju troška glavne sirovine. Bez obzira na njegovu važnost kao troškovne komponente, cijenom benzena samom za sebe ne može se objasniti razvoj troškova i cijena proizvoda iz istražnog postupka. Napokon, ispitnim postupkom pokazalo se da indijske izvozne cijene u Uniju nisu bile iznimno niske jer su bile slične indijskim cijenama za izvoz u treće zemlje, koji je bio znatan. Stoga je utvrđeno da trendovi u određivanju cijena konačnog proizvoda (sulfanilna kiselina) i glavne sirovine (benzen) koje navodi industrija Unije nisu proturječni.
(137)
Konačno, industrija Unije navela je i da su indijske izvozne cijene za treće zemlje, konkretno za Tursku, bile niže od onih za EU. Komisija napominje da su podaci koje je dostavilo društvo Kokan pokazali da su i njihove cijene za Tursku bile iznad najnižih uvoznih cijena te da nisu snižavali cijene industrije Unije. Količina izvoza u Tursku društva Kokan bila je iste razine kao i ona na kojoj je industrija Unije utemeljila svoje tvrdnje, stoga su nalazi u pogledu društva Kokan valjani za sav indijski izvoz u Tursku. Na temelju navedenog, navodno drugačije određivanje prodajne cijene indijskih izvoznika za treće zemlje u usporedbi s izvoznom prodajom u EU-u nije potkrijepljeno dostupnim podatcima.
(c) Utjecaj razine subvencioniranja na cijene
(138)
Kako se navodi u uvodnoj izjavi 84., subvencijska marža utvrđena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za indijskog proizvođača koji je surađivao iznosila je 3,1 %. Time se pokazuje silazno kretanje subvencioniranja nakon uvođenja početnih kompenzacijskih mjera 2002.
(139)
Taj pad nije povezan samo s položajem tog konkretnog društva, nego i sa sustavnim promjenama u indijskim programima subvencija. Kao što je objašnjeno u dijelu C ove Uredbe, indijska vlada neke je programe ukinula, a većinu ostalih je smanjila u pogledu koristi trgovačkim društvima. Uvjeti prihvatljivosti i upravni postupci olakšani su samo za jedan ispitivani program - DDS. Zbog toga se društvo Kokan odmah prebacilo na taj program. Međutim, upotreba programa DDS isključuje upotrebu većine ostalih programa (EOU, AAS, FPS, DFIA i FMS). Programom DDS omogućena je za predmetni proizvod neupitno najviša razina subvencije: tijekom RIPR-a 4 % FOB vrijednosti izvoza, a nakon toga je dodatno smanjena na 3 %. Unatoč tom ograničenju razine subvencije, može se očekivati da će se na taj program zbog njegova niskog administrativnog opterećenja prebaciti ili su se već prebacili i ostali proizvođači.
(140)
Komisija je tijekom posljednje dvije godine već uočila takav trend u nekoliko drugih antisubvencijskih ispitnih postupaka u Indiji (16). Stoga se može zaključiti da se nalazi u pogledu društva Kokan, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 139., mogu ekstrapolirati na ostale indijske proizvođače sulfanilne kiseline.
(141)
Uzimajući u obzir razinu subvencija (prema predviđanjima oko 3 % u okviru DDS-a kao glavnog programa) i trenutačne razine izvoznih cijena iz Indije, koje već uključuju subvencije, zaključuje se da te izvozne cijene ne bi snizile cijene industrije Unije čak i kada bi se kompenzacijske mjere ukinule. Stoga se može zaključiti da izvoz iz Indije, čak i kada je subvencioniran, neće nanositi štetu industriji Unije.
(d) Asortiman proizvoda
(142)
Indijski proizvođač izvoznik koji je surađivao (a predstavlja znatan udio indijskog izvoza u Uniju) uglavnom je prodavao tehničku sulfanilnu kiselinu i tu se natjecao prvenstveno s uvozom iz SAD-a i Kine jer industrija Unije ne proizvodi tehničku sulfanilnu kiselinu. Nadalje, u osnovi je sva sulfanilna kiselina koju je društvo Kokan u znatnim količinama izvozilo u Tursku bila sulfanilna kiselina tehničkog razreda.
(143)
Industrija Unije tvrdila je da postoji znatno preklapanje između upotrebe tehničkog razreda i pročišćenog razreda sulfanilne kiseline i stoga znatna međusobna konkurencija ta dva razreda.
(144)
Iako se ne osporava da se oba razreda smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom potvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Određeni korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog znatne razlike u cijeni (20 % - 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo. Iz tog se razloga zadržava stav da se prodaja indijskih proizvođača u pogledu tehničkog razreda sulfanilne kiseline uglavnom natječe s proizvodima iz Kine i SAD-a.
8. Zaključak o ponavljanju štete
(145)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka objašnjene u prethodnim uvodnim izjavama, zaključuje se da u slučaju ukidanja kompenzacijskih mjera za Indiju kratkoročno i srednjoročno ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete iz Indije.
E. INTERES UNIJE
(146)
Budući da je zaključeno da ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete, nije potrebno utvrditi interes Unije.
F. OKONČANJE KOMPENZACIJSKIH MJERA
(147)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se smatra primjerenim ukinuti postojeće kompenzacijske mjere na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije. Zainteresiranim stranama omogućeno je i da nakon te objave podnesu primjedbe. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(148)
Iz navedenoga slijedi da je potrebno ukinuti kompenzacijske mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije, kao što je predviđeno člankom 18. Osnovne uredbe. Treba staviti izvan snage i Odluku Komisije o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan koja je trenutačno na snazi.
(149)
S obzirom na to da je oporavak industrije Unije počeo nedavno, Komisija će, nakon zahtjeva proizvođača iz Unije, pratiti uvoz predmetnog proizvoda. Nadzor će biti ograničen na razdoblje od dvije godine od objave ove Uredbe.
(150)
Odbor osnovan člankom 25. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Konačna kompenzacijska pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Indije ovime se stavlja izvan snage i okončava postupak koji se odnosi na taj uvoz.
2. Odluka Komisije 2006/37/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. koja je trenutačno na snazi ovime se stavlja van snage.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.