NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 702/2014
ze dne 25. června 2014,
kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory (1), a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení,
po zveřejnění předlohy tohoto nařízení v souladu s článkem 6 a čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98,
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
1)
Státní financování, které splňuje kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, představuje státní podporu a podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí být oznámeno Komisi. Podle článku 109 Smlouvy však Rada může vymezit druhy podpor, které jsou z této oznamovací povinnosti vyňaty. V souladu s čl. 108 odst. 4 Smlouvy může Komise přijmout nařízení týkající se daných kategorií podpory. Nařízením (ES) č. 994/98 je Komise zmocněna, aby v souladu s článkem 109 Smlouvy prohlásila, že určité kategorie podpory mohou být vyňaty z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Na tomto základě přijala Komise nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 (2), které je použitelné do dne 30. června 2014.
2)
Dne 22. července 2013 bylo nařízení (ES) č. 994/98 změněno nařízením Rady (EU) č. 733/2013 (3), tak aby byla Komise zmocněna rozšířit blokovou výjimku na nové kategorie podpor, u nichž lze vymezit přesné podmínky slučitelnosti. V odvětvích zemědělství a lesnictví by tyto nové kategorie podpor, které mohou být za určitých podmínek vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, měly zahrnovat podporu na zachování kulturního a přírodního dědictví, podporu na náhradu škod způsobených přírodními pohromami a podporu ve prospěch lesnictví.
3)
Článek 42 Smlouvy stanoví, že se pravidla hospodářské soutěže použijí na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty pouze v rozsahu, který vymezí Evropský parlament a Rada. Ustanovení čl. 211 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (4) stanoví, že na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty se pravidla státní podpory použijí s výhradou zvláštních výjimek. Podle čl. 211 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 se pravidla státní podpory nepoužijí na platby provedené členskými státy v souvislosti s opatřeními stanovenými uvedeným nařízením, která jsou částečně nebo zcela financována Unií, a opatřeními obsaženými v článcích 213 až 218 uvedeného nařízení. Pravidla státní podpory se mimoto nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (5) ani na doplňkové vnitrostátní financování v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy. Tyto platby, jejichž prostřednictvím má být poskytnuto doplňkové vnitrostátní financování v rámci oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, musí splňovat kritéria stanovená v nařízení (EU) č. 1305/2013, aby je Komise schválila jako součást programu rozvoje venkova daného členského státu. Pravidla státní podpory se však vztahují jak na část spolufinancovanou z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), tak na doplňkové vnitrostátní financování týkající se opatření, jež nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.
4)
Jelikož se hospodářské dopady podpory nemění v závislosti na tom, zda je podpora částečně financovaná Unií, nebo zda je financována pouze členským státem, měl by existovat soulad a jednotnost mezi politikou Komise v oblasti kontroly státní podpory a podporou, která se poskytuje podle samotné společné politiky Unie v oblasti zemědělství a rozvoje venkova.
5)
Oblast působnosti tohoto nařízení by proto měla být sladěna s oblastí působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013, zejména co se týká podpory ve prospěch odvětví lesnictví a podpory ve prospěch mikropodniků a malých a středních podniků (MSP) působících ve venkovských oblastech. Toto nařízení by se mělo vztahovat na opatření podpory ve prospěch lesnictví a ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech, která nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 1305/2013, pouze tehdy, jsou-li tato opatření zahrnuta do programů rozvoje venkova a spolufinancována z EZFRV, a pouze v rozsahu těchto programů. Toto nařízení by se na druhou stranu nemělo vztahovat na podporu podniků ve venkovských oblastech v případě činností, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, ani na podporu lesnictví, neexistuje-li přímá souvislost s programy rozvoje venkova a není-li poskytnuto spolufinancování z EZFRV. Nicméně podporu na předávání znalostí a informační akce v odvětví lesnictví a podporu na poradenské služby v odvětví lesnictví by mělo být možné poskytnout i mimo programy rozvoje venkova, které jsou zcela financovány členskými státy, pokud tyto podpory splňují příslušné podmínky slučitelnosti stanovené v tomto nařízení.
6)
V případech, kdy členské státy musí podle čl. 81 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013 získat schválení státní podpory jak u spolufinancované části, tak u doplňkového financování svých vnitrostátních programů rozvoje venkova, měly by mít k dispozici zjednodušený postup. Tyto podpory by proto měly být vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňují příslušné podmínky slučitelnosti stanovené v tomto nařízení.
7)
Komise svým sdělením Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 8. května 2012 o modernizaci státní podpory v EU (6) zahájila rozsáhlý přezkum pravidel státní podpory. Hlavní cíle modernizace byly vymezeny takto: i) dosáhnout udržitelného, inteligentního a inkluzivního růstu na konkurenceschopném vnitřním trhu a zároveň přispět k úsilí členských států o efektivnější využívání veřejných financí, ii) zaměřit kontrolu, kterou Komise provádí ex ante, na případy s největším dopadem na vnitřní trh a zároveň posílit spolupráci členských států při prosazování pravidel státní podpory a iii) racionalizovat právní úpravu a zajistit rychlejší, informovanější a lépe podložená rozhodnutí, která se opírají o jasnou ekonomickou logiku, společný přístup a přesně vymezené povinnosti.
8)
Toto nařízení by mělo umožnit lépe stanovit priority při prosazování pravidel státní podpory, přispět ke zjednodušení, zvýšení transparentnosti, účinnějšímu hodnocení a lepší kontrole dodržování pravidel státní podpory na úrovni členských států a Unie a přitom zachovat institucionální pravomoci Komise a členských států. V souladu se zásadou proporcionality toto nařízení nepřesahuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
9)
Komise použila články 107 a 108 Smlouvy ve velkém počtu případů souvisejících s malými a středními podniky, které se zabývají produkcí zemědělských produktů, jejich zpracováním a uváděním na trh, zejména v rámci nařízení (ES) č. 1857/2006, nařízení Komise (ES) č. 800/2008 (7) a Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích lesnictví a zemědělství na období 2007-2013 (8). Získala tedy v této oblasti značné zkušenosti. Tyto zkušenosti jí na jedné straně umožňují lépe vymezit podmínky, za nichž lze určité kategorie podpory považovat za slučitelné s vnitřním trhem, a rozšířit oblast působnosti blokových výjimek, a na druhé straně ukazují, že je třeba posílit transparentnost podpor i kontroly a umožnit lepší posuzování velkých režimů podpory na základě jejich účinku na hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.
10)
Obecné podmínky pro používání tohoto nařízení by měly být stanoveny na základě souboru společných zásad, které by zajistily, aby podpora sloužila společnému zájmu, měla jednoznačný motivační účinek, byla vhodná a přiměřená, byla poskytována zcela transparentně, podléhala kontrolnímu mechanismu a pravidelnému hodnocení a neměla negativní vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který odporuje společnému zájmu.
11)
Podpora, která splňuje všechny podmínky stanovené v tomto nařízení, a to jak obecné podmínky, tak i zvláštní podmínky vztahující se na příslušné kategorie podpory, by měla být vyňata z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. V zájmu zajištění účinného dohledu a zjednodušení administrativy, aniž by byla oslabena kontrola ze strany Komise, by měla vyňatá podpora (režimy podpory a jednotlivé podpory) obsahovat výslovný odkaz na toto nařízení.
12)
Státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, na niž se toto nařízení nevztahuje, nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tímto nařízením není dotčena možnost členských států oznámit podporu, jejíž cíle odpovídají cílům zahrnutým do tohoto nařízení.
13)
Vzhledem k tomu, že velké režimy podpory mají potenciálně větší dopad na obchod a hospodářskou soutěž, měly by režimy, jejichž průměrný roční rozpočet na státní podporu přesahuje určitou prahovou hodnotu odvozenou od absolutní částky, zpravidla podléhat hodnocení státní podpory. Hodnocení by mělo ověřit, zda byly naplněny předpoklady a podmínky slučitelnosti režimu, zda bylo dosaženo účinnosti opatření podpory vzhledem k jeho obecným a specifickým cílům a zjistit, jaký má režim dopad na hospodářskou soutěž a obchod. Pro zajištění rovného zacházení by se mělo hodnocení státní podpory provádět na základě Komisí schváleného plánu hodnocení. Přestože by tyto plány měly být za běžných okolností vypracovány v době přípravy režimu a schváleny včas před vstupem režimu v platnost, může se stát, že to někdy nebude možné. Aby se v takových případech nemusel odkládat vstup režimu v platnost, bude se toto nařízení na takové režimy vztahoval maximálně po dobu šesti měsíců. Komise může po schválení plánu hodnocení rozhodnout, že tato doba bude prodloužena. Pro výše uvedený účel by měl být plán hodnocení Komisi oznámen do dvaceti pracovních dnů po jeho vstupu v platnost. Komise může také výjimečně rozhodnout, že kvůli specificitě případu není hodnocení nutné. Komise by od členských států měla obdržet informace, které potřebuje k posouzení plánu hodnocení, a žádat o dodatečné informace bez prodlení, aby členské státy mohly doplnit prvky, bez nichž Komise nemůže přijmout rozhodnutí. Vzhledem k tomu, že tento přístup je nový, Komise ve zvláštním dokumentu podrobně vysvětlí, jak se bude postupovat během šestiměsíčního období pro schválení plánu hodnocení, a uvede, jaké formuláře bude třeba použít pro předkládání plánů hodnocení. Změny režimů, které podléhají hodnocení, tedy jiné změny, než ty, které nemohou ovlivnit slučitelnost režimu podpory podle tohoto nařízení nebo nemohou výrazně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení, by se měly posuzovat s ohledem na výsledky hodnocení a měly by být vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení. Změny, které spočívají v čistě formální úpravě, administrativní změny, změny provedené v rámci opatření spolufinancovaných EU a podobné změny by se v zásadě neměly považovat za změny, které výrazně ovlivňují obsah schváleného plánu hodnocení.
14)
Toto nařízení by se nemělo použít na podporu, která je podmíněna použitím domácích produktů na úkor dovážených ani na podporu činností spojených s vývozem. Zejména by se nemělo použít na podporu financující zřízení a provoz distribuční sítě v jiném členském státě nebo třetí zemi. Podpora na pokrytí nákladů na účast na veletrzích nebo na studie či poradenské služby potřebné k uvedení nového nebo stávajícího produktu na nový trh v jiném členském státě nebo ve třetí zemi by zpravidla neměla představovat podporu činností spojených s vývozem.
15)
Komise by měla zajistit, aby schválená podpora neměla nepříznivý vliv na podmínky obchodu v rozsahu, který je v rozporu se společným zájmem. Proto by z oblasti působnosti tohoto nařízení měla být vyňata podpora poskytnutá příjemci, vůči němuž je vydán inkasní příkaz poté, co Komise svým rozhodnutím prohlásí podporu za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem, s výjimkou podpory na náhradu škod způsobených některými přírodními pohromami.
16)
Z oblasti působnosti tohoto nařízení by měla být vyloučena také podpora pro podniky v obtížích, protože taková podpora by se měla posuzovat podle Pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (9) nebo pokynů, které je nahradí, aby se zamezilo jejich obcházení, s výjimkou podpory poskytnuté na náhradu škod způsobených přírodními pohromami, nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, chorobou zvířat nebo škůdcem rostlin a podpory na obnovu lesů poškozených požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci, chorobami, katastrofickými událostmi a jevy souvisejícími se změnou klimatu, jak je uvedeno v tomto nařízení. Kromě toho by se z důvodů ochrany veřejného zdraví a s ohledem na naléhavost situace za některých okolností nemělo přihlížet k ekonomické situaci podniku v případě podpory na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat. V zájmu zajištění právní jistoty je vhodné stanovit jednoznačná kritéria, aby pro posouzení skutečnosti, zda se dotyčný podnik považuje pro účely tohoto nařízení za podnik v obtížích, nebylo nutné zvažovat všechny zvláštní aspekty situace určitého podniku.
17)
Pokud jsou státní podpora nebo její podmínky (včetně metody financování, je-li její nedílnou součástí) neoddělitelně spjaty s porušením práva Unie, nelze uvedenou podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem. Toto nařízení by se proto nemělo vztahovat na podporu, která sama o sobě porušuje právní předpisy Unie.
18)
Prosazování pravidel státní podpory velmi závisí na spolupráci členských států. Členské státy by proto měly přijmout všechna nezbytná opatření k zajištění dodržování tohoto nařízení, a to i u jednotlivých podpor poskytnutých na základě režimů, na něž se vztahují blokové výjimky.
19)
Vzhledem k tomu, že vysoké částky podpory poskytnuté jednotlivě nebo kumulovaně s sebou nesou vysoké riziko nepříznivého dopadu na podmínky obchodu, měla by je Komise hodnotit na základě oznámení. Pro některé kategorie investičních podpor spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení by proto měly být stanoveny maximální prahové hodnoty na úrovni, která zohledňuje danou kategorii podpory a její pravděpodobný dopad na podmínky obchodu. Podpora poskytnutá nad tyto prahové hodnoty by měla nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení by nemělo být možné obcházet umělým rozdělením režimů podpory nebo projektů podpory, např. na několik režimů nebo projektů podpory s podobnými vlastnostmi, cíli nebo příjemci. Ostatní kategorie podpory by v případě, že splňují podmínky slučitelnosti a nepřesahují maximální intenzity podpory nebo maximální částky podpory stanovené v tomto nařízení, neměly být považovány za podporu s vysokým rizikem nepříznivého dopadu na podmínky obchodu.
20)
Pro zajištění transparentnosti, rovného zacházení a účinné kontroly by se toto nařízení mělo vztahovat pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočíst hrubý grantový ekvivalent, aniž by bylo nutné provést analýzu rizik (transparentní podpora).
21)
Pro určité specifické nástroje podpory, jako jsou půjčky, záruky, daňová opatření, a zejména vratné zálohy, by toto nařízení mělo stanovit, za jakých podmínek je lze považovat za transparentní. Podpora obsažená v zárukách by se měla považovat za transparentní tehdy, pokud byl hrubý grantový ekvivalent vypočítán na základě prémií „safe-harbour“ stanovených pro příslušný typ podniku. Například pro malé a střední podniky uvádí sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (10) úrovně ročních prémií, při jejichž překročení by se státní záruka za podporu nepovažovala. Podpora by se měla považovat za transparentní rovněž tehdy, pokud byla před jejím poskytnutím Komisi oznámena metoda výpočtu intenzity podpory obsažené ve státní záruce a Komise tuto metodu schválila v souladu se sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk. Pro účely tohoto nařízení by se za transparentní neměla považovat podpora obsažená v opatřeních v oblasti rizikového financování a v kapitálových injekcích.
22)
Podpora, která by jinak spadala do oblasti působnosti tohoto nařízení, ale není transparentní, by měla být vždy oznámena Komisi. Oznámené netransparentní podpory by Komise měla posoudit především na základě kritérií stanovených v Pokynech Unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014-2020 (11) nebo v dalších příslušných rámcích, pokynech, sděleních a oznámeních.
23)
Aby bylo zaručeno, že podpora je nezbytná a působí jako pobídka k dalšímu rozvoji činností nebo projektů, nemělo by se toto nařízení vztahovat na podporu těch činností nebo projektů, které by příjemce uskutečnil i bez podpory. Podpora by se neměla poskytnout se zpětnou účinností na činnosti nebo projekty, které příjemce již uskutečnil. Podpora by měla být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s tímto nařízením pouze tehdy, byla-li činnost nebo práce na podporovaném projektu zahájena až poté, co příjemce podal písemnou žádost o podporu.
24)
V případě podpory ad hoc, na niž se vztahuje toto nařízení a jejímž příjemcem je velký podnik, by členský stát měl kromě splnění podmínek, které ohledně motivačního účinku platí pro MSP, rovněž zajistit, aby příjemce v interním dokumentu analyzoval, nakolik jsou podporovaný projekt nebo činnost životaschopné s podporou a bez podpory. Členský stát by měl ověřit, zda tento interní dokument potvrzuje, že se významně zvýší rozsah projektu či činnosti nebo celková částka, kterou příjemce na podporovaný projekt nebo činnost vynaloží, nebo že se dokončování příslušného projektu či činnosti významně urychlí. Motivační účinek by mělo být možné prokázat rovněž na základě toho, že bez poskytnutí podpory by investiční projekt nebo činnost jako takové nebyly v dané venkovské oblasti realizovány.
25)
Automatické režimy podpory ve formě daňového zvýhodnění by stejně jako v současnosti měly podléhat zvláštní podmínce týkající se motivačního účinku, protože podpora plynoucí z těchto režimů je poskytována jinými postupy než ostatní kategorie podpory. Zvláštní podmínkou je, že by předmětné režimy podpor měly být přijaty před zahájením činnosti nebo prací na podporovaném projektu/činnosti. Tato podmínka by se však neměla použít v případě následných daňových režimů, pokud se na danou činnost vztahoval již předchozí režim ve formě daňového zvýhodnění. Při posuzování motivačního účinku těchto režimů podpor je rozhodujícím momentem okamžik, k němuž bylo daňové opatření poprvé zavedeno v původním režimu, jenž byl poté nahrazen režimem následným.
26)
V případě podpory na pozemkové úpravy, na propagační opatření ve formě publikací, které mají zvýšit informovanost veřejnosti o zemědělských produktech, podpory na náhradu ztrát způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, podpory na odškodnění za náklady na eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin nebo za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin, podpory na uhrazení nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, podpory na výzkum a vývoj, podpory určené k náhradě škod způsobených přírodní pohromou a podpory na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví v zemědělském podniku by se existence motivačního účinku neměla vyžadovat nebo by se mělo mít za to, že motivační účinek existuje, jsou-li splněny zvláštní podmínky stanovené pro tyto kategorie podpory v tomto nařízení.
27)
Aby bylo zajištěno, že je podpora přiměřená a omezená na nezbytnou výši, měly by být maximální částky podpory pokud možno vyjádřeny intenzitou podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů. V případech, kdy maximální intenzitu podpory nelze stanovit, protože nelze určit způsobilé náklady, nebo v případě nízkých částek, u nichž je vhodné stanovit jednodušší metodu, by měly být maximální částky podpory pro účely zajištění její přiměřenosti vyjádřeny nominálně. Intenzity podpory a maximální částky podpory by měly být stanoveny na základě zkušeností Komise na úrovni, která minimalizuje narušení hospodářské soutěže v podporovaném odvětví a zároveň náležitě přispívá k dosažení cíle, jímž je usnadnění rozvoje hospodářských činností příjemců v odvětví zemědělství, ve venkovských oblastech nebo v odvětví lesnictví. V zájmu soudržnosti s opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou financována Unií, by stropy měly být harmonizovány se stropy stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013, je-li to v souladu se zásadami státní podpory.
28)
Do výpočtu intenzity podpory by měly být zahrnuty pouze způsobilé náklady. Nařízení by nemělo vyjmout z oznamovací povinnosti podporu, která přesahuje příslušnou intenzitu podpory v důsledku zahrnutí nezpůsobilých nákladů. Identifikace způsobilých nákladů by měla být podpořena jednoznačnými, konkrétními a aktuálními doklady. Všechny použité číselné údaje by se měly uvádět před srážkou daně nebo jiných poplatků. Podpora splatná v několika splátkách by měla být diskontována na hodnotu platnou v den jejího poskytnutí. Rovněž způsobilé náklady by měly být diskontovány na hodnotu platnou v den poskytnutí podpory. V případě podpory, jež nemá podobu dotace, by úrokovou sazbou pro účely diskontování měla být diskontní sazba a úrokovou sazbou pro účely výpočtu částky podpory referenční sazba, které platily v den poskytnutí podpory, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (12). Je-li podpora poskytnuta jinak než formou dotace, měla by být výše podpory vyjádřena jako hrubý grantový ekvivalent. Je-li podpora poskytnuta ve formě daňového zvýhodnění, měly by být jednotlivé tranše podpory diskontovány na základě diskontních sazeb platných v době, kdy nastane účinnost daňového zvýhodnění. Mělo by se podporovat využívání podpory ve formě vratných záloh, jelikož tyto nástroje k sdílení rizik násobí motivační účinek podpory. Proto je vhodné stanovit, že je-li podpora poskytnuta ve formě vratných záloh, může být použitelná intenzita podpory stanovená v tomto nařízení navýšena.
29)
V případě budoucího daňového zvýhodnění nemusí být předem známa ani použitelná diskontní sazba, ani přesná výše jednotlivých čerpání podpory. V takovém případě by členské státy měly předem stanovit horní mez pro diskontovanou hodnotu podpory, která by zohledňovala příslušnou intenzitu podpory. Jakmile bude později známa výše jednotlivé tranše k určitému dni, bude možné provést diskontování na základě diskontní sazby platné v tento den. Diskontovaná hodnota každé jednotlivé tranše podpory by se měla odečíst od celkového horního limitu (omezená částka).
30)
Při ověřování, zda jsou dodrženy individuální prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzity podpory nebo maximální částky podpory stanovené v tomto nařízení, by se u podporované činnosti nebo projektu měla vzít v úvahu celková částka státní podpory. Toto nařízení by mělo mimoto stanovit podmínky, za nichž lze jednotlivé kategorie podpory kumulovat. Podporu vyňatou z oznamovací povinnosti tímto nařízením a jinou slučitelnou podporu vyňatou z oznamovací povinnosti jiným nařízením nebo podporu schválenou Komisí lze kumulovat, pokud se tato opatření týkají různých způsobilých nákladů, které lze identifikovat. Pokud se různé zdroje podpory týkají shodných - částečně či plně se překrývajících - identifikovatelných způsobilých nákladů, měla by být kumulace přípustná do nejvyšší intenzity nebo částky podpory platné pro danou podporu podle tohoto nařízení. Toto nařízení by mělo rovněž stanovit zvláštní pravidla pro kumulaci podpory s identifikovatelnými způsobilými náklady a bez takovýchto nákladů a pro kumulaci s podporou de minimis. Podpora de minimis často není poskytnuta na konkrétní identifikovatelné způsobilé náklady nebo ji k nim nelze přiřadit. V takovém případě by mělo být možné podporu de minimis volně kumulovat se státní podporou vyňatou z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení. Je-li však podpora de minimis poskytnuta na tytéž identifikovatelné způsobilé náklady jako státní podpora vyňatá na základě tohoto nařízení, měla by být kumulace povolena pouze do maximální intenzity podpory, která je stanovena v kapitole III tohoto nařízení.
31)
O státní podporu se nejedná v případě financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky nebo jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států. Je-li toto financování z prostředků Unie kombinováno se státní podporou, pak by při určování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální intenzita podpory nebo maximální výše podpory, měla být posuzována pouze státní podpora, pokud celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazbu financování, kterou stanoví použitelná ustanovení práva Unie.
32)
Jelikož je státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v zásadě zakázána, je důležité, aby si všechny strany mohly ověřit, zda je podpora poskytnuta v souladu s použitelnými pravidly. Transparentnost státních podpor je proto nezbytná pro správné uplatňování pravidel Smlouvy a vede k lepšímu dodržování pravidel, větší odpovědnosti, vzájemnému hodnocení a v konečném důsledku k efektivnějšímu vynakládání veřejných prostředků. V zájmu transparentnosti by se mělo vyžadovat, aby členské státy vytvořily na regionální nebo vnitrostátní úrovni kompletní internetové stránky, které by obsahovaly souhrnné informace o každém opatření podpory vyňatém z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení. Tento požadavek by měl být podmínkou slučitelnosti jednotlivé podpory s vnitřním trhem. V souladu se zavedenou praxí pro zveřejňování informací podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/EU (13) by měl být používán standardní formát, který umožňuje vyhledávat informace, stahovat je a jednoduše zveřejňovat na internetu. Odkazy na internetové stránky všech členských států věnované státním podporám by měly být zveřejněny na internetových stránkách Komise. V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98 ve znění nařízení (EU) č. 733/2013 by měly být na internetové stránce Komise zveřejněny souhrnné informace o každém opatřením podpory vyňatém z oznamovací povinnosti na základě tohoto nařízení.
33)
V souvislosti se zveřejňováním informací o poskytování jednotlivých podpor je vhodné stanovit prahové hodnoty, při jejichž překročení lze mít za to, že zveřejnění je přiměřené významu podpory. Na základě posouzení režimů investiční podpory v odvětví zemědělské prvovýroby, u nichž byly v rámci výroční zprávy za rok 2013 vykázány nejvyšší roční výdaje a u nichž tedy lze mít za to, že narušují vnitřní trh více než jiné kategorie podpory, Komise vypočítala průměrnou částku podpory na příjemce ve výši 59 596 EUR. Pro účely snížení administrativní zátěže členských států je proto vhodné stanovit prahovou hodnotu pro zveřejňování informací o poskytování jednotlivých podpor producentům v oblasti zemědělské prvovýroby na 60 000 EUR. Vzhledem k tomu, že zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh je obdobné zpracování průmyslových produktů a jejich uvádění na trh, je vhodné stanovit prahovou hodnotu pro zveřejňování informací o poskytování jednotlivých podpor příjemcům v těchto pododvětvích, stejně jako v odvětví lesnictví a u činností spadajících mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy, na stejné úrovni jako v nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (14).
34)
K zajištění účinného dohledu je vhodné v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 994/98 stanovit standardní formát, ve kterém by členské státy poskytovaly Komisi souhrnné informace, kdykoliv se podle tohoto nařízení uplatňuje režim podpory nebo se poskytuje jednotlivá podpora mimo rámec režimu podpory. Dále je v souladu s článkem 5 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (15) a čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 994/98 vhodné stanovit pravidla týkající se podávání výročních zpráv o podporách vyňatých z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, jež mají členské státy předkládat Komisi, včetně zvláštních požadavků ohledně některých kategorií podpory.
35)
S ohledem na širokou dostupnost nezbytné technologie by souhrnné informace a výroční zprávy měly být v elektronickém formátu a měly by být Komisi předkládány prostřednictvím elektronických systémů Komise.
36)
Mimoto je v souladu s čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 994/98 vhodné stanovit pravidla týkající se záznamů, které by členské státy měly uchovávat, pokud jde o podpory vyňaté tímto nařízením z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, s ohledem na promlčecí lhůtu stanovenou v článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (16).
37)
K zvýšení účinnosti podmínek slučitelnosti stanovených v tomto nařízení by měla mít Komise možnost odejmout budoucím opatřením podpory výhodu blokové výjimky v případě, že tyto požadavky nebudou splněny. Komise by měla mít možnost omezit toto odnětí výhody blokové výjimky na určité druhy podpory, určité příjemce nebo opatření podpory přijatá určitými orgány, pokud se nedodržování tohoto nařízení týká pouze omezené skupiny opatření nebo určitých orgánů. Toto cílené odnětí výhody by mělo zajistit přiměřenou nápravu související přímo se zjištěným nesouladem s tímto nařízením. V případě nedodržení podmínek slučitelnosti, které jsou stanoveny v kapitolách I a III, se na poskytnutou podporu toto nařízení nevztahuje, a ta tudíž představuje protiprávní podporu, kterou Komise přezkoumá v rámci příslušného postupu podle nařízení (ES) č. 659/1999. V případě nesplnění požadavků stanovených v kapitole II neovlivňuje odnětí výhody blokové výjimky budoucím opatřením podpory skutečnost, že se na minulá opatření, jež splňovala požadavky tohoto nařízení, bloková výjimka vztahovala.
38)
S ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy by jediným účinkem podpory nemělo být trvalé nebo periodické snižování provozních nákladů, které by příjemce jinak nesl, a podpora by měla být úměrná nevýhodám, které je třeba překonat pro zajištění socioekonomických přínosů, o nichž se má za to, že jsou v zájmu Unie. Jednostranná státní podpora, která směřuje výhradně k zlepšení finanční situace producentů, ale která nijak nepřispívá k rozvoji odvětví, a zejména podpora poskytnutá výhradně na základě ceny, množství, produkční jednotky nebo jednotky produkčních prostředků, by se měla považovat za podporu na provoz neslučitelnou s vnitřním trhem. Pokud by taková podpora byla poskytnuta v odvětví zemědělství, pravděpodobně by také narušovala mechanismy společných organizací trhů. Je proto vhodné omezit oblast působnosti tohoto nařízení na určité druhy podpory.
39)
Malé a střední podniky hrají rozhodující roli při vytváření pracovních příležitostí a obecně jsou faktorem sociální stability a motorem hospodářství. Jejich rozvoj však může být omezen selháními trhu, což vede k tomu, že malé a střední podniky trpí typickými nevýhodami. Malé a střední podniky mají často potíže při získávání kapitálu nebo půjček kvůli neochotě některých finančních trhů riskovat a kvůli omezenému zajištění, které jsou tyto podniky schopny nabídnout. Skutečnost, že mají omezené zdroje, může rovněž omezit jejich přístup k informacím, zejména o nových technologiích a potenciálních trzích. V zájmu usnadnění rozvoje hospodářské činnosti malých a středních podniků by toto nařízení proto mělo vyjmout některé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
40)
Za účelem odstranění rozdílů, které by mohly vést k narušení hospodářské soutěže, a pro usnadnění koordinace mezi jednotlivými iniciativami Unie a vnitrostátními iniciativami, které se týkají malých a středních podniků, jakož i z důvodu transparentnosti správy a právní jistoty by definice malých a středních podniků použitá pro účely tohoto nařízení měla být založena na definici v doporučení Komise 2003/361/ES (17).
41)
K zajištění soudržnosti s politikou rozvoje venkova a k dosažení zjednodušení pravidel na základě zkušeností, které Komise již získala při uplatňování nařízení (EU) č. 1857/2006 a nařízení (EU) č. 800/2008, je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy různé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh.
42)
Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména investiční podporu, například investice do hmotného nebo nehmotného majetku či přemístění zemědělských staveb, podporu na zahájení činnosti a podnikatelské příležitosti, například podporu pro mladé zemědělce a malé zemědělské podniky, podporu pro seskupení producentů a rovněž podporu na účast v režimech jakosti, podporu k usnadnění rozvoje podnikatelské činnosti, například podporu na předávání znalostí a informační akce, podporu na poradenské služby, podporu na propagační činnosti, podporu na zástup v zemědělských podnicích, podporu na řízení rizik a řešení krizí, například podporu na náhradu ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodním pohromám, podporu na náklady na prevenci a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a podporu na platby pojistného, jakož i podporu pro odvětví živočišné výroby při sledování společných veřejných cílů, jako je zachování genetické jakosti a ochrana zdraví zvířat a veřejného zdraví. Tato podpora by se měla zaměřovat zejména na zvýšení konkurenceschopnosti a životaschopnosti celého odvětví zemědělství.
43)
Na základě tohoto nařízení by měly být z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy vyňaty rovněž podpory ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech. V této souvislosti by k zajištění soudržnosti mezi opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou spolufinancována z EZFRV, a opatřeními financovanými z doplňkových vnitrostátních zdrojů měla být pravidla stanovená v tomto nařízení pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých na základě uvedeného nařízení.
44)
Z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy by měly být vyňaty i jiné kategorie podpor, například podpora na výzkum a vývoj v odvětvích zemědělství a lesnictví, podpora k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami, podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví v zemědělských podnicích a podpora ve prospěch lesnictví poskytovaná malým a středním podnikům i velkým podnikům. Zejména v případě podpory ve prospěch lesnictví by k zajištění soudržnosti mezi opatřeními pro rozvoj venkova, která jsou spolufinancována z EZFRV, a opatřeními financovanými z doplňkových vnitrostátních zdrojů nebo opatřeními, která jsou financována pouze prostřednictvím státní podpory, měla být pravidla stanovená v tomto nařízení pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech.
45)
Podpora poskytnutá malým a středním podnikům působícím v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh, podpora na výzkum a vývoj, podpora ve prospěch odvětví lesnictví nebo podpora ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech na činnosti, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, může být rovněž vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 651/2014. Pokud to členské státy pokládají za vhodnější, mohou se alternativně rozhodnout, že podporu spadající do výše uvedených kategorií poskytnou v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 651/2014. Členské státy se mohou zejména rozhodnout, že podporu pro malé a střední podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby, regionální provozní podporu na náhradu za dodatečné náklady v nejvzdálenějších regionech kromě dopravních nákladů, podporu na konzultační služby pro malé a střední podniky, podporu na rizikové financování, podporu na výzkum a vývoj, podporu na inovace v malých a středních podnicích, podporu na ochranu životního prostředí, podporu na vzdělávání a podporu pro znevýhodněné pracovníky poskytnou v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 651/2014. V této souvislosti je v zájmu objasnění vztahu mezi oblastí působností tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 651/2014 třeba uvést, že se cíle, kategorie podpory a podmínky pro poskytnutí podpory stanovené v obou nařízeních liší, ačkoli se mohou zaměřovat na stejnou kategorii příjemců.
46)
K zlepšení hospodářského a environmentálního profilu a zvýšení efektivnosti malých a středních podniků působících v odvětví zemědělství a k zajištění infrastruktury potřebné pro rozvoj zemědělství a na podporu nevýnosných investic, jež jsou nezbytné k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí, je nutné poskytovat podporu na investice do hmotného či nehmotného majetku přispívající k dosažení těchto cílů. Tyto investice by měly být v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy dotčených členských států v oblasti ochrany životního prostředí. Dále by u investic, které vyžadují posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (18), měla být podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
47)
Kvůli riziku narušení hospodářské soutěže vyplývajícímu z cílených investičních podpor v odvětví zemědělské prvovýroby by se investiční podpora vyňatá z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení neměla omezovat na určitý zemědělský produkt. Tato podmínka by však neměla členskému státu bránit v tom, aby některé zemědělské produkty vyloučil z oblasti působnosti určité podpory, zejména pokud pro ně není na trhu možné nalézt žádný běžný odbyt. Mimoto by se za způsobilou pro vynětí z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení neměla považovat podpora na určité druhy investic per se.
48)
Aby byla zajištěna patřičná rovnováha mezi cílem minimalizovat narušení hospodářské soutěže a cílem podporovat energetickou účinnost a účinné využívání zdrojů, by toto nařízení mělo v případě investic zemědělských podniků souvisejících se zemědělskou prvovýrobou stanovit, že by podpora měla být poskytnuta pouze na investice spojené s výrobou biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů na úrovni zemědělského podniku a pouze tehdy, pokud tato výroba nepřesahuje průměrnou roční spotřebu paliv nebo energie v zemědělském podniku. V takovém případě by podpora na biopaliva měla být zahrnuta pouze do té míry, v níž je poskytována na udržitelná biopaliva v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (19).
49)
S cílem motivovat k přesunu na produkci pokročilejších forem biopaliv, jak je stanoveno v horizontálních pravidlech státní podpory v odvětví životního prostředí a energetiky, by z oblasti působnosti tohoto nařízení měla být v případě podpory na investice související se zpracováním zemědělských produktů vyňata podpora na biopaliva z potravinářských plodin.
50)
S cílem podpořit a usnadnit zahajování činnosti mladých zemědělců a rozvoj malých zemědělských podniků, které jsou potenciálně ekonomicky životaschopné, je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na zahájení činnosti. Aby byla zajištěna životaschopnost nově zahájených zemědělských činností, měla by být podpora podmíněna předložením podnikatelského plánu. Podpora na zahájení činnosti by měla být poskytována pouze během počáteční doby existence podniku a neměla by se z ní stát provozní podpora.
51)
S cílem pomoci odvětví zemědělství řešit problémy při uvádění zemědělských produktů na trh, které vznikly v důsledku silnější hospodářské soutěže a konsolidace navazujících trhů, včetně místních, je třeba podporovat zřizování seskupení a organizací producentů. Je proto vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů. Podporu by měla využívat pouze seskupení a organizace producentů způsobilé jako malé a střední podniky. K zajištění toho, že se seskupení a organizace producentů stane životaschopným subjektem, by jako podmínka pro oficiální uznání seskupení producentů ze strany členských států měl být příslušnému orgánu předložen podnikatelský plán. Aby se zamezilo poskytování provozní podpory a zachoval motivační účinek, měla by být maximální doba poskytování podpory omezena na pět let.
52)
V zájmu zlepšení tržních příležitostí a k dosažení přidané hodnoty u dotčených zemědělských produktů je vhodné podporovat účast malých a středních podniků v režimech jakosti Unie a jednotlivých členských států, a proto by podpora na účast v režimech jakosti měla být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Vzhledem ke skutečnosti, že v okamžiku vstupu do těchto režimů jakosti a v prvních letech účasti nejsou dodatečné náklady a povinnosti uložené malým a středním podnikům v důsledku jejich účasti plně odměněny trhem, měla by být přímá podpora pro příjemce omezena na novou účast a zahrnovat období nejvýše pěti let. Podpora ve formě dotovaných služeb by měla být poskytnuta na náklady na povinná kontrolní opatření související s režimy jakosti nebo na náklady na studie trhu či na vypracování žádosti o uznání režimu jakosti Unie.
53)
K zvýšení konkurenceschopnosti a zlepšení účinného využívání zdrojů, environmentálního profilu, udržitelného hospodaření a celkové výkonnosti malých a středních podniků je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu na předávání znalostí, informační akce a poradenské služby pro zemědělství, jakož i propagační opatření.
54)
Náležité řízení rizik a řešení krizí je klíčovým nástrojem pro udržitelné a konkurenceschopné odvětví zemědělství. Zemědělská prvovýroba je vystavena zvláštním přírodním, klimatickým a zdravotním rizikům a krizím. Podpora na řízení rizik a řešení krizí a podpora odvětví živočišné výroby by proto měla být omezena na malé a střední podniky, které působí v oblasti zemědělské prvovýroby. Státní podpora určená k náhradě ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodním pohromám, podpora pro boj proti chorobám zvířat a škůdcům rostlin a podpora na platby pojistného by měla být omezena na pomoc příjemcům, kteří čelí zvláštním obtížím, přestože vynaložili přiměřené úsilí, aby tato rizika minimalizovali. Státní podpora by neměla mít za následek to, že příjemce svádí k zbytečnému riskování. Malé a střední podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby by měly samy nést následky neprozíravé volby produkčních metod nebo produktů.
55)
Komise použila články 107 a 108 Smlouvy na podporu ve prospěch zachování přírodního a kulturního dědictví v řadě případů, zejména v rámci Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 a nařízení (ES) č. 1857/2006. V období 2007 až 2013 byla investiční podpora na zachování tradiční krajiny a staveb ve prospěch malých a středních podniků vyňata z oznamovací povinnosti nařízením (ES) č. 1857/2006, zatímco investiční podpora na zachování tradiční krajiny a staveb ve prospěch velkých podniků podléhala oznamovací povinnosti a schválení Komisí podle Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích lesnictví a zemědělství na období 2007 až 2013. Komise v uvedeném období posoudila více než 87 investičních podpor na zachování tradiční krajiny a tradičních staveb nacházejících se v zemědělských podnicích. Projekty týkající se zachování dědictví však ani v případě, že jsou prováděny velkými podniky, obvykle nevedou k významnému narušení hospodářské soutěže. Je proto vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, ohledně podpor ve prospěch zachování přírodního a kulturního dědictví.
56)
Podpora ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, která má být vyňata z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení, by měla být poskytnuta na investice do hmotného majetku nebo na aktivovatelné výkony určené na zachování kulturního nebo přírodního dědictví. Kulturní nebo přírodní dědictví by se mělo nacházet v zemědělském podniku příjemce a mělo by být oficiálně uznáno jako takové příslušným veřejným orgánem daného členského státu. Vzhledem k tomu, že prahová hodnota pro oznamování činí u této podpory podle tohoto nařízení 500 000 EUR na investiční projekt, který je podle Pokynů Unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech v letech 2014 až 2020 považován za drobnou infrastrukturu, je vhodné, aby byla intenzita podpory v tomto nařízení stanovena až na 100 % způsobilých nákladů.
57)
Mimořádné situace způsobené přírodními pohromami vyžadují okamžitá opatření ze strany orgánů poskytujících podporu. Je proto důležité zajistit rychlé poskytnutí plánované podpory. Komise použila články 107 a 108 Smlouvy ve značném počtu rozhodnutí týkajících se náhrady škod, které byly v odvětví zemědělství způsobeny přírodními pohromami. Pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 již zahrnovaly možnost povolit režimy podpory na náhradu škod způsobených přírodními pohromami. V období 2007 až 2012 Komise při použití Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 schválila více než 25 podpor souvisejících s náhradou škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami. Zkušenosti Komise ukazují, že tato opatření musí být provedena rychle, mají-li být účinná. U těchto podpor je proto nutné zjednodušit oznamovací postup. Tyto podpory mimoto vzhledem ke svému kompenzačnímu charakteru a existenci jednoznačných kritérií slučitelnosti s vnitřním trhem nevedou k významnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Je proto vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, rovněž ohledně podpor na náhradu škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami.
58)
Podpora určená k náhradě škod způsobených přírodními pohromami by proto měla být dostupná pro podniky v celém odvětví zemědělství a měla by být poskytována jak malým a středním podnikům, tak velkým podnikům. Podmínky vynětí podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami se řídí zavedenou praxi a souvisejí s oficiálním uznáním události jako přírodní pohromy ze strany orgánů členských států, s existencí přímé příčinné souvislosti mezi přírodní pohromou a škodou, která vznikla příjemci, a měly by zajistit, že nedojde k poskytnutí nadměrné náhrady. Členské státy by měly zejména zamezit vzniku nadměrné kompenzace v důsledku kombinace této podpory s jinou náhradou škody, kterou příjemci obdrží, včetně plateb obdržených na základě systému pojištění.
59)
Podpora na výzkum a vývoje může přispět k udržitelnému hospodářskému růstu a posílit konkurenceschopnost. Na základě zkušeností Komise s uplatňováním Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (20) a nařízení (ES) č. 800/2008 na podporu výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví je vhodné vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy podporu výzkumu a vývoje, která splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení. Jelikož podpora výzkumu a vývoje představuje důležitý cíl společného zájmu, mělo by toto nařízení požadovat, aby byl výzkumný projekt v zájmu všech podniků, které působí v určitém odvětví či pododvětví zemědělství či lesnictví. Informace o výzkumném projektu a jeho výsledcích by měly být zveřejněny na internetu. Kromě toho by měly být výsledky výzkumu zdarma k dispozici podnikům, které o ně projeví zájem.
60)
Lesnictví je nedílnou součástí rozvoje venkova. Komise použila články 107 a 108 Smlouvy na podniky působící v odvětví lesnictví v řadě rozhodnutí, zejména v rámci Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. V období 2007 až 2012 Komise na základě těchto pokynů schválila 140 podpor ve prospěch odvětví lesnictví. Na základě značných zkušeností, které Komise získala při uplatňování těchto pokynů na podniky působící v odvětví lesnictví, je v zájmu zjednodušení postupů při současném zajištění účinného dohledu a kontroly ze strany Komise vhodné, aby Komise využila pravomocí, které ji svěřuje nařízení (ES) č. 994/98, rovněž ohledně podpory ve prospěch odvětví lesnictví. Podle zkušeností Komise nenarušují podpory poskytnuté v odvětví lesnictví na opatření v rámci programů rozvoje venkova, které jsou spolufinancovány z EZFRV, nebo poskytnuty jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, významně hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Podpora na předávání znalostí v odvětví lesnictví a podpora na poradenské služby v odvětví lesnictví nenarušuje významně hospodářskou soutěž na vnitřním trhu ani tehdy, pokud byla poskytnuta mimo program rozvoje venkova. V tomto nařízení by měly být stanoveny jednoznačné podmínky slučitelnosti těchto opatření s vnitřním trhem. Tyto podmínky by měly být pokud možno v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1305/2013 a v aktech v přenesené pravomoci a prováděcích aktech přijatých na základě tohoto nařízení.
61)
Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména podporu na zalesňování a zakládání lesů, podporu pro zemědělsko-lesnické systémy, podporu na ochranu lesů před požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin nebo katastrofickými událostmi a na obnovu poškozených lesů, podporu na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů, podporu na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000 vymezenými v článku 3 směrnice Rady 92/43/EHS (21) a v článku 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (22), podporu pro lesnicko-environmentální a klimatické služby a na ochranu lesů, podporu na předávání znalostí a informační akce, podporu na poradenské služby, podporu na investice do infrastruktury a podporu na investice do technologií v odvětví lesnictví a na zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh. Podpora pro odvětví lesnictví by neměla narušovat hospodářskou soutěž a měla by být z hlediska trhu neutrální.
62)
K zajištění soudržnosti s nařízením (EU) č. 1305/2013 a k dosažení zjednodušení pravidel pro získání schválení státní podpory u spolufinancované části i doplňkového financování národních programů rozvoje venkova by podpora ve prospěch odvětví lesnictví vyňatá z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení měla být totožná s příslušnými opatřeními pro rozvoj venkova a vyňatá podpora by měla být poskytnuta pouze na základě programu rozvoje venkova dotčeného členského státu a v souladu s tímto programem. Intenzity podpory a způsobilé náklady by však měly být také v souladu s obecnými zásadami Unie v oblasti státní podpory a s pravidly státní podpory použitelnými v odvětví zemědělství. Proto by náklady jako provozní kapitál, které jsou vedlejší a související s novou investicí, neměly být podle tohoto nařízení považovány za náklady způsobilé k podpoře. V souladu s příslušnými programy rozvoje venkova, které schválila Komise, by mezi investiční opatření zahrnutá do opatření v oblasti lesnictví mohla patřit také jednorázová lesnická opatření potřebná pro přípravu investice, umožňuje-li to cíl příslušného ustanovení pro rozvoj venkova. Podporu na převod znalostí, podporu na poradenské služby a podporu na pozemkové úpravy v lesnictví by mělo být možno poskytnout bez ohledu na to, zda je taková podpora začleněna v národním programu rozvoje venkova.
63)
Hospodářská diverzifikace a vytváření nových hospodářských činností jsou nezbytné pro rozvoj a konkurenceschopnost venkovských oblastí, a zejména pro malé a střední podniky, které jsou páteří venkovského hospodářství Unie. Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví opatření na podporu rozvoje nezemědělských činností ve venkovských oblastech, jež se zaměřují na podporu zaměstnanosti, vytváření kvalitních pracovních míst ve venkovských oblastech, zachování existujících pracovních příležitostí, snížení sezónních výkyvů v zaměstnanosti, rozvoj nezemědělských odvětví mimo zemědělství a zpracování zemědělských produktů a potravin při současné podpoře integrace podniků a místních meziodvětvových vazeb.
64)
K zajištění soudržnosti s nařízením (EU) č. 1305/2013 a k dosažení zjednodušení pravidel pro získání schválení státní podpory u spolufinancované části i doplňkového vnitrostátního financování programů rozvoje venkova by toto nařízení mělo vyjmout z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy různé kategorie podpory ve prospěch malých a středních podniků působících ve venkovských oblastech. Tyto kategorie podpory by měly zahrnovat zejména podporu na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny, podporu na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti, podporu na poradenské služby, podporu na předávání znalostí a informační akce a podporu na počáteční období účasti zemědělců v režimech jakosti bavlny a potravin a propagační opatření týkající se potravin. Podpora, která má být vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení, by měla být totožná s příslušnými opatřeními pro rozvoj venkova a vyňatá podpora by měla být poskytnuta pouze na základě programu rozvoje venkova dotčeného členského státu a v souladu s tímto programem. Intenzity podpory a způsobilé náklady by však měly být v souladu také s obecnými zásadami Unie v oblasti státní podpory a s horizontálními pravidly státní podpory. Proto by náklady jako provozní kapitál, které jsou vedlejší a související s novou investicí, neměly být podle tohoto nařízení považovány za náklady způsobilé k podpoře.
65)
V souvislosti s podporou na investice, které se týkají zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty, by mělo být upřesněno, že investice související s produkcí biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů by neměly být způsobilé k získání podpory podle tohoto nařízení. Na takové investice by se v zásadě měla použít horizontální pravidla státní podpory v oblasti životního prostředí a energetiky.
66)
V případě několika kategorií podpory, jako je například: a) podpora na náklady související s průzkumem trhu, koncepcí a designem produktu a s přípravou žádostí o uznání režimů jakosti, b) podpora na náklady na povinná kontrolní opatření ve vztahu k režimům jakosti, c) podpora na předávání znalostí a informační akce, d) podpora na poradenské služby, e) podpora na zástup v zemědělských podnicích, f) podpora na propagační opatření, g) podpora na odškodnění za náklady na prevenci a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a h) podpora odvětví živočišné výroby, je podpora konečným příjemcům podpory poskytována nepřímo ve formě věcného plnění, a to prostřednictvím dotovaných služeb. V těchto případech by podpora měla být vyplacena poskytovateli dotyčné služby nebo činnosti. Při výběru poskytovatele je nutno náležitě přihlédnout k příslušným použitelným pravidlům zadávání veřejných zakázek a k zásadám transparentnosti, otevřenosti a zákazu diskriminace při výběrovém řízení.
67)
Na základě zkušeností Komise v této oblasti je v zásadě nezbytné podrobovat politiku státní podpory pravidelnému přezkumu. Doba použitelnosti tohoto nařízení by proto měla být omezena. Je tedy vhodné stanovit přechodná ustanovení, včetně pravidel, jimiž se budou vyňaté režimy podpory řídit během adaptačního období na konci doby platnosti tohoto nařízení. Tato pravidla by měla členským státům poskytnout čas na to, aby se přizpůsobily případnému novému režimu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ 13
KAPITOLA II
PROCEDURÁLNÍ NÁLEŽITOSTI 25
KAPITOLA III
KATEGORIE PODPOR 26
Oddíl 1
Podpora ve prospěch MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh 26
Oddíl 2
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích 43
Oddíl 3
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami 44
Oddíl 4
Podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví 45
Oddíl 5
Podpora ve prospěch lesnictví 46
Oddíl 6
Podpory ve prospěch MSP ve venkovských oblastech spolufinancované z EZFRV nebo poskytnuté jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření 59
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 65
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se použije na tyto kategorie podpor:
a)
podpora ve prospěch mikropodniků a malých a středních podniků (MSP):
i)
působících v odvětví zemědělství, jmenovitě v zemědělské prvovýrobě, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh, s výjimkou článků 14, 15, 16, 18 a 23 a článků 25 až 28, které se vztahují pouze na MSP působící v oblasti zemědělské prvovýroby;
ii)
na činnosti nespadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, pokud je tato podpora poskytnuta v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a je buď spolufinancována z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), nebo poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření;
b)
podpora na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví nacházejícího se v zemědělských podnicích;
c)
podpora na náhradu škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami;
d)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví;
e)
podpora ve prospěch lesnictví.
2. Považují-li to členské státy za vhodné, mohou se rozhodnout, že podporu uvedenou v odst. 1 písm. a), odst. 1 písm. d) a odst. 1 písm. e) tohoto článku poskytnou podle podmínek stanovených v nařízení (EU) č. 651/2014 a v souladu s ním.
3. Toto nařízení se nepoužije na podporu ve prospěch:
a)
odvětví lesnictví, která není spolufinancována z EZFRV ani poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování takových spolufinancovaných opatření, s výjimkou článků 31, 38, 39 a 43;
b)
malých a středních podniků na činnosti nespadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, která není spolufinancována z EZFRV ani poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování tohoto spolufinancovaného opatření.
4. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
režimy podpory uvedené v článcích 17, 32 a 33, čl. 34 odst. 5 písm. a) až c) a článcích 35, 40, 41 a 44 tohoto nařízení, pokud průměrný roční rozpočet státní podpory přesahuje 150 milionů EUR, jakmile uplyne šest měsíců od jejich vstupu v platnost. Komise může rozhodnout, že se toto nařízení použije na kterýkoli z těchto režimů déle, poté, co posoudí příslušný plán hodnocení, který členský stát oznámí Komisi do dvaceti pracovních dnů od vstupu daného režimu v platnost;
b)
veškeré změny režimů uvedených v odst. 4 písm. a) tohoto článku jiné než změny, které nemohou ovlivnit slučitelnost režimu podpory podle tohoto nařízení nebo nemohou významně ovlivnit obsah schváleného plánu hodnocení;
c)
podporu na činnosti související s vývozem do třetích zemí nebo do členských států, zejména podporu, která přímo souvisí s vyváženým množstvím, zřízením a provozem distribuční sítě nebo dalšími běžnými náklady souvisejícími s vývozní činností;
d)
podporu podmíněnou použitím domácího zboží na úkor zboží dováženého.
5. S výjimkou článku 30 se toto nařízení nepoužije na:
a)
režimy podpory, které výslovně nevylučují vyplacení jednotlivé podpory ve prospěch podniku, vůči němuž je vystaven inkasní příkaz v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem;
b)
podporu ad hoc ve prospěch podniku, vůči němuž je vystaven inkasní příkaz v návaznosti na rozhodnutí Komise, jímž je podpora prohlášena za protiprávní a neslučitelnou s vnitřním trhem.
6. Toto nařízení se nepoužije na podporu pro podniky v obtížích s výjimkou:
a)
podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami v souladu s článkem 30, podpory na náklady vynaložené na eradikaci chorob zvířat v souladu s čl. 26 odst. 8 a podpory na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat v souladu s čl. 27 písm. c), d) a e);
b)
podpory na následující události, pokud se podnik stal podnikem v obtížích v důsledku ztrát nebo škod způsobených danou událostí:
i)
na náhradu škod způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě v souladu s článkem 25;
ii)
na náhradu nákladů vynaložených na eradikaci škůdců rostlin a na náhradu škod způsobených chorobami zvířat a škůdci rostlin v souladu s čl. 26 odst. 8 a 9;
iii)
na odstranění škod, které vznikly v lesích v důsledku lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. d).
7. Toto nařízení se nepoužije na podpory, které jako takové, podmínkami, které jsou s nimi spojeny, nebo způsobem svého financování, vedou k porušení práva Unie, jež je s nimi neoddělitelně spjato, zejména:
a)
podpory, jejichž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce mít ústředí v příslušném členském státě nebo být usazen převážně v tomto členském státě;
b)
podpory, jejichž poskytnutí je podmíněno povinností příjemce používat zboží nebo služby z daného státu;
c)
podpory, které omezují možnost příjemců využívat výsledky výzkumu, vývoje a inovací v jiných členských státech.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„podporou“ se rozumí opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
2)
„mikropodniky, malými a středními podniky“ nebo „MSP“ se rozumějí podniky, které splňují kritéria stanovená v příloze I;
3)
„odvětvím zemědělství“ se rozumí všechny podniky působící v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh;
4)
„zemědělským produktem“ se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (23);
5)
„zemědělskou prvovýrobou“ se rozumí produkce produktů rostlinné a živočišné výroby uvedených v příloze I Smlouvy, aniž by byly provedeny jakékoli další operace měnící povahu těchto produktů;
6)
„zpracováním zemědělských produktů“ se rozumí jakékoli upravení zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, který je též zemědělským produktem, s výjimkou činností probíhajících v zemědělských podnicích a potřebných pro přípravu živočišných nebo rostlinných produktů k prvnímu prodeji;
7)
„uváděním zemědělských produktů na trh“ se rozumí přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodávka produktu nebo jakýkoliv další způsob umístění produktu na trh s výjimkou prvního prodeje prvovýrobcem dalším prodejcům nebo zpracovatelům a veškerých činností souvisejících s přípravou produktu k tomuto prvnímu prodeji; prodej od prvovýrobce konečnému spotřebiteli se považuje za uvádění zemědělských produktů na trh, pokud k němu dojde v samostatných prostorách vyhrazených pro tento účel;
8)
„zemědělským podnikem“ se rozumí jednotka zahrnující pozemky, prostory a zařízení využívané k zemědělské prvovýrobě;
9)
„přírodními pohromami“ se rozumí zemětřesení, laviny, sesuvy půdy a záplavy, tornáda, hurikány, sopečné výbuchy a požáry v přírodě přirozeného původu;
10)
„režimem podpory“ se rozumí akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora podnikům, jež jsou v tomto aktu vymezeny obecným a abstraktním způsobem, a dále akt, na jehož základě může být jednomu nebo několika podnikům poskytnuta na neurčitou dobu nebo v neurčené výši podpora, která není spojena s konkrétním projektem;
11)
„plánem hodnocení“ se rozumí dokument obsahující alespoň tyto minimální prvky: cíle režimu podpory, který má být hodnocen; otázky pro hodnocení, výsledné ukazatele, metodiku, jež se pro účely hodnocení navrhuje, požadavky na sběr údajů, navrhovaný časový harmonogram hodnocení, včetně data předložení závěrečné hodnotící zprávy, popis nezávislého orgánu, který hodnocení provádí, nebo kritérií, která se použijí při jeho výběru, a podmínky pro zajištění dostatečné publicity tohoto hodnocení;
12)
„jednotlivou podporou“ se rozumí:
a)
podpora ad hoc a
b)
poskytnutí podpory jednotlivým příjemcům na základě režimu podpory;
13)
„podporou ad hoc“ se rozumí podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory;
14)
„podnikem v obtížích“ se rozumí podnik, v jehož případě nastane alespoň jedna z následujících okolností:
a)
v případě společnosti s ručením omezením (která není malým a středním podnikem, jehož existence nepřesahuje tři roky), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny upsaného základního kapitálu. Tento případ nastává, když je výsledek odečtení kumulovaných ztrát od rezerv (a všech dalších prvků, jež se obecně považují za kapitál společnosti) negativní a svou výší překračuje polovinu upsaného základního kapitálu. Pro účely tohoto ustanovení se za společnost s ručením omezeným považují zejména formy podniků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (24) a základní kapitál zahrnuje případně jakékoli emisní ážio;
b)
v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti (která není malým nebo středním podnikem, jehož existence nepřesahuje tři roky), kde v důsledku kumulace ztrát došlo ke ztrátě více než poloviny jejího kapitálu zaznamenaného v jejím účetnictví. Pro účely tohoto ustanovení se za společnost, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, považují zejména formy podniků uvedené v příloze II směrnice 2013/34/EU;
c)
jestliže vůči podniku bylo zahájeno kolektivní úpadkové řízení nebo tento podnik splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení na žádost svých věřitelů;
d)
jestliže podnik obdržel podporu na záchranu a zatím nesplatil půjčku nebo neukončil záruku nebo jestliže obdržel podporu na restrukturalizaci a stále se na něj uplatňuje plán restrukturalizace;
e)
v případě podniku, který není MSP, kde v uplynulých dvou letech:
i)
účetní poměr dluhu společnosti k vlastnímu kapitálu je vyšší než 7,5 a
ii)
poměr úrokového krytí hospodářského výsledku společnosti před úroky, zdaněním a odpisy (EDBITA) je nižší než 1,0;
15)
„mrtvými hospodářskými zvířaty“ se rozumějí zvířata, která byla utracena bez utrpení s jasnou diagnózou nebo bez ní nebo která uhynula, včetně mrtvě narozených nebo nenarozených zvířat, v zemědělském podniku nebo v jiných prostorách či během přepravy, která ale nebyla poražena pro lidskou spotřebu;
16)
„nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě“ se rozumí nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, bouře a krupobití, námraza, silný nebo dlouhotrvající déšť nebo velké sucho, které zničí více než 30 % průměrné produkce vypočítané na základě:
a)
předcházejícího tříletého období nebo
b)
tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího pětiletého období s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty;
17)
„jiným nepříznivým klimatickým jevem“ se rozumějí nepříznivé klimatické podmínky, které nesplňují podmínky vyplývající z čl. 2 odst. 16 tohoto nařízení;
18)
„škůdci rostlin“ se rozumějí škodlivé organismy podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. e) směrnice Rady 2000/29/ES (25);
19)
„katastrofickou událostí“ se rozumí nepředvídaná událost biotické či nebiotické povahy způsobená člověkem, která vede k významnému narušení lesních struktur a ve svém důsledku způsobuje významné hospodářské škody v odvětví lesnictví;
20)
„hrubým grantovým ekvivalentem“ se rozumí hodnota, kterou by podpora měla, kdyby byla příjemci poskytnuta formou dotace před srážkou daní nebo jiných poplatků;
21)
„hmotným majetkem“ se rozumí majetek ve formě pozemků, staveb a zařízení, strojů a vybavení;
22)
„nehmotným majetkem“ se rozumí majetek, který nemá hmotnou nebo finanční podobu, např. patenty, licence, know-how nebo jiná práva duševního vlastnictví;
23)
„zemědělsko-lesnickými systémy“ se rozumějí systémy využívání půdy, v jejichž rámci se na stejném pozemku pěstují stromy v kombinaci se zemědělstvím;
24)
„vratnou zálohou“ se rozumí půjčka na projekt, která je vyplacena v jedné či více splátkách a za podmínek splacení, které závisejí na výsledku projektu;
25)
„zahájením prací na projektu nebo zahájením činnosti“ se rozumí buď zahájení činnosti, nebo zahájení prací souvisejících s investicí, nebo první právně vymahatelný závazek objednat zařízení nebo služby či jiný závazek, v jehož důsledku se projekt nebo činnost stávají nezvratnými, podle toho, která událost nastane dříve; za zahájení prací nebo činnosti se nepovažují nákup pozemků a přípravné práce, jako je získání povolení a zpracování studií proveditelnosti;
26)
„velkými podniky“ se rozumějí podniky, které nesplňují kritéria stanovená v příloze I;
27)
„následným daňovým režimem“ se rozumí režim v podobě daňových zvýhodnění, který představuje pozměněnou verzi dřívějšího režimu v podobě daňových zvýhodnění a který jej nahrazuje;
28)
„intenzitou podpory“ se rozumí hrubá výše podpory vyjádřená jako procentní podíl způsobilých nákladů před srážkou daní nebo jiných poplatků;
29)
„dnem poskytnutí podpory“ se rozumí den, kdy příjemce získá podle platného vnitrostátního právního režimu na tuto podporu právní nárok;
30)
„normou Unie“ se rozumí závazná norma obsažená v právních předpisech Unie, která stanoví úroveň, jíž musí jednotlivé podniky dosáhnout, zejména co se týká životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat; za normy Unie se proto nepovažují normy nebo cíle stanovené na úrovni Unie, které jsou závazné pro členské státy, nikoli však pro jednotlivé podniky;
31)
„programem rozvoje venkova“ se rozumí program rozvoje venkova uvedený v čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013;
32)
„neproduktivní investicí“ se rozumí investice, která nevede k významnému zvýšení hodnoty nebo ziskovosti podniku;
33)
„investicemi za účelem dodržování normy Unie“ se rozumějí investice uskutečněné s cílem splňovat normu Unie po uplynutí přechodného období stanoveného v právních předpisech Unie;
34)
„mladým zemědělcem“ se rozumí osoba, která ke dni podání žádosti o podporu není starší 40 let, která má odpovídající profesní dovednosti a způsobilost a poprvé začíná působit v zemědělském podniku jako jeho vedoucí;
35)
„nejvzdálenějšími regiony“ se rozumějí regiony uvedené v prvním pododstavci článku 349 Smlouvy;
36)
„menšími ostrovy v Egejském moři“ se rozumějí menší ostrovy uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (26);
37)
„méně rozvinutými regiony“ se rozumějí regiony, v nichž je hrubý domácí produkt (HDP) na osobu nižší než 75 % průměrného HDP v EU-27;
38)
„EU-25“ se rozumí 25 členských států Unie, které byly členskými státy Unie v květnu 2005;
39)
„EU-27“ se rozumí 27 členských států Unie, které byly členskými státy Unie v lednu 2007;
40)
„aktivovatelnými výkony“ se rozumějí práce, které provedl sám zemědělec nebo jeho zaměstnanci a které vytvářejí majetek;
41)
„biopalivem z potravinářských plodin“ se rozumí biopalivo vyráběné z obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin ve smyslu návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, předloženého Komisí (27);
42)
„aktivním zemědělcem“ se rozumí aktivní zemědělec ve smyslu článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (28);
43)
„seskupením nebo organizací producentů“ se rozumí seskupení nebo organizace zřízené s cílem:
a)
přizpůsobit produkci a výstup producentů, kteří jsou členy těchto seskupení nebo organizací, požadavkům trhu, nebo
b)
společně uvádět zboží na trh, včetně přípravy k prodeji, centralizace prodeje a dodávek velkoodběratelům, nebo
c)
stanovit společná pravidla pro informace o produkci, zejména s ohledem na sklizeň a dostupnost, nebo
d)
zajišťovat ostatní činnosti, které mohou provádět seskupení nebo organizace producentů, například rozvoj podnikatelských a marketingových dovedností a organizace a usnadnění inovačních procesů;
44)
„fixními náklady vyplývajícími z účasti v režimu jakosti“ se rozumějí náklady na vstup do podporovaného režimu jakosti a roční příspěvek na účast v tomto režimu, případně včetně výdajů na kontroly, které jsou nezbytné k ověření dodržování specifikací daného režimu jakosti;
45)
„poradenstvím“ se rozumí kompletní poradenství poskytované v rámci jedné smlouvy;
46)
„členem domácnosti zemědělce“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob bez ohledu na právní postavení přiznané této skupině a jejím členům podle vnitrostátního práva s výjimkou zaměstnanců zemědělského podniku;
47)
„náklady na testy přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) a bovinní spongiformní encefalopatie (BSE)“ se rozumějí veškeré náklady, včetně nákladů na testovací zařízení a na odběr, přepravu, vyšetření, skladování a likvidaci vzorků, které jsou nezbytné pro odběr vzorků a laboratorní testy v souladu s přílohou X kapitolou C nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 (29);
48)
„plemennou knihou“ se rozumí kniha, rejstřík, kartotéka nebo nosič údajů:
a)
jež vede chovatelská organizace nebo sdružení oficiálně uznané členským státem, v němž byla chovatelská organizace nebo sdružení založeno, a
b)
do kterého jsou zapsána nebo zaevidována čistokrevná plemenná zvířata určitého plemene s uvedením jejich předků;
49)
„chráněným druhem zvířat“ se rozumějí druhy zvířat chráněné právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy;
50)
„organizací pro výzkum a šíření znalostí“ se rozumí subjekt (např. univerzity nebo výzkumné ústavy, agentury pro transfer technologií, zprostředkovatelé v oblasti inovací, fyzické nebo virtuální spolupracující subjekty zaměřené na výzkum) bez ohledu na jeho právní postavení (zřízený podle veřejného nebo soukromého práva) nebo způsob financování, jehož hlavním cílem je provádět nezávisle základní výzkum, průmyslový výzkum nebo experimentální vývoj nebo veřejně šířit výsledky těchto činností, a to formou výuky, publikací nebo transferu znalostí. Vykonává-li tento subjekt rovněž hospodářské činnosti, je třeba o financování, nákladech a příjmech souvisejících s těmito činnostmi vést oddělené účetnictví. Podniky, které mohou uplatňovat vliv na takovýto subjekt, například jako podílníci nebo členové, nesmějí mít přednostní přístup k výzkumným kapacitám tohoto subjektu nebo k výsledkům jeho výzkumu;
51)
„obvyklými tržními podmínkami“ se rozumí, že se podmínky transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek tajné dohody. Má se za to, že zásada týkající se obvyklých tržních podmínek je splněna v případě transakce, jíž předcházelo otevřené, transparentní a nediskriminační řízení;
52)
„rychle rostoucími stromy“ se rozumí rychle rostoucí lesní porost, kdy jsou stromy pěstovány s minimální obmýtní dobou osmi let a maximální obmýtní dobou dvacet let;
53)
„dřevinami pro výmladkové plantáže“ se rozumějí dřeviny kódu KN 06 02 90 41, které stanoví členské státy a které sestávají z trvalých dřevin, jejichž podnože a výmladkové pařezy zůstávají po sklizni v zemi a v další sezóně se objevují nové výhonky, s maximálním cyklem sklizně, který určí členské státy;
54)
„transakčními náklady“ se rozumějí dodatečné náklady spojené s plněním závazku, které však nelze přímo přičíst jeho provádění nebo které nejsou zahrnuty do přímo kompenzovaných nákladů nebo ušlých příjmů, a které mohou být vypočítány na základě standardních nákladů;
55)
„jiným správcem půdy“ se rozumí podnik, který je správcem půdy, ale není podnikem činným v odvětví zemědělství;
56)
„zpracováním zemědělských produktů na nezemědělské produkty“ se rozumí jakékoli zpracování zemědělského produktu, jehož výsledkem je produkt, na který se nevztahuje příloha I Smlouvy;
57)
„oblastmi podle písmene a)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy;
58)
„oblastmi podle písmene c)“ se rozumějí oblasti určené ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
59)
„řídce osídlenými oblastmi“ se rozumějí oblasti, které Komise jako takové akceptovala individuálními rozhodnutími o mapách regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020;
60)
„oblastí NUTS 3“ se rozumí region vymezený na úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (30);
61)
„předem nestanovenými oblastmi podle písmene c)“ se rozumějí oblasti, které členský stát na základě svého uvážení určí jako oblasti podle písmene c) v případě, že tento stát prokáže, že dané oblasti splňují určitá sociálně-ekonomická kritéria a že jsou určeny ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 za použití ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
62)
„bývalými oblastmi podle písmene a)“ se rozumějí oblasti určené jako oblasti podle písmene a) ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. ledna 2011 do 30. června 2014;
63)
„potravinami“ se rozumějí potraviny, které nejsou zemědělskými produkty a které jsou uvedeny v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (31).
Článek 3
Podmínky vynětí z oznamovací povinnosti
Režimy podpory, jednotlivá podpora poskytnutá na základě režimů podpory a podpora ad hoc jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud příslušná podpora splňuje veškeré podmínky stanovené v kapitole I tohoto nařízení i specifické podmínky stanovené pro danou kategorii podpory v kapitole III tohoto nařízení.
Článek 4
Prahové hodnoty oznamovací povinnosti
1. Toto nařízení se nepoužije na jednotlivou podporu, jejíž hrubý grantový ekvivalent přesahuje tyto prahové hodnoty:
a)
podpora na investice do hmotného majetku nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích související se zemědělskou prvovýrobou podle článku 14: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
b)
podpora na investice týkající se přemístění zemědělské stavby vedoucí k modernizaci zařízení nebo k zvýšení produkční kapacity podle čl. 16 odst. 4: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
c)
podpora na investice související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh podle článku 17: 7,5 milionu EUR na podnik a investiční projekt;
d)
podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, podle článku 29: 500 000 EUR na podnik a investiční projekt;
e)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví podle článku 31: 7,5 milionu EUR na projekt;
f)
podpora na zalesňování a zakládání lesů podle článku 32: 7,5 milionu EUR na projekt založení lesa;
g)
podpora na zemědělsko-lesnické systémy podle článku 33: 7,5 milionu EUR na projekt týkající se zavedení zemědělsko-lesnického systému;
h)
podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů podle článku 35: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
i)
podpora na investice do infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví podle článku 40: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
j)
podpora na investice do lesnických technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh podle článku 41: 7,5 milionu EUR na investiční projekt;
k)
podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo na investice týkající se produkce bavlny podle článku 44: 7,5 milionu EUR na investiční projekt.
2. Prahové hodnoty stanovené v odstavci 1 nelze obcházet umělým rozdělováním režimů nebo projektů podpory.
Článek 5
Transparentnost podpory
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, u níž lze předem přesně vypočítat hrubý grantový ekvivalent, aniž by bylo nutné provést hodnocení rizik („transparentní podpora“).
2. Za transparentní se považují tyto kategorie podpor:
a)
podpora sestávající z dotací a subvencí úrokových sazeb;
b)
podpora poskytovaná formou půjček, jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočten na základě referenční sazby platné v době poskytnutí podpory;
c)
podpora obsažená v zárukách:
i)
jestliže byl hrubý grantový ekvivalent vypočten na základě prémie „safe harbour“ stanovené ve sdělení Komise nebo
ii)
jestliže před provedením opatření byla Komisi - v souladu s jejím nařízením v oblasti státních podpor platným v době oznámení - oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu záruky a Komise tuto metodiku schválila na základě sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk nebo podle sdělení, které ho nahradilo, a jestliže se tato schválená metodika výslovně týká daného typu záruky a daného typu hlavní transakce, o něž se v souvislosti s uplatňováním tohoto nařízení jedná;
d)
podpora poskytovaná formou daňových zvýhodnění, pokud dané opatření stanoví horní mez, která zajišťuje, že nebude překročena příslušná prahová hodnota;
e)
podpora ve formě vratných záloh, pokud celková nominální výše vratné zálohy nepřesahuje příslušné prahové hodnoty použitelné podle tohoto nařízení, nebo pokud byla před provedením opatření Komisi oznámena metodika pro výpočet hrubého grantového ekvivalentu vratné zálohy a Komise tuto metodiku schválila.
3. Pro účely tohoto nařízení se za transparentní podporu nepovažují tyto kategorie podpor:
a)
podpora obsažená v kapitálových injekcích;
b)
podpora obsažená v opatřeních rizikového kapitálu.
Článek 6
Motivační účinek
1. Toto nařízení se použije pouze na podporu, která má motivační účinek.
2. Podpora se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud příjemce předložil dotyčnému členskému státu písemnou žádost o podporu před zahájením práce na projektu nebo před zahájením činnosti. Žádost o podporu obsahuje alespoň tyto informace:
a)
název a velikost podniku;
b)
popis projektu nebo činnosti, včetně termínu zahájení a ukončení;
c)
místo realizace projektu nebo výkonu činnosti;
d)
seznam způsobilých nákladů;
e)
druh podpory (grant, půjčka, záruka, vratná záloha nebo jiné) a výše veřejného financování, které je pro daný projekt nebo činnost zapotřebí.
3. Podpora ad hoc poskytnutá velkým podnikům se považuje za podporu s motivačním účinkem, pokud je zajištěno splnění podmínky uvedené v odstavci 2 a pokud členský stát před poskytnutím předmětné podpory ad hoc navíc ověřil, že dokumentace vyhotovená příjemcem dokládá, že podpora povede alespoň k jednomu z následujících výsledků:
a)
významný nárůst rozsahu projektu či činnosti v důsledku podpory, nebo
b)
významné zvýšení celkové částky vynaložené příjemcem na projekt či činnost v důsledku podpory, nebo
c)
významné urychlení při dokončování příslušného projektu či činnosti;
d)
v případě investiční podpory ad hoc je doloženo, že bez poskytnutí podpory by daný projekt nebo daná činnost nebyly v dané venkovské oblasti jako takové realizovány nebo by bez poskytnutí podpory nebyly v dané venkovské oblasti pro příjemce dostatečně ziskové.
4. Odchylně od odstavců 2 a 3 se má za to, že opatření v podobě daňových zvýhodnění má motivační účinek, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
opatření zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu a
b)
opatření bylo přijato a vstoupilo v platnost před zahájením práce na podporovaném projektu nebo před zahájením činnosti, s výjimkou následných daňových režimů v případě, že se na činnost již vztahovaly předchozí režimy ve formě daňového zvýhodnění.
5. Odchylně od odstavců 2, 3 a 4 se motivační účinek nevyžaduje nebo se má za to, že existuje, u těchto kategorií podpory:
a)
režimy podpory na pozemkové úpravy, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 15 nebo článku 43 a jestliže:
i)
režim podpory zakládá právo na podporu na základě objektivních kritérií a bez dalšího uplatnění rozhodovací pravomoci členského státu a
ii)
režim podpory byl přijat a nabyl účinnosti před tím, než příjemci vznikly způsobilé náklady podle článku 15 nebo článku 43;
b)
podpora na propagační opatření ve formě publikací zaměřených na zvyšování povědomí široké veřejnosti o zemědělských produktech, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 24 odst. 2 písm. b);
c)
podpora na náhradu ztrát způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 25;
d)
podpora na odškodnění za náklady na eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 26 odst. 9 a 10;
e)
podpora na uhrazení nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 27 odst. 1 písm. c), d) a e);
f)
podpora na investice na zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, v souladu s článkem 29;
g)
podpora na náhradu škod způsobených přírodními pohromami, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 30;
h)
podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 31;
i)
podpora na obnovu lesů poškozených lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, chorobami zvířat a katastrofickými událostmi a událostmi souvisejícími se změnou klimatu v souladu s čl. 34 odst. 5 písm. d), pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 34.
Článek 7
Intenzita podpory a způsobilé náklady
1. Pro účely výpočtu intenzity podpory a způsobilých nákladů se všechny použité číselné údaje uvádějí před srážkou daně nebo jiných poplatků. Způsobilé náklady musí být doloženy písemnými doklady, které jsou jasné, konkrétní a aktuální.
2. Pro podporu není způsobilá daň z přidané hodnoty (DPH) vyjma toho, je-li podle vnitrostátních předpisů týkajících se DPH neodečitatelná.
3. Je-li podpora poskytnuta jinou formou než formou grantu, stanoví se její výše jako hrubý grantový ekvivalent podpory.
4. Podpora splatná v několika splátkách se diskontuje na hodnotu v den poskytnutí podpory. Způsobilé náklady jsou diskontovány na hodnotu platnou v den poskytnutí podpory. Úrokovou sazbou, která se použije pro účely diskontování, je diskontní sazba platná v den poskytnutí podpory.
5. Je-li podpora poskytnuta formou daňového zvýhodnění, jsou jednotlivé tranše podpory diskontovány pomocí diskontních sazeb platných v různých obdobích, kdy nastala účinnost daňového zvýhodnění
6. Je-li podpora poskytnuta formou vratných záloh, které jsou vzhledem k neexistenci schválené metodiky pro výpočet jejich hrubého grantového ekvivalentu vyjádřeny procentem způsobilých nákladů, a jestliže opatření stanoví, že v případě úspěšného výsledku projektu, stanoveného na základě přiměřené a uvážlivé hypotézy, budou zálohy vráceny spolu s úroky, jejichž sazba je stanovena alespoň ve výši diskontní sazby platné v den poskytnutí podpory, lze maximální intenzitu podpory stanovenou v kapitole III navýšit o 10 procentních bodů.
Článek 8
Kumulace
1. Při zjišťování, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti stanovené v článku 4 a maximální intenzity podpory a maximální částky podpory stanovené v kapitole III, se přihlíží k celkové výši státní podpory na podpořenou činnost, projekt nebo podnik.
2. Jestliže se financování z prostředků Unie, které centrálně spravují orgány, agentury, společné podniky a jiné subjekty Unie a které není přímo ani nepřímo pod kontrolou členských států, kombinuje se státní podporou, pak se při ověřování dodržení prahových hodnot oznamovací povinnosti a maximálních intenzit a stropů podpory přihlíží pouze ke státní podpoře, a to za předpokladu, že celková výše veřejných finančních prostředků poskytnutých k úhradě týchž způsobilých nákladů nepřekračuje nejvýhodnější sazby financování stanovené v použitelných ustanoveních práva Unie.
3. Podporu, která je tímto nařízením vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy a u níž lze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s:
a)
jinou státní podporou, pokud se tato opatření týkají jiných identifikovatelných způsobilých nákladů;
b)
jinou státní podporou na úhradu týchž - částečně či plně se překrývajících - způsobilých nákladů, avšak pouze tehdy, nevede-li taková kumulace k překročení nejvyšší intenzity nebo výše podpory, která se na danou podporu použije podle tohoto nařízení.
4. Podporu, která je z oznamovací povinnosti vyňata na základě článků 18 a 45 tohoto nařízení a u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž způsobilé náklady identifikovat lze.
Podporu, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, lze kumulovat s jinou státní podporou, u níž nelze identifikovat způsobilé náklady, dokud není překročena příslušná maximální prahová hodnota pro celkové financování stanovená podle konkrétních okolností každého případu v tomto nebo jiném nařízení o blokové výjimce nebo v rozhodnutí Komise.
5. Státní podporu vyňatou podle oddílů 1, 2 a 3 kapitoly III tohoto nařízení nelze kumulovat s platbami uvedenými v čl. 81 odst. 2 a článku 82 nařízení (EU) č. 1305/2013 ohledně stejných způsobilých nákladů, pokud by taková kumulace vedla k překročení intenzity podpory nebo výše podpory stanovené v tomto nařízení.
6. Státní podporu vyňatou tímto nařízením nelze kumulovat s podporou de minimis na tytéž způsobilé náklady, pokud by taková kumulace vedla k překročení intenzity podpory nebo částky podpory stanovené v kapitole III.
7. Podporu na investice k obnově potenciálu zemědělské produkce podle čl. 14 odst. 3 písm. e) tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na náhradu hmotné škody podle článků 25, 26 a 30 tohoto nařízení.
8. Podporu na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství uvedenou v článku 19 tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na zakládání seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství uvedenou v článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Podporu na zahájení činnosti mladých zemědělců a podporu na rozvoj malých zemědělských podniků uvedenou v článku 18 tohoto nařízení nelze kumulovat s podporou na zahájení činnosti mladých zemědělců a podporou na rozvoj malých zemědělských podniků uvedenou v čl. 19 odst. 1 písm. a) bodech i) a iii) nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud by taková kumulace vedla k překročení výše podpory stanovené v tomto nařízení.
Článek 9
Zveřejňování a informování
1. Nejpozději do deseti pracovních dnů před tím, než vstoupí v platnost režim podpory, který je tímto nařízením vyňat z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, nebo před poskytnutím podpory ad hoc vyňaté tímto nařízením předají členské státy Komisi prostřednictvím internetové aplikace Komise pro oznamování v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 794/2004 souhrnné informace týkající se takové podpory ve standardizovaném formátu stanoveném v příloze II tohoto nařízení.
Do 10 pracovních dnů od přijetí těchto souhrnných informací Komise zašle členskému státu oznámení o doručení s identifikačním číslem podpory.
2. Dotyčný členský stát zajistí, aby se na kompletní internetové stránce věnované státní podpoře na celostátní nebo regionální úrovni zveřejnily:
a)
souhrnné informace uvedené v odstavci 1 nebo odkaz na ně;
b)
úplné znění každé podpory uvedené v odstavci 1, včetně změn tohoto znění, nebo odkaz umožňující přístup k úplnému znění;
c)
informace uvedené v příloze III tohoto nařízení o poskytnutí každé jednotlivé podpory, která přesahuje:
i)
60 000 EUR u příjemců v oblasti zemědělské prvovýroby;
ii)
500 000 EUR u příjemců působících v oblasti zpracování zemědělských produktů, uvádění zemědělských produktů na trh, lesnictví nebo činností, které nespadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy.
3. V případě režimů podpory ve formě daňového zvýhodnění se tyto podmínky pokládají za splněné, pokud členské státy zveřejní požadované informace o částkách jednotlivých podpor v následujících rozpětích v milionech EUR:
a)
0,06-0,5 pouze pro zemědělskou prvovýrobu;
b)
0,5-1;
c)
1 až 2;
d)
2 až 5;
e)
5 až 10;
f)
10 až 30 a
g)
30 a více.
4. Informace uvedené v odst. 2 písm. c) tohoto článku musí být uspořádány a být přístupné ve standardizovaném formátu, který je specifikován v příloze III, a musí být možné je efektivně vyhledávat a stahovat. Informace uvedené v odstavci 2 se zveřejní ve lhůtě šesti měsíců ode dne poskytnutí podpory nebo v případě podpory v podobě daňových zvýhodnění ve lhůtě jednoho roku od data, k němuž se předkládá daňové přiznání, a jsou k dispozici po dobu alespoň deseti let ode dne, kdy byla podpora poskytnuta
5. Úplné znění režimu podpory nebo podpory ad hoc uvedené v odstavci 1 musí zahrnovat zejména výslovný odkaz na toto nařízení, uvedením jeho názvu a odkazu na jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, a na zvláštní ustanovení kapitoly III, kterých se daný akt týká, nebo případně na vnitrostátní právní předpis, který zajišťuje dodržování příslušných ustanovení tohoto nařízení. Úplné znění je doplněno o prováděcí ustanovení a o změny.
6. Komise na svých internetových stránkách zveřejňuje:
a)
souhrnné informace uvedené v odstavci 1;
b)
odkazy na internetové stránky všech členských států uvedené v odstavci 2.
7. Členské státy musí dosáhnout souladu s ustanoveními odstavců 2, 3 a 4 nejpozději do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 10
Zamezení dvojímu zveřejnění
Pokud jednotlivá podpora spadá do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013 a je buď spolufinancována z EZFRV, nebo je poskytnuta jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, mohou se členské státy rozhodnout, že informace o této podpoře nezveřejní na internetových stránkách věnovaných státním podporám uvedeným v čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení, pokud bylo poskytnutí jednotlivé podpory již zveřejněno v souladu s články 111, 112 a 113 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (32). V takovém případě členský stát na internetových stránkách věnovaných státní podpoře podle čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení odkáže na internetové stránky uvedené v článku 111 nařízení (EU) č. 1306/2013.
KAPITOLA II
PROCEDURÁLNÍ NÁLEŽITOSTI
Článek 11
Odnětí výhody blokové výjimky
Pokud dotyčný členský stát poskytne podporu, která je na základě tohoto nařízení údajně vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, aniž by splňovala podmínky stanovené v kapitolách I až III, může Komise poté, co danému členskému státu umožní, aby sdělil svá stanoviska, přijmout rozhodnutí, podle nějž veškerá nebo některá budoucí opatření podpory, která dotyčný členský stát přijme a která by jinak splňovala požadavky tohoto nařízení, musí být oznámena Komisi podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Oznamovací povinnost lze omezit na některé druhy podpory, podporu poskytnutou některým příjemcům nebo podporu přijatou některými orgány dotyčného členského státu.
Článek 12
Podávání zpráv
1. Členské státy Komisi elektronicky zašlou výroční zprávu podle kapitoly III nařízení (ES) č. 794/2004 o používání tohoto nařízení za každý rok nebo každou část roku, během nichž se toto nařízení použije.
2. Výroční zpráva musí rovněž obsahovat:
a)
informace o chorobách zvířat nebo o škůdcích rostlin podle článku 26;
b)
meteorologické informace o druhu, době, relativním rozsahu a místu výskytu klimatického jevu, který lze přirovnat k přírodní pohromě, podle článku 25 nebo výskytu přírodní pohromy v odvětví zemědělství podle článku 30.
Článek 13
Kontrola
Členské státy vedou podrobné záznamy s informacemi a podklady, které jsou nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky stanovené v tomto nařízení. Tyto záznamy se uchovávají po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory ad hoc nebo ode dne, kdy byla poskytnuta poslední podpora v rámci režimu podpor. Dotčený členský stát poskytne Komisi ve lhůtě dvaceti pracovních dnů nebo v delší lhůtě, která je případně stanovena v žádosti, všechny informace a podklady, které Komise považuje za nezbytné ke kontrole uplatňování tohoto nařízení.
KAPITOLA III
KATEGORIE PODPOR
ODDÍL 1
Podpora ve prospěch MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby, zpracování zemědělských produktů a uvádění zemědělských produktů na trh
Článek 14
Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích, která souvisí se zemědělskou prvovýrobou
1. Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku v zemědělských podnicích, která souvisí se zemědělskou prvovýrobou, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 14 tohoto článku a v kapitole I.
2. Investice může být uskutečněna jedním nebo několika příjemci nebo se týká hmotného či nehmotného majetku používaného jedním či několika příjemci.
3. Investice sleduje alespoň jeden z těchto cílů:
a)
zlepšení celkové výkonnosti a udržitelnosti zemědělského podniku, zejména snížením výrobních nákladů nebo zlepšením a dalším rozvinutím produkce;
b)
zlepšení přírodního prostředí, hygienických podmínek nebo norem dobrých životních podmínek zvířat, pokud dotyčná investice jde nad rámec platných norem Unie;
c)
zřízení nebo zlepšení infrastruktury související s rozvojem, přizpůsobením a modernizací zemědělství, včetně přístupu k zemědělské půdě, pozemkových úprav a meliorací, dodávek a úspor energie a vody;
d)
dosažení agroenvironmentálních a klimatických cílů, včetně ochrany stavu biologické rozmanitosti druhů a přírodních stanovišť, jakož i zvýšení společenské hodnoty oblasti sítě Natura 2000 nebo jiných systémů vysoké přírodní hodnoty, jež jsou vymezeny v národních nebo regionálních programech rozvoje venkova členských států, pokud se jedná o neproduktivní investice;
e)
obnovení potenciálu produkce poškozeného přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat a škůdci rostlin a prevence škod způsobených těmito událostmi.
4. Investice může být spojena s výrobou biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů na úrovni zemědělského podniku, pokud tato výroba nepřesahuje průměrnou roční spotřebu paliv nebo energie v daném zemědělském podniku.
Pokud je investice určena na výrobu biopaliv, nemá výrobní zařízení vyšší výrobní kapacitu než ekvivalent průměrné roční spotřeby pohonných hmot v zemědělském podniku a vyrobené biopalivo se neprodává na trhu.
Pokud je investice určena na produkci tepelné energie a elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemědělských podnicích, slouží výrobní zařízení pouze k uspokojení vlastních energetických potřeb příjemce a jejich výrobní kapacita není vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském podniku, a to včetně domácnosti zemědělce. Prodej elektřiny do distribuční soustavy je povolen v případě, že je dodržen roční limit vlastní spotřeby.
Jestliže investici provádí více příjemců s cílem uspokojit vlastní energetické potřeby nebo potřebu biopaliv, odpovídá průměrná roční spotřeba součtu průměrné roční spotřeby všech příjemců.
Investice do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, musejí dodržovat minimální normy energetické účinnosti, pokud takové normy na vnitrostátní úrovni existují.
Investice do zařízení, která jsou primárně určena k výrobě elektřiny z biomasy, nejsou způsobilé pro podporu, pokud se nevyužívá minimální procentní podíl tepelné energie, který stanoví členské státy.
Členské státy musí pro různé typy zařízení stanovit prahovou hodnotu pro maximální podíl obilovin a jiných plodin bohatých na škrob, cukronosných plodin a olejnin využívaných na výrobu bioenergie, včetně biopaliv. Podpora projektům na výrobu bioenergie musí být omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na výstavbu, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
e)
výdaje na neproduktivní investice spojené s cíli uvedenými v odst. 3 písm. d);
f)
v případě zavlažování náklady na investice, které splňují tyto podmínky:
i)
Komisi byl předložen plán povodí, jak se vyžaduje podle článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (33), pro celou oblast, v níž se má investice uskutečnit, jakož i pro jakékoli jiné oblasti, jejichž prostředí může být investicí ovlivněno. V příslušném programu opatření musí být upřesněna opatření, která jsou prováděna podle plánu povodí v souladu s článkem 11 uvedené směrnice a která mají význam pro odvětví zemědělství. V rámci investice musí existovat nebo být zavedeno měření vody umožňující měření spotřeby vody na úrovni podpořené investice;
ii)
investice musí vést k snížení předchozí spotřeby vody alespoň o 25 %.
V případě investic podle písmene f) však nejsou pro podporu na základě tohoto článku způsobilé investice ovlivňující útvary podzemních nebo povrchových vod, jejichž stav byl v příslušném plánu povodí určen jako horší než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody, a rovněž investice vedoucí k čistému zvýšení rozlohy zavlažované plochy, jež ovlivňuje daný útvar podzemních nebo povrchových vod.
Podmínky výše uvedených bodů i) a ii) písm. f) se nepoužijí na investice do již existujících zařízení, které mají dopad pouze na energetickou účinnost, nebo na investice na stavbu nádrže nebo na investice na používání recyklované vody bez vlivu na útvar podzemních nebo povrchových vod;
g)
v případě investic na obnovu potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat nebo škůdci rostlin mohou způsobilé náklady zahrnovat náklady vzniklé v souvislosti s obnovou potenciálu zemědělské produkce až na úroveň, jaká existovala v době před výskytem těchto událostí;
h)
v případě investic na prevenci škod způsobených přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodní pohromě, chorobami zvířat nebo škůdci rostlin mohou způsobilé náklady zahrnovat náklady na konkrétní preventivní opatření.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Od 1. ledna 2017 budou podporu související se zavlažováním vyplácet pouze členské státy, které v povodí, v němž daná investice probíhá, zajišťují příspěvek různého využití vodních zdrojů k návratnosti nákladů na vodohospodářské služby odvětvím zemědělství v souladu s první odrážkou čl. 9 odst. 1 směrnice 2000/60/ES, v příslušných případech s ohledem na sociální, environmentální a ekonomické dopady návratnosti těchto nákladů a na zeměpisné a klimatické podmínky příslušného regionu nebo příslušných regionů.
9. Podpora nesmí být poskytnuta na:
a)
nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků a jednoletých rostlin;
b)
výsadbu jednoletých rostlin;
c)
drenážní práce;
d)
investice za účelem dodržování norem Unie s výjimkou podpory poskytnuté mladým zemědělcům do 24 měsíců ode dne zahájení činnosti;
e)
nákup zvířat s výjimkou podpory na investice podle odst. 3 písm. e).
10. Podpora nesmí být omezena na určité zemědělské produkty, a musí být tudíž dostupná pro všechna odvětví zemědělské prvovýroby, nebo pro celé odvětví rostlinné výroby či celé odvětví živočišné výroby. Členské státy však mohou některé zemědělské produkty vyloučit kvůli nadměrné kapacitě na vnitřním trhu nebo kvůli nedostatku možností odbytu.
11. Podpora uvedená v odstavci 12 nesmí být poskytnuta v rozporu s jakýmkoliv zákazem nebo omezením stanoveným v nařízení (EU) č. 1308/2013, a to i tehdy, pokud se tyto zákazy nebo omezení týkají pouze podpory Unie stanovené v uvedeném nařízení.
12. Intenzita podpory je omezena na:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v ostatních regionech.
13. Míry podpory stanovené v odstavci 11 lze zvýšit o 20 procentních bodů, pokud maximální intenzita podpory nepřesáhne 90 %, v případě:
a)
mladých zemědělců nebo zemědělců, kteří zahájili činnost během pěti let před datem podání žádosti o podporu;
b)
společných investic, jako jsou skladovací zařízení využívaná skupinou zemědělců nebo zařízení pro přípravu zemědělských produktů před uvedením na trh, a integrovaných projektů zahrnujících několik opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013, včetně těch, jež souvisejí se sloučením organizací producentů;
c)
investic v oblastech čelících přírodním a jiným zvláštním omezením;
d)
operací podporovaných v rámci evropského inovačního partnerství (EIP), jako příklad lze uvést investici do nové stáje, v níž je možné otestovat nový způsob ustájení, který vyvinula operační skupina složená ze zemědělců, vědců a nevládních organizací zabývajících se dobrými životními podmínkami zvířat;
e)
investic do zlepšení přírodního prostředí, hygienických podmínek nebo norem dobrých životních podmínek zvířat, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), v tomto případě se zvýšená sazba stanovená v tomto odstavci použije pouze na dodatečné náklady, které jsou nezbytné k dosažení úrovně překračující rámec platných norem Unie a které nevedou ke zvýšení výrobní kapacity.
14. Co se týká neproduktivních investic uvedených v odst. 3 písm. d) a investic na obnovu potenciálu zemědělské produkce podle odst. 3 písm. e), maximální intenzita podpory nesmí přesáhnout 100 %.
U investic týkajících se preventivních opatření podle odst. 3 písm. e) nesmí maximální intenzita podpory přesáhnout 80 %. Intenzitu podpory však lze zvýšit na 100 %, je-li investice prováděna společně více než jedním příjemcem.
Článek 15
Podpora na pozemkové úpravy v zemědělství
Podpora na pozemkové úpravy v zemědělství je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v kapitole I a je poskytnuta pouze na právní a správní náklady, včetně nákladů na vyměření, a to až do výše 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 16
Podpora na investice týkající se přemístění zemědělských staveb
1. Podpora na investice týkající se přemístění zemědělských staveb je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku a v kapitole I.
2. Přemístění zemědělské stavby musí být prováděno ve veřejném zájmu.
Veřejný zájem, kterým se odůvodňuje poskytnutí podpory podle tohoto článku, je upřesněn v příslušných předpisech dotčeného členského státu.
3. Pokud přemístění zemědělské stavby spočívá v rozebrání, přenesení a novém vybudování stávajících zařízení, je intenzita podpory omezena na 100 % skutečných nákladů vynaložených na tyto činnosti.
4. Je-li výsledkem přemístění kromě rozebrání, přenesení a nového vybudování stávajících zařízení, na něž se vztahuje odstavec 3, i modernizace těchto zařízení nebo zvýšení produkční kapacity, použijí se na náklady související s modernizací zařízení nebo zvýšením produkční kapacity intenzity podpory pro investice uvedené v čl. 14 odst. 11 a 12.
Pro účely tohoto odstavce se má za to, že pouhé nahrazení stávající budovy nebo zařízení novou, současnou budovou či zařízením, aniž by došlo k podstatné změně produkce nebo technologie, nesouvisí s modernizací.
5. Maximální intenzita podpory může dosáhnout až 100 % způsobilých nákladů, pokud se přemístění týká činností v blízkosti venkovských sídel v zájmu zlepšení kvality života nebo zlepšení environmentálního profilu daného venkovského sídla.
Článek 17
Podpora na investice související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh
1. Podpora na investice do hmotného nebo nehmotného majetku související se zpracováním zemědělských produktů a uváděním zemědělských produktů na trh je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Investice se týká zpracování zemědělských produktů nebo uvádění zemědělských produktů na trh.
3. Investice související s produkcí biopaliv založených na potravinách nejsou podle tohoto článku způsobilé k získání podpory.
4. Investice musí být v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
6. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 5 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
7. Podpora nesmí být poskytnuta na investice k dosažení souladu s platnými normami Unie.
8. Podpora nesmí být poskytnuta v rozporu s jakýmkoliv zákazem nebo omezením stanoveným v nařízení (EU) č. 1308/2013, a to i tehdy, pokud se tyto zákazy nebo omezení týkají pouze podpory Unie stanovené v uvedeném nařízení.
9. Intenzita podpory nesmí přesáhnout:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období 2007-2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v ostatních regionech.
10. Míry podpory stanovené v odstavci 9 lze zvýšit o 20 procentních bodů, pokud maximální intenzita podpory nepřesáhne 90 %, v případě operací:
a)
souvisejících se sloučením organizací producentů nebo
b)
podporovaných v rámci EIP.
Článek 18
Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců a rozvoj malých zemědělských podniků
1. Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců a podpora na rozvoj malých zemědělských podniků je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora je poskytována mladým zemědělcům podle definice v čl. 2 odst. 34 nebo malým zemědělským podnikům, jak jsou definovány členskými státy.
Definicí malých zemědělských podniků v členských státech je definice, která je obsažena v příslušných programech rozvoje venkova a schválena Komisí.
Členské státy stanoví horní a spodní prahovou hodnotu pro přístup k podpoře na zahájení činnosti mladých zemědělců a podpoře na rozvoj malých zemědělských podniků z hlediska produkčního potenciálu zemědělského podniku měřeného jako standardní produkce podle definice v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 (34) nebo rovnocenné definice. Spodní prahová hodnota pro přístup k podpoře na zahájení činnosti mladých zemědělců je vyšší než horní prahová hodnota pro přístup k podpoře na rozvoj malých zemědělských podniků.
Podpora je omezena na mikropodniky a malé podniky.
3. Je-li podpora poskytnuta mladému zemědělci, který zakládá podnik ve formě právnické osoby, musí mladý zemědělec účinně a dlouhodobě vykonávat kontrolu nad danou právnickou osobou, pokud jde o rozhodování související s řízením, zisky a finančními riziky. Pokud se na kapitálu nebo řízení takové právnické osoby podílí několik fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladými zemědělci, musí být mladý zemědělec schopen vykonávat takovou účinnou a dlouhodobou kontrolu buď samostatně, nebo společně s jinými osobami. Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, použijí se tyto požadavky na veškeré fyzické osoby, které mají kontrolu nad touto jinou právnickou osobou.
4. Podpora je podmíněna tím, že je příslušnému orgánu dotčeného členského státu předložen podnikatelský plán, jehož provádění začne do devíti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory.
Podnikatelský plán popisuje přinejmenším:
a)
v případě podpory na zahájení činnosti mladých zemědělců:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku;
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje činností zemědělského podniku;
iii)
podrobné údaje o opatřeních, která jsou nutná pro rozvoj činnosti zemědělského podniku, jako jsou investice, vzdělávání, poradenství;
b)
v případě podpory na rozvoj malých zemědělských podniků:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku;
iii)
podrobné údaje o opatřeních, včetně opatření souvisejících s rozvojem environmentální udržitelnosti a efektivního využívání zdrojů, která by mohla podpořit dosažení ekonomické životaschopnosti, například investice, vzdělávání, spolupráce.
5. V případě mladých zemědělců musí být v podnikatelském plánu podle odst. 4 písm. a) tohoto článku uvedeno, že příjemce musí odpovídat definici aktivního zemědělce uvedené v čl. 2 bodu 42 do osmnácti měsíců ode dne zahájení činnosti. Pokud však příjemce nemá odpovídající odborné dovednosti a způsobilost, aby vyhovoval zmíněné definici, má nárok na podporu, pokud se zaváže, že si tyto odborné dovednosti a způsobilost osvojí do 36 měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory. Tento závazek musí být uveden v podnikatelském plánu.
6. Podpora se poskytuje nebo vyplácí nejméně ve dvou tranších nebo splátkách během období nejvýše pěti let.
V případě mladých zemědělců je vyplacení poslední ročního tranše podpory nebo poslední splátky podpory podmíněno náležitým prováděním podnikatelského plánu uvedeného v odst. 4 písm. a).
7. Výše podpory na mladého zemědělce vychází ze socio-ekonomické situace daného členského státu a je omezena na 70 000 EUR.
Výše podpory na malý zemědělský podnik je omezena na 15 000 EUR.
Článek 19
Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů v odvětví zemědělství
1. Podpora na zahájení činnosti seskupení a organizací producentů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Pro podporu jsou způsobilá pouze seskupení nebo organizace producentů, které byly oficiálně uznány příslušným orgánem členského státu na základě předloženého podnikatelského plánu.
3. Podpora je poskytována s výhradou povinnosti dotčeného členského státu ověřit, zda bylo do pěti let ode dne oficiálního uznání seskupení nebo organizace producentů dosaženo cílů stanovených v podnikatelském plánu uvedeném v odstavci 2.
4. Dohody, rozhodnutí a jednání ve shodě přijaté v rámci seskupení nebo organizace producentů musejí být v souladu s pravidly hospodářské soutěže použitelnými na základě článků 206 až 210 nařízení (EU) č. 1308/2013.
5. Podpora se neposkytuje:
a)
organizacím producentů, subjektům nebo institucím, jako jsou společnosti nebo družstva, jejichž cílem je řízení jednoho nebo více zemědělských podniků, a které jsou tudíž ve skutečnosti jednotlivými producenty;
b)
zemědělským sdružením, která vykonávají úkoly, jako je vzájemná podpora, pomoc a služby související s vedením hospodářství v zemědělských podnicích členů, aniž by byla zapojena do společného přizpůsobování nabídky trhu;
c)
seskupením, organizacím nebo sdružením producentů, jejichž cíle jsou neslučitelné s čl. 152 odst. 1 písm. c) a odst. 3 a článkem 156 nařízení (EU) č. 1308/2013.
6. Podpora zahrnuje tyto způsobilé náklady: náklady na nájem odpovídajících prostor, náklady na nákup kancelářského vybavení, včetně počítačového hardwaru a softwaru, náklady na administrativní pracovníky, režijní náklady a právní a správní poplatky.
V případě nákupu prostor jsou způsobilé náklady na tyto prostory omezeny do výše nákladů na pronájem za tržní cenu.
7. Podpora se poskytuje formou paušální částky vyplácené v ročních splátkách po dobu prvních pěti let ode dne, kdy byly seskupení nebo organizace producentů oficiálně uznány příslušným orgánem na základě podnikatelského plánu uvedeného v odstavci 2.
Poslední splátku členské státy vyplatí až po ověření náležitého provedení uvedeného podnikatelského plánu.
Výše podpory se postupně snižuje.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
9. Výše podpory je omezena na 500 000 EUR.
Článek 20
Podpora na účast producentů zemědělských produktů v režimech jakosti
1. Níže uvedené kategorie podpory pro producenty zemědělských produktů jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy:
a)
podpora na novou účast v režimech jakosti, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I;
b)
podpora nákladů na povinná kontrolní opatření související s režimy jakosti, která jsou prováděna podle právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů příslušným orgánem nebo jeho jménem, pokud tato podpora splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2, 4, 6, 7 a 8 tohoto článku a v kapitole I;
c)
podpora na náklady na činnosti související s průzkumem trhu, koncepcí a designem produktu a přípravou žádostí o uznání režimů jakosti, pokud tato podpora splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2, 6, 7 a 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje na následující režimy jakosti:
a)
režimy jakosti zřízené podle těchto nařízení a ustanovení:
i)
část II hlava II kapitola I oddíl 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, co se týká vína;
ii)
nařízení (EU) č. 1151/2012;
iii)
nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (35);
iv)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (36);
v)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 251/2014 (37);
b)
režimy jakosti zemědělských produktů, včetně systémů certifikace zemědělských podniků, jež byly členskými státy uznány jako režimy, které splňují tato kritéria:
i)
zvláštnost konečného produktu v rámci těchto režimů jakosti je odvozena z jednoznačných povinností zaručit
-
zvláštní vlastnosti produktu nebo
-
zvláštní zemědělské nebo produkční metody nebo
-
jakost konečného produktu, která jde významně nad rámec norem pro obchodní komodity týkajících se veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo rostlin, dobrých životních podmínek zvířat či ochrany životního prostředí;
ii)
režim jakosti musí být otevřen všem producentům;
iii)
režim jakosti musí zahrnovat závazné specifikace konečného produktu a dodržování těchto specifikací musejí ověřovat orgány veřejné moci nebo nezávislý kontrolní orgán;
iv)
režim jakosti musí být transparentní a zajišťovat úplnou zpětnou vysledovatelnost zemědělských produktů;
c)
dobrovolné systémy certifikace zemědělských produktů, které byly dotčeným členským státem uznány jako systémy, které splňují požadavky stanovené ve sdělení Komise s názvem Obecné zásady osvědčených postupů EU k dobrovolným systémům certifikace pro zemědělské produkty a potraviny (38).
3. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se poskytuje producentům zemědělských produktů jako roční pobídková platba, jejíž výše se určuje podle úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v režimech jakosti.
4. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) a b) nesmí být poskytnuta na náklady na kontroly, které provádí samotný příjemce, nebo v případě, že právní předpisy Unie stanoví, že náklady na kontroly mají hradit producenti zemědělských produktů a jejich seskupení, aniž by byla stanovena skutečná výše nákladů.
5. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se poskytuje nejvýše na pět let a je omezena na 3 000 EUR na příjemce na rok.
6. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
7. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) se vyplácí subjektu, který odpovídá za kontrolní opatření, poskytovateli výzkumu nebo konzultačních služeb.
8. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) a c) je omezena na 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 21
Podpora na předávání znalostí a informační akce
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora může zahrnovat rovněž krátkodobé výměny řídících pracovníků zemědělských podniků a návštěvy zemědělských podniků.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
3. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na organizování odborného vzdělávání, činností v oblasti získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstračních činností nebo informačních akcí;
b)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků;
c)
náklady na zajištění zástupu v zemědělském podniku během nepřítomnosti účastníka;
d)
v případě demonstračních projektů s ohledem na investice:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek.
4. Náklady uvedené v odst. 3 písm. d) jsou způsobilé pouze v rozsahu, v němž byly využity pro demonstrační projekt a během doby trvání demonstračního projektu.
Za způsobilé se považují pouze odpisy odpovídající životnímu cyklu demonstračního projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních zásad.
5. Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a c) nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a c) se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
6. Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
Činnosti uvedené v odstavci 2 mohou vykonávat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
7. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Vykonávají-li činnosti uvedené v odstavci 2 seskupení a organizace producentů, nesmí být členství v těchto seskupeních nebo organizacích podmínkou přístupu k těmto činnostem.
Jakýkoliv příspěvek nečlena na správní náklady dotyčného seskupení nebo organizace producentů musí být omezen na náklady na provádění činností uvedených v odstavci 2.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
V případě demonstračních projektů uvedených v odst. 3 písm. d) je maximální výše podpory omezena na 100 000 EUR na tři daňová období.
Článek 22
Podpora na poradenské služby
1. Podpora na poradenské služby je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora je navržena s cílem pomoci podnikům působícím v odvětví zemědělství a mladým zemědělcům využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich podniku nebo investice, stejně jako ke zvýšení šetrnosti a odolnosti jejich podniku nebo investice vůči klimatu.
3. Poradenství je spojeno alespoň s jednou prioritou Unie v oblasti rozvoje venkova v souladu s článkem 5 nařízení (EU) č. 1305/2013 a zahrnuje nejméně jeden z těchto prvků:
a)
povinnosti vyplývající z povinných požadavků na hospodaření nebo norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu stanovených v kapitole I hlavy VI nařízení (EU) č. 1306/2013;
b)
případně zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, jak je stanoveno v hlavě III kapitole 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, a udržování zemědělských ploch podle čl. 4 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
c)
opatření zaměřená na modernizaci, zvyšování konkurenceschopnosti, integraci odvětví, inovace, tržní orientaci a podporu podnikání;
d)
požadavky stanovené členskými státy za účelem provedení čl. 11 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES;
e)
požadavky stanovené členskými státy za účelem uplatňování článku 55 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (39), a zejména dodržování obecných zásad integrované ochrany rostlin podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (40);
f)
případně normy bezpečnosti práce nebo bezpečnostní normy spojené se zemědělským podnikem;
g)
specifické poradenství pro zemědělce, kteří poprvé zahajují činnost, včetně poradenství o ekonomické a environmentální udržitelnosti.
4. Poradenství může zahrnovat rovněž jiné záležitosti než záležitosti uvedené v odstavci 3 tohoto článku týkající se zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, biologické rozmanitosti a ochrany vod, jak je stanoveno v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo spojené s hospodářským a environmentálním profilem zemědělského podniku, včetně aspektů konkurenceschopnosti. To může zahrnovat poradenství týkající se rozvoje krátkých dodavatelských řetězců, ekologického zemědělství a zdravotních aspektů chovu zvířat.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
6. Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců, zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrné, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
Poradenské služby mohou poskytovat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenské služby povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
7. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Poskytují-li poradenské služby seskupení a organizace producentů, nesmí být členství v těchto seskupeních nebo organizacích podmínkou přístupu ke službě.
Jakýkoliv příspěvek nečlena na správní náklady dotyčného seskupení nebo organizace musí být omezen na náklady na poskytování dané poradenské služby.
8. Výše podpory je omezena na 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 23
Podpora na zástup v zemědělském podniku
1. Podpora na zástup v zemědělském podniku je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora pokrývá skutečné náklady vzniklé z důvodu zastupování zemědělce nebo fyzické osoby, která je členem jeho domácnosti, nebo zaměstnance zemědělského podniku při jejich nepřítomnosti z důvodu nemoci, včetně nemoci jejich dítěte, dovolených, mateřské a rodičovské dovolené, nebo v případě úmrtí.
3. Celková doba zastupování, na které se vztahuje podpora, je omezena na 3 měsíce na příjemce na rok, s výjimkou zástupu za mateřskou a rodičovskou dovolenou, která je omezena na šest měsíců.
4. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora se vyplácí poskytovateli služby zástupu v zemědělském podniku.
Zástup v zemědělském podniku mohou zajišťovat seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost. V takovém případě nesmí být podmínkou přístupu k dané službě členství v daném seskupení nebo organizaci.
5. Intenzita podpory je omezena na 100 % skutečně vynaložených nákladů.
Článek 24
Podpora na propagační opatření týkající se zemědělských produktů
1. Podpora na propagační opatření týkající se zemědělských produktů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole 1.
2. Podpora pokrývá náklady na:
a)
organizování soutěží, výstav nebo veletrhů a účast na nich;
b)
publikace, které mají zvýšit informovanost širší veřejnosti o zemědělských produktech.
3. Publikace uvedené v odst. 2 písm. b) nesmí odkazovat na určitý podnik, obchodní značku nebo původ.
Toto omezení se však nevztahuje na odkaz na původ zemědělských produktů zahrnutých v:
a)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2 písm. a), pokud tento odkaz přesně odpovídá označení, které je Unií chráněno;
b)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2 písm. b) a c), je-li odkaz na původ ve sdělení vedlejší.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady na organizování soutěží, veletrhů a výstav a účast na nich podle odst. 2 písm. a):
a)
náklady na účast;
b)
náklady na dopravu a náklady na přepravu zvířat;
c)
náklady na publikace a internetové stránky informující o akci;
d)
pronájem výstavních prostor a stánků a náklady na jejich instalaci a rozebrání;
e)
symbolické ceny do hodnoty 1 000 EUR na cenu a vítěze soutěže.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady na publikace, které mají zvýšit informovanost širší veřejnosti o zemědělských produktech, podle odst. 2 písm. b):
a)
náklady na zveřejnění v tištěných nebo elektronických médiích, internetové stránky a spoty v elektronických médiích, televizních nebo rozhlasových stanicích s věcnými informacemi o příjemcích podpory z daného regionu nebo o producentech daného zemědělského produktu, pokud jsou informace neutrální a pokud všichni dotyční příjemci mají rovnou příležitost být v publikaci představeni;
b)
náklady na šíření vědeckých poznatků a věcných informací o:
i)
režimech jakosti podle čl. 20 odst. 2, k nimž mají přístup zemědělské produkty z jiných členských států a třetích zemí;
ii)
generických zemědělských produktech, jejich nutričních výhodách a jejich navrhovaném použití.
6. Podpora se poskytuje:
a)
ve formě věcného plnění nebo
b)
na základě úhrady skutečných nákladů vynaložených příjemcem.
Je-li podpora poskytována ve formě věcného plnění, nezahrnuje přímé platby příjemcům, ale vyplácí se subjektu provádějícímu propagační opatření.
Propagační opatření mohou provádět seskupení producentů či jiné organizace bez ohledu na velikost.
Podpora na symbolické ceny podle odst. 4 písm. e) je subjektu provádějícímu propagační opatření vyplacena pouze tehdy, byla-li cena skutečně udělena, a po předložení dokladu o jejím udělení.
7. Podpora na propagační opatření je dostupná všem způsobilým podnikům v dotyčné oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
Je-li propagační opatření prováděno seskupeními a organizacemi producentů, nesmí být účast podmíněna členstvím v těchto seskupeních či organizacích a případné příspěvky v podobě správních poplatků pro seskupení nebo organizaci jsou omezeny na náklady na provádění propagačních opatření.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 25
Podpora na náhradu škod způsobených nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě
1. Podpora na odškodnění MSP působících v oblasti zemědělské prvovýroby za škody způsobené nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora poskytovaná podle tohoto článku je podmíněna tím, že:
a)
příslušný orgán daného členského státu oficiálně uznal daný jev za nepříznivý klimatický jev, který může být přirovnán k přírodní pohromě,
b)
existuje přímá příčinná vazba mezi nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, a škodou vzniklou podniku.
3. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů a organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů a organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
4. Režimy podpory musí být zavedeny do tří let ode dne výskytu nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
5. Způsobilé náklady se rovnají škodě, která vznikla v přímém důsledku nepříznivého klimatického jevu, který lze přirovnat k přírodní pohromě podle hodnocení veřejného orgánu nebo nezávislého odborníka uznaného orgánem poskytujícím podporu nebo pojišťovnou.
Škoda zahrnuje:
a)
ztrátu příjmu kvůli úplnému nebo částečnému zničení zemědělské produkce a výrobních prostředků uvedených v odstavci 6;
b)
hmotnou škodu uvedenou v odstavci 7.
6. Ztráta příjmu se vypočítá tak, že se
a)
výsledek vynásobení množství zemědělských produktů vyprodukovaných v roce, kdy došlo k nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebo v každém následujícím roce ovlivněném celkovým nebo částečným zničením výrobních prostředků průměrnou prodejní cenou obdrženou během uvedeného roku
odečte od
b)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství zemědělských produktů vyprodukovaných v období tří let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebo vynásobení tříletého průměru založeného na období pěti let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota produkce, průměrnou obdrženou prodejní cenou.
Toto snížení lze vypočítat buď na úrovni roční produkce zemědělského podniku, nebo na úrovni plodin nebo na úrovni hospodářských zvířat.
Tuto částku lze zvýšit o další náklady, které příjemci vznikly kvůli nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Tato částka se sníží o veškeré náklady, které v důsledku nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě, nebyly vynaloženy.
K výpočtu zemědělské produkce příjemce lze použít indexy, pokud použitý způsob výpočtu umožňuje stanovit skutečnou ztrátu příjemce v daném roce.
7. Hmotná škoda na majetku, například budovách zemědělského podniku, vybavení, strojním zařízení, zásobách a výrobních prostředcích způsobená nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, se vypočítá podle nákladů na opravu nebo podle ekonomické hodnoty dotčeného majetku před výskytem nepříznivého klimatického jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Tato škoda nesmí být vyšší než náklady na opravu nebo snížení reálné tržní hodnoty způsobené pohromou, tedy než rozdíl mezi hodnotou majetku bezprostředně před nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnání k přírodní pohromě, a bezprostředně po něm.
Pokud se snížení příjmu příjemce uvedené v odstavci 6 vypočítá na základě úrovně plodin nebo hospodářských zvířat, lze vzít v úvahu pouze hmotnou škodu související s danou plodinou nebo hospodářskými zvířaty.
8. Výpočet škody způsobené nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, se provádí na úrovni jednotlivého příjemce.
9. Podpora poskytnutá podle tohoto článku se sníží o 50 %, pokud není poskytnuta příjemcům, kteří uzavřeli pojištění s pojistnou ochranou vztahující se alespoň na 50 % jejich průměrné roční produkce nebo příjmu souvisejícího s produkcí a týkající se statisticky nejvýznamnějších klimatických rizik v dotyčném členském státě nebo regionu, na nějž se pojištění vztahuje.
10. Podpora a případné další platby obdržené za účelem odškodnění za ztráty, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na škody, s ohledem na něž byla poskytnuta podpora, jsou omezeny na 80 % způsobilých nákladů.
V oblastech čelících přírodním omezením se intenzita podpory může zvýšit na 90 %.
Článek 26
Podpora na náklady na prevenci, tlumení a eradikaci chorob zvířat a škůdců rostlin a podpora na náhradu škody způsobené chorobami zvířat nebo škůdci rostlin
1. Podpora pro MSP působící v oblasti zemědělské prvovýroby na náklady na prevenci, tlumení a eradikaci chorob zvířat nebo škůdců rostlin a podpora na odškodnění těchto podniků za ztráty způsobené těmito chorobami zvířat nebo škůdci rostlin je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 13 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora se vyplácí pouze:
a)
ve vztahu k chorobám zvířat nebo škůdcům rostlin, s ohledem na něž existují právní nebo správní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní nebo správní předpisy, a
b)
jako součást:
i)
veřejného programu pro prevenci, tlumení nebo eradikaci dotyčné choroby zvířat nebo škůdce rostlin na úrovni Unie, na celostátní úrovni nebo na regionální úrovni, nebo
ii)
mimořádného opatření uloženého příslušným orgánem nebo
iii)
opatření za účelem eradikace nebo zabránění dalšímu šíření škůdce rostlin prováděného v souladu se směrnicí Rady 2000/29/ES.
Program a opatření uvedená v písmeni b) obsahují popis dotyčných opatření pro prevenci, tlumení nebo eradikaci.
3. Podpora se nesmí vztahovat k opatřením, s ohledem na něž právní předpisy Unie stanoví, že náklady na tato opatření má nést příjemce, ledaže jsou náklady na tato opatření zcela vyrovnány povinnými poplatky příjemců.
4. Podpora na choroby zvířat se poskytuje pouze ve vztahu k chorobám zvířat uvedeným na seznamu chorob zvířat, který sestavuje Světová organizace pro zdraví zvířat, nebo ve vztahu k chorobám zvířat a zoonózám uvedeným v příloze I a příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 (41).
5. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů nebo organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů nebo organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
6. Režimy podpory musí být zavedeny do tří let ode dne vzniku nákladů nebo ztrát způsobených chorobou zvířat nebo škůdcem rostlin.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
7. V případě preventivních opatření pokrývá podpora tyto způsobilé náklady:
a)
zdravotní kontroly;
b)
rozbory, včetně diagnóz in vitro,
c)
testy a ostatní metody depistáže, včetně testů TSE a BSE;
d)
nákup, skladování, podávání a distribuci očkovacích látek, léčivých přípravků, přípravků pro ošetření zvířat a přípravků na ochranu rostlin;
e)
preventivní porážku nebo utracení zvířat nebo odstranění živočišných produktů a rostlin a vyčištění a dezinfekce podniku a vybavení.
8. V případě opatření pro eradikaci pokrývá podpora tyto způsobilé náklady:
a)
testy a ostatní metody depistáže chorob zvířat, včetně testů TSE a BSE;
b)
nákup, skladování, podávání a distribuci očkovacích látek, léčivých přípravků, přípravků pro ošetření zvířat a přípravků na ochranu rostlin;
c)
porážku nebo utracení zvířat, jejich odstranění a zničení produktů, které s nimi souvisejí, nebo zničení rostlin, včetně případů úhynu nebo zničení v důsledku očkování nebo jiných opatření nařízených příslušnými orgány a vyčištění a dezinfekce podniku a vybavení.
9. V případě podpory na náhradu škod způsobených chorobami zvířat nebo škůdci rostlin se odškodnění vypočítává pouze na základě:
a)
tržní hodnoty poražených, utracených nebo uhynulých zvířat nebo zničených živočišných produktů nebo rostlin:
i)
v důsledku choroby zvířat nebo škůdce rostlin;
ii)
jako součást veřejného programu nebo opatření podle odst. 2 písm. b).
Tržní hodnota se stanoví na základě hodnoty zvířat, produktů a rostlin bezprostředně před vznikem nebo potvrzením podezření na výskyt choroby zvířat nebo škůdce rostlin.
b)
ušlých příjmů v důsledku uložené karantény a obtíží při doplňování stavů nebo opětovné výsadbě nebo obtíží při povinném střídání plodin uloženém jako součást veřejného programu nebo opatření jsou podle odst. 2 písm. b).
Tato částka se sníží o náklady, které nebyly přímo vynaloženy v důsledku choroby zvířat nebo škůdce rostlin, které by příjemce jinak hradil.
10. Podpora na náhradu škod způsobených chorobami zvířat nebo škůdci rostlin je omezena na náklady a škodu způsobenou chorobami zvířat a škůdci rostlin, v jejichž případě příslušný orgán:
a)
v případě choroby zvířat úředně uznal ohnisko nebo
b)
v případě škůdců rostlin úředně potvrdil jejich výskyt.
11. Podpora související se způsobilými náklady uvedenými v odstavcích 7 a 8 se poskytuje jako věcné plnění a vyplácí se poskytovateli prevenčních a eradikačních opatření.
Odchylně od prvního pododstavce tohoto pododstavce lze podporu související se způsobilými náklady uvedenými v následujících odstavcích poskytnout přímo příjemci jako náhradu skutečných nákladů, které vynaložil:
a)
odst. 7 písm. d) a odst. 8 písm. b) v případě chorob zvířat nebo škůdců rostlin a
b)
odst. 7 písm. e) a odst. 8 písm. c) v případě škůdců rostlin a pro vyčištění a dezinfekci zemědělského podniku a zařízení.
12. Jednotlivá podpora se neposkytuje, pokud se zjistí, že chorobu zvířat nebo nákazu škůdcem rostlin způsobil příjemce záměrně nebo svou nedbalostí.
13. Podpora a jakékoli další platby obdržené příjemcem, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na tytéž způsobilé náklady, které jsou uvedeny v odstavcích 7, 8 a 9 jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 27
Podpory odvětví živočišné výroby a podpora na mrtvá hospodářská zvířata
1. Níže uvedená podpora pro chovatele zvířat je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku a v kapitole I:
a)
podpora až do výše 100 % administrativních nákladů na zřízení a vedení plemenných knih;
b)
podpora až do výše 70 % nákladů na testy provedené třetími stranami nebo jejich jménem za účelem určení genetické jakosti nebo užitkovosti hospodářských zvířat, kromě kontrol prováděných vlastníkem hospodářských zvířat a běžných kontrol jakosti mléka;
c)
podpora až do výše 100 % nákladů na odklizení mrtvých hospodářských zvířat a 75 % nákladů na neškodné odstranění těchto mrtvých hospodářských zvířat, nebo podpora až do výše rovnocenné intenzity podpory na náklady na pojistné, které zemědělci zaplatili za pojistnou ochranu vztahující se na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat;
d)
podpora až do výše 100 % nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat, je-li podpora financována z poplatků nebo povinných příspěvků určených na financování neškodného odstranění mrtvých hospodářských zvířat, jestliže jsou takové poplatky nebo příspěvky omezeny na odvětví masa a přímo tomuto odvětví uloženy;
e)
podpora ve výši 100 % na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat v případech, kdy existuje povinnost provést na dotyčných mrtvých hospodářských zvířatech testy TSE nebo v případě vzniku ohniska choroby podle čl. 26 odst. 4.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. c), d) a e) je podmíněna existencí konzistentního monitorovacího programu, který zajišťuje bezpečné odstranění veškerých mrtvých hospodářských zvířat v daném členském státě.
Podpora na náklady na pojistné, které zemědělci zaplatili za pojistnou ochranu vztahující se na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat podle odst. 1 písm. c) tohoto článku, splňuje podmínky stanovené v čl. 28 odst. 2.
3. Podpora je věcná a nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Pro usnadnění správy podpor uvedených v odst. 1 písm. c), d) a e) lze podporu vyplatit hospodářským subjektům, které:
a)
působí v odvětvích navazujících na činnost podniků působících v odvětví živočišné výroby a
b)
poskytují služby spojené s odklizením a neškodným odstraněním mrtvých hospodářských zvířat.
Článek 28
Podpora na platby pojistného
1. Podpora poskytnutá MSP působícím v oblasti zemědělské prvovýroby na platby pojistného je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora nesmí:
a)
představovat překážku pro fungování vnitřního trhu s pojišťovacími službami;
b)
být omezena na pojištění nabízené jedinou pojišťovnou nebo jednou skupinou společností;
c)
být podmíněna tím, aby byla pojišťovací smlouva uzavřena se společností usazenou v dotyčném členském státě.
3. Pojištění se vztahuje na ztráty způsobené kterýmkoli z následujících faktorů:
a)
přírodními pohromami;
b)
nepříznivým klimatickým jevem, který může být přirovnán k přírodní pohromě, a jinými nepříznivými klimatickými jevy;
c)
chorobami zvířat nebo škůdci rostlin;
d)
chráněnými druhy zvířat.
4. Pojištění:
a)
kompenzuje pouze náklady na náhradu ztrát uvedených v odstavci 3;
b)
nevyžaduje ani neurčuje druh nebo množství budoucí zemědělské produkce.
5. Členské státy mohou omezit částku pojistného, které je způsobilé pro podporu, použitím příslušných stropů.
6. Intenzita podpory je omezena na 65 % nákladů na pojistné.
ODDÍL 2
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích
Článek 29
Podpora na investice ve prospěch zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělských podnicích
1. Podpora na investice určené k zachování kulturního a přírodního dědictví, které se nachází v zemědělském podniku, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole 1.
2. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu.
3. Podpora je poskytována na kulturní a přírodní dědictví ve formě přírodních krajin a staveb, které jsou příslušnými orgány veřejné moci v daném členském státě oficiálně uznány jako kulturní nebo přírodní dědictví.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady určené na zachování kulturního a přírodního dědictví:
a)
náklady na investice do hmotného majetku;
b)
aktivovatelné výkony.
5. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
6. Podpora na výkony, které lze aktivovat v rozvaze, je omezena na 10 000 EUR ročně.
ODDÍL 3
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami
Článek 30
Podpora určená k náhradě škod způsobených v odvětví zemědělství přírodními pohromami
1. Režimy podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňují podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora poskytovaná podle tohoto článku je podmíněna tím, že:
a)
příslušný orgán členského státu úředně uznal událost jako přírodní pohromu a
b)
existuje přímá příčinná souvislost mezi přírodní pohromou a škodou, která podniku vznikla.
3. Podpora se vyplácí přímo dotčenému podniku nebo seskupení producentů nebo organizaci, jichž je tento podnik členem.
Je-li podpora vyplacena seskupení producentů a organizaci, nesmí výše podpory přesáhnout částku, pro niž je daný podnik způsobilý.
4. Režimy podpory související s konkrétní přírodní pohromou musí být zavedeny do tří let ode dne výskytu přírodní pohromy.
Podpora se vyplácí do čtyř let od tohoto data.
5. Způsobilými náklady jsou škody, které vznikly jako přímý důsledek přírodní pohromy a které stanoví buď orgán veřejné moci, nebo nezávislý odborník uznaný orgánem poskytujícím podporu nebo pojišťovna.
Tyto škody mohou zahrnovat:
a)
hmotné škody na majetku, například budovách, zařízení, strojním vybavení, zásobách a výrobních prostředcích;
b)
ušlé příjmy v důsledku úplného nebo částečného zničení zemědělské produkce a výrobních prostředků.
Škoda se vypočítá na úrovni jednotlivého příjemce.
6. Při výpočtu hmotné škody se vychází z nákladů na opravu nebo z ekonomické hodnoty daného aktiva před pohromou. Škoda nesmí být vyšší než náklady na opravu nebo snížení reálné tržní hodnoty způsobené pohromou, tedy než rozdíl mezi hodnotou aktiva bezprostředně před pohromou nebo bezprostředně po ní.
7. Ztráta příjmu se vypočítá tak, že se
a)
výsledek vynásobení množství zemědělských produktů vyprodukovaných v roce, kdy došlo k přírodní pohromě, nebo v každém následujícím roce ovlivněném celkovým nebo částečným zničením výrobních prostředků průměrnou prodejní cenou obdrženou během uvedeného roku
odečte od
b)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství zemědělských produktů vyprodukovaných v období tří let předcházejících přírodní pohromě, nebo vynásobení tříletého průměru založeného na období pěti let předcházejících nepříznivému klimatickému jevu, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota produkce, průměrnou obdrženou prodejní cenou.
Tuto částku lze zvýšit o další náklady, které příjemci vznikly kvůli nepříznivému klimatickému jevu, který může být přirovnán k přírodní pohromě.
Částka se sníží o veškeré náklady, které kvůli pohromě nebyly vynaloženy.
K výpočtu roční zemědělské produkce příjemce lze použít indexy, pokud použitý způsob výpočtu umožňuje stanovit skutečnou ztrátu příjemce v daném roce.
8. Podpora a případné další obdržené platby za účelem náhrady škody, včetně plateb na základě pojistných smluv, jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 4
Podpora výzkumu a vývoje v odvětvích zemědělství a lesnictví
Článek 31
Podpora výzkumu a vývoje v odvětví zemědělství a lesnictví
1. Podpora na výzkum a vývoj v odvětvích zemědělství a lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpořený projekt je v zájmu všech podniků působících v dotyčném odvětví nebo pododvětví zemědělství či lesnictví.
3. Přede dnem zahájení podpořeného projektu musí být na internetu zveřejněny tyto informace:
a)
skutečnost, že má být realizován podpořený projekt;
b)
cíle podpořeného projektu;
c)
přibližné datum zveřejnění očekávaných výsledků podpořeného projektu;
d)
místo zveřejnění očekávaných výsledků podpořeného projektu na internetu;
e)
údaj, že výsledky podpořeného projektu jsou k dispozici všem podnikům působícím v odvětví zemědělství nebo lesnictví nebo příslušném pododvětví zdarma.
4. Výsledky podporovaného projektu musí být dostupné na internetu ode dne ukončení podporovaného projektu nebo ode dne, kdy byly informace o výsledcích tohoto projektu poskytnuty členům určité konkrétní organizace, podle toho, co nastane dříve. Výsledky zůstanou dostupné na internetu po dobu nejméně pěti let ode dne ukončení podpořeného projektu.
5. Podpora se poskytuje přímo výzkumným organizacím a organizacím šířícím znalosti.
Podpora nezahrnuje platby podnikům působícím v odvětví zemědělství na základě ceny zemědělských produktů.
6. Způsobilé náklady jsou tyto:
a)
osobní náklady na výzkumné pracovníky, techniky a další pomocné zaměstnance v míře, v níž byli zaměstnáni na projektu;
b)
náklady na nástroje a vybavení v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. Pokud nejsou tyto nástroje a vybavení používány v rámci projektu po celou dobu své životnosti, jsou za způsobilé náklady považovány pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních postupů;
c)
náklady na budovy a pozemky v rozsahu a po dobu, kdy jsou využívány pro účely projektu. U budov jsou způsobilými náklady pouze odpisy za dobu trvání projektu vypočítané na základě obecně uznávaných účetních postupů. U pozemků jsou za způsobilé náklady považovány náklady na obchodní převod nebo skutečné investiční náklady;
d)
náklady na smluvní výzkum, poznatky a patenty zakoupené nebo pořízené v rámci licence z vnějších zdrojů za tržních podmínek a rovněž náklady na poradenské a rovnocenné služby využité výlučně pro účely projektu;
e)
dodatečné režijní a ostatní provozní výdaje, včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné produkty, které vznikly přímo v důsledku provádění projektu.
7. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
ODDÍL 5
Podpora ve prospěch lesnictví
Článek 32
Podpora na zalesňování a zakládání lesů
1. Podpora na zalesňování a zakládání lesů poskytovaná veřejným a soukromým vlastníkům půdy a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 16 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď:
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. V případě zalesňování půdy ve vlastnictví státu je podpora poskytnuta pouze tehdy, pokud subjektem, který tuto půdu obhospodařuje, je soukromý subjekt nebo obec.
5. Omezení týkající se vlastnictví lesů uvedená v odstavci 4 se nevztahují na tropické nebo subtropické lesy a na zalesněné oblasti na území Azorských ostrovů, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moři a francouzských zámořských departementů.
6. Podpora se poskytuje na zalesnění a založení lesa na zemědělských i nezemědělských pozemcích.
7. Podpora na zalesnění a založení lesa pokrývá náklady na založení a roční prémii na hektar.
Podpora na zalesnění a založení lesa může zahrnovat investiční operace.
Podpora na zalesnění půdy ve vlastnictví orgánů veřejné moci nebo na rychle rostoucí stromy zahrnuje pouze náklady na založení.
8. Podpora na zalesnění a založení lesa související s investičními operacemi pokrývá následující způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
9. Investiční operace jsou v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investičních operací, které vyžadují posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
10. Způsobilé mohou být následující náklady na založení:
a)
náklady na výsadbový a rozmnožovací materiál;
b)
náklady na výsadbu a náklady přímo související s výsadbou;
c)
náklady na další související operace, například skladování a ošetření sazenic potřebným materiálem pro prevenci a ochranu;
d)
náklady na opětovnou výsadbu v prvním roce zalesňování.
11. Roční prémie na hektar pokrývá uhrazení ušlých příjmů zemědělce a náklady na údržbu, včetně první a poslední probírky, a vyplácí se nejvýše po dobu dvanácti let od data poskytnutí podpory.
12. Podpora se neposkytuje na výsadbu těchto stromů:
a)
rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích;
b)
vánočních stromků nebo
c)
rychle rostoucích stromů pěstovaných pro výrobu energie.
13. Vysázené druhy musí být přizpůsobené podmínkám životního prostředí a klimatickým podmínkám dotyčné oblasti a musí splňovat minimální environmentální požadavky.
14. V oblastech, v nichž je zalesňování obtížné kvůli nepříznivým půdním a klimatickým podmínkám, může být podpora poskytnuta na výsadbu jiných víceletých druhů dřevin, jako jsou keře nebo křoviny vhodné pro místní podmínky.
15. U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy v programech rozvoje venkova, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
16. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 33
Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy
1. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy poskytovaná soukromým vlastníkům půdy, obcím a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy pokrývá náklady na založení a roční prémii na hektar.
Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy může zahrnovat investiční operace.
5. Podpora pro zemědělsko-lesnické systémy související s investičními operacemi pokrývá následující způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
6. Investiční operace jsou v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investičních operací, které vyžadují posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
7. Způsobilé mohou být následující náklady na založení:
a)
náklady na založení zemědělsko-lesnického systému výsadbou stromů, včetně nákladů na výsadbový materiál, výsadbu, skladování a ošetřování sazenic potřebným materiálem pro prevenci a ochranu;
b)
náklady na založení zemědělsko-lesnického systému přeměnou stávajících lesů nebo jiných zalesněných ploch, včetně nákladů na pokácení stromů, prosekání, prořezání a ochranu před pasoucími se zvířaty;
c)
ostatní náklady přímo související se založením zemědělsko-lesnického systému, například náklady na studie proveditelnosti, plány založení systému, rozbor půdy, její přípravu a ochranu;
d)
náklady na zavlažování a ochranu silvopastorálního, zejména pastevního systému;
e)
náklady na nezbytné ošetření související se založením zemědělsko-lesnického systému, včetně zavlažování a stříhání,
f)
náklady na opětovnou výsadbu v prvním roce po založení zemědělsko-lesnického systému.
8. Roční prémie na hektar pokrývá náklady na údržbu zemědělsko-lesnického systému a vyplácí se nejvýše po dobu pěti let ode dne poskytnutí podpory.
Způsobilé náklady na údržbu se mohou týkat existujících pásů stromů, pletí, prořezávání a prosekávání a ochranných opatření a investic, například plotů nebo individuálních ochranných tubusů.
9. Členské státy určí maximální počet stromů vysázených na hektar s přihlédnutím k:
a)
místním půdním, klimatickým a environmentálním podmínkám;
b)
druhům lesních porostů a
c)
potřebě zajistit udržitelné zemědělské využití půdy.
10. U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
11. Maximální intenzita podpory je omezena na:
a)
80 % způsobilých nákladů u investičních operací a nákladů na založení uvedených v odstavcích 5 a 7 a
b)
100 % roční prémie uvedené v odstavci 8.
Článek 34
Podpora na ochranu lesů před lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jinými nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, chorobami zvířat a katastrofickými událostmi a na obnovu lesů po těchto událostech
1. Podpora na ochranu lesů před lesními požáry, přírodními pohromami, nepříznivými klimatickými jevy, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jinými nepříznivými klimatickými jevy, škůdci rostlin, katastrofickými událostmi a jevy souvisejícími se změnou klimatu podle článku 24 nařízení (EU) č. 1305/2013 a na obnovu poškozených lesů poskytnutá soukromým a veřejným vlastníkům lesů a jiným soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 2 písm. b) nebo případně čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 12 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Pro podporu na prevenci požárů jsou způsobilé pouze lesní oblasti považované podle plánu na ochranu lesů, který vyhotoví členské státy, za oblasti se středním nebo vysokým rizikem lesního požáru.
5. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
vybudování ochranné infrastruktury;
b)
místní preventivní činnosti v malém měřítku zaměřené proti požárům nebo jiným přírodním nebezpečím, včetně využívání pastvy dobytka;
c)
zřizování a zlepšování zařízení ke sledování lesních požárů, škůdců a chorob zařízení ke komunikaci o nich;
d)
obnovu potenciálu lesa poškozeného v důsledku lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu.
6. Podpora může pokrývat náklady na údržbu protipožárních pruhů.
7. Podpora se neposkytuje na činnosti související ze zemědělstvím vykonávané v oblastech, na něž se vztahují agroenvironmentální závazky.
8. V případě obnovy potenciálu lesa podle odst. 5 písm. d) je podpora podmíněna úředním uznáním ze strany příslušných orgánů dotčeného členského státu, že:
a)
došlo k výskytu lesních požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním pohromám, jiných klimatických jevů, škůdců rostlin, katastrofických událostí nebo událostí souvisejících se změnou klimatu, a
b)
událost uvedená v písmeni a) tohoto odstavce, včetně opatření přijatých v souladu se směrnicí 2000/29/ES k eradikaci nebo zastavení škůdce rostlin, zapříčinila zničení nejméně 20 % příslušného lesnického potenciálu.
9. V případě podpory na ochranu lesů před škůdci rostlin musí být riziko výskytu škůdce doloženo vědeckými důkazy a uznáno veřejnou vědeckou organizací.
V programu rozvoje venkova daného členského státu musí být uveden seznam druhů škodlivých organismů, které mohou mít za následek výskyt škůdců v daném členském státě.
10. Podporované činnosti nebo projekty musí být v souladu s plánem na ochranu lesů, který vypracují členské státy.
U příjemců podpory nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993, s podrobným rozvedením cílů v oblasti prevence.
Za způsobilé mohou být považovány i jiné náklady než náklady uvedené v odstavci 5 související se zvláštnostmi odvětví lesnictví.
11. Podpora se neposkytuje na ztrátu příjmu v důsledku požárů, přírodních pohrom, nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodní pohromě, jiných nepříznivých klimatických jevů, škůdců rostlin a katastrofických událostí.
12. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Podpora na způsobilé náklady uvedené v odst. 5 písm. d) a případné další platby, které příjemce obdrží, včetně plateb na základě jiných vnitrostátních opatření nebo opatření Unie či pojistných smluv, které se vztahují na stejné způsobilé náklady, jsou omezeny na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 35
Podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů
1. Podpora na investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty lesních ekosystémů poskytovaná fyzickým osobám, soukromým a veřejným vlastníkům lesů, soukromoprávním a veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice se zaměří na splnění závazků týkajících se cílů v oblasti ochrany životního prostředí, poskytování služeb ekosystémů nebo zvýšení společenské hodnoty lesů a zalesněných ploch v dotyčné oblasti nebo zlepšení potenciálu ekosystémů ke zmírňování změny klimatu, aniž by byly vyloučeny dlouhodobé hospodářské přínosy.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů nebo rovnocenného nástroje.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 36
Podpora na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000
1. Podpora na znevýhodnění související s lesními oblastmi sítě Natura 2000, jak jsou vymezeny v článku 3 směrnice 92/43/EHS a v článku 3 směrnice 2009/147/ES, poskytovaná soukromým vlastníkům lesů a sdružením soukromých vlastníků lesů je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora se poskytuje ročně a na hektar lesa s cílem poskytnout příjemcům odškodnění za dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku znevýhodnění v lesních oblastech uvedených v odstavci 5 tohoto článku v souvislosti s prováděním směrnice 92/43/EHS a směrnice 2009/147/ES.
5. Pro podporu jsou způsobilé tyto oblasti:
a)
lesní oblasti v rámci sítě Natura 2000 v souladu s článkem 3 směrnice 92/43/EHS a článkem 3 směrnice 2009/147/ES;
b)
krajinné prvky, které přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS; tyto oblasti nesmí překročit 5 % oblastí zařazených do sítě Natura 2000, na které se vztahuje územní působnost dotyčného programu rozvoje venkova.
6. Podpora je omezena na maximální částku 500 EUR na hektar ročně v prvním období nepřesahujícím pět let a posléze 200 EUR na hektar ročně.
Tyto částky mohou být v mimořádných případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech rozvoje venkova.
Členské státy odečtou od podpory potřebnou částku s cílem vyloučit dvojí financování postupů podle článku 29 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 37
Podpora na lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochranu lesů
1. Podpora na lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochranu lesů poskytovaná veřejným nebo soukromým vlastníkům lesů, soukromoprávním nebo veřejnoprávním subjektům a jejich sdružením je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. V případě lesnicko-environmentálních a klimatických služeb a ochrany lesů na pozemcích ve vlastnictví státu je podpora poskytována pouze tehdy, je-li subjektem, který tyto pozemky obhospodařuje, soukromý subjekt nebo obec.
5. U lesnických podniků nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
6. Podpora se poskytuje na hektar lesa.
7. Podpora se vztahuje pouze na závazky, které jdou nad rámec příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátním lesním zákonem či jinými příslušnými vnitrostátními právními předpisy nebo právními předpisy Unie. Závazné vnitrostátní požadavky musí být jednoznačně určeny.
Závazky se přijímají na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a řádně odůvodněných případech však mohou členské státy stanovit u určitých druhů závazků delší období.
8. Podpora poskytuje příjemcům odškodnění v plné výši či částečné odškodnění za dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku provádění závazků uvedených v odstavci 7.
V případě potřeby může podpora hradit rovněž transakční náklady až do výše 20 % podpory.
V řádně odůvodněných případech může být v případě operací týkajících se zachování životního prostředí podpora, která souvisí se závazkem upustit od komerčního využívání stromů a lesů, poskytnuta jako paušální nebo jednorázová platba na jednotku vypočítaná na základě dodatečných nákladů a ušlých příjmů.
9. Podpora je omezena maximální částkou ve výši 200 EUR na hektar ročně.
Tato maximální částka může být v mimořádných případech zvýšena s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech rozvoje venkova.
Článek 38
Podpora na předávání znalostí a informační akce v odvětví lesnictví
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce poskytovaná podnikům působícím v odvětví lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora může zahrnovat rovněž krátkodobé výměny řídicích pracovníků lesnických podniků a návštěvy lesnických podniků.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
3. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na zorganizování a zajištění předávání znalostí nebo informačních akcí;
b)
v případě demonstračních projektů v souvislosti s investicemi:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
c)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků.
4. Podpora uvedená v odst. 3 písm. a) a b) nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
5. Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
6. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 39
Podpora na poradenské služby v odvětví lesnictví
1. Podpora na poradenské služby poskytovaná vlastníkům lesů a dalším správcům půdy je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora se poskytuje s cílem pomoci vlastníkům lesů a dalším správcům půdy využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich lesnického podniku nebo investice a rovněž šetrnosti a odolnosti tohoto podniku nebo investice vůči klimatu.
3. Poradenství zahrnuje minimálně záležitosti související s prováděním směrnic 92/43/EHS, 2000/60/ES a 2009/147/ES.
Poradenství může zahrnovat rovněž záležitosti spojené s hospodářským a environmentálním profilem lesnických podniků.
4. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců, zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrné, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
5. Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenských služeb povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
6. Je-li to odůvodněné a vhodné, může být poradenství poskytováno částečně ve skupině s přihlédnutím k situaci jednotlivých příjemců poradenských služeb.
7. Podpora je omezena částkou 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 40
Podpora na investice do infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví
1. Podpora na investice související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením odvětví lesnictví poskytovaná podnikům působícím v odvětví lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Podpora zahrnuje investice do hmotného a nehmotného majetku, které se týkají infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením lesů, včetně:
a)
přístupu k lesní půdě;
b)
pozemkových úprav a meliorací;
c)
dodávek energie a vody.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů a rovnocenných nástrojů.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. V případě neproduktivních investic je u investic zaměřených výhradně na zvýšení ekologické hodnoty lesů a u investic na lesní cesty, které jsou veřejnosti přístupné zdarma a které slouží multifunkčním aspektům lesů, intenzita podpory omezena na 100 % způsobilých nákladů.
9. V případě investic, které zvyšují krátkodobý nebo dlouhodobý hospodářský potenciál lesů, je intenzita podpory omezena na tyto sazby:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů na investice v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v případě investic v ostatních regionech.
Článek 41
Podpora na investice do lesních technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh
1. Podpora na investice do lesních technologií a zpracování, uvolnění a uvádění lesnických produktů na trh poskytovaná soukromým vlastníkům lesů, obcím a jejich sdružením a malým a středním podnikům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
5. Na území Azorských ostrovů, Madeiry, Kanárských ostrovů, menších ostrovů v Egejském moří a francouzských zámořských departementů může být podpora poskytnuta odchylně rovněž podnikům, které nejsou malými nebo středními podniky.
6. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
e)
náklady na vypracování lesních hospodářských plánů a rovnocenných nástrojů.
7. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 6 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
8. Investice související se zvyšováním ekonomické hodnoty lesů jsou odůvodněné ve vztahu k očekávanému zlepšení lesů v jednom či více podnicích a mohou zahrnovat investice do strojů pro lesní těžební práce a postupů těžby, které jsou šetrné k půdě a zdrojům.
9. Investice související s používáním dřeva jako suroviny nebo zdroje energie jsou omezeny na všechny pracovní operace před průmyslovým zpracováním.
Investice do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, musejí dodržovat minimální normy energetické účinnosti, pokud takové normy na vnitrostátní úrovni existují.
Investice do zařízení, která jsou primárně určena k výrobě elektřiny z biomasy, nejsou způsobilé pro podporu, pokud se nevyužívá minimální procentní podíl tepelné energie, který stanoví členské státy.
Podpora projektům na výrobu bioenergie musí být omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES.
10. U lesnických podniků nad určitou velikost, kterou stanoví členské státy, je podpora podmíněna předložením příslušných informací z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů, jak bylo stanoveno na druhé ministerské konferenci o ochraně lesů v Evropě v roce 1993.
11. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic v nejvzdálenějších regionech;
b)
75 % výše způsobilých nákladů v případě investic na menších ostrovech v Egejském moři;
c)
50 % výše způsobilých nákladů na investice v méně rozvinutých regionech a ve všech regionech, jejichž HDP na osobu byl v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 nižší než 75 % průměru EU-25 v referenčním období, ale jejichž HDP na osobu je vyšší než 75 % průměru HDP v EU-27;
d)
40 % výše způsobilých nákladů v případě investic v ostatních regionech.
Článek 42
Zachování genetických zdrojů v lesnictví
1. Podpora na zachování genetických zdrojů v lesnictví související s lesnicko-environmentálními a klimatickými službami a zachováním lesa poskytovaná veřejným nebo soukromým subjektům je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„konzervací in situ“ se rozumí konzervace genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a udržování a obnova životaschopných populací druhů nebo volně žijících plemen v jejich přirozeném prostředí;
b)
„zachováním v zemědělském nebo lesnickém podniku“ se rozumí zachování a rozvoj in situ na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku;
c)
„zachováním ex situ“ se rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo jeho přírodní stanoviště;
d)
„sbírkou ex situ“ se rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
5. Podpora pokrývá náklady na následující činnosti:
a)
cílené akce: akce propagující zachování ex situ a in situ, popis, sběr a využití genetických zdrojů v lesnictví, včetně internetových inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovávaných in situ, včetně zachování v lesnickém podniku, a sbírek ex situ a databází;
b)
koordinované akce: akce propagující výměnu informací o zachování, popisu, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví Unie mezi příslušnými organizacemi v členských státech;
c)
doprovodné akce: informační, naučné a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a příprava technických zpráv.
6. Intenzita podpory je omezena na 100 % způsobilých nákladů.
Článek 43
Podpora na pozemkové úpravy v lesnictví
Podpora na pozemkové úpravy v lesnictví je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v kapitole 1 a poskytuje se:
a)
soukromým majitelům lesů, pokud se jedná o MSP, a
b)
výhradně na právní a správní náklady, včetně nákladů na průzkum, a
c)
do 100 % skutečně vynaložených nákladů.
ODDÍL 6
Podpory ve prospěch MSP ve venkovských oblastech spolufinancované z EZFRV nebo poskytnuté jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření
Článek 44
Podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny
1. Podpora na investice týkající se zpracování zemědělských produktů na nezemědělské produkty nebo produkce bavlny, včetně činností souvisejících s vyzrňováním, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 10 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Investice související s produkcí biopaliv nebo energie z obnovitelných zdrojů nejsou podle tohoto článku způsobilé k získání podpory.
5. Investice je v souladu s právními předpisy Unie a s vnitrostátními právními předpisy dotčeného členského státu v oblasti ochrany životního prostředí. U investice, která vyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí podle směrnice 2011/92/EU, je podpora podmíněna provedením takového posouzení a udělením příslušného povolení danému investičnímu projektu před datem poskytnutí jednotlivé podpory.
6. Podpora zahrnuje investice do hmotného a nehmotného majetku.
7. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
b)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
c)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle písmen a) a b);
d)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv, ochranných známek.
8. Jiné náklady než náklady uvedené v odst. 7 písm. a) a b) související s nájemními smlouvami, jako jsou marže pronajímatele, úrokové náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění, se nepovažují za způsobilé náklady.
Provozní kapitál se nepovažuje za způsobilé náklady.
9. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
v nejvzdálenějších regionech:
i)
80 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu činí 45 % průměru EU-27 nebo je nižší;
ii)
65 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 45 % a 60 % průměru EU-27;
iii)
55 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 60 % a 75 % průměru EU-27;
iv)
45 % výše způsobilých nákladů na investice v ostatních nejvzdálenějších regionech;
b)
v méně rozvinutých regionech:
i)
60 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu činí 45 % průměru EU-27 nebo je nižší;
ii)
45 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je v rozmezí 45 % a 60 % průměru EU-27;
iii)
35 % výše způsobilých nákladů na investice v regionech, jejichž HDP na osobu je vyšší než 60 % průměru EU-27;
c)
v „oblastech podle písmene c)“:
i)
25 % výše způsobilých nákladů na investice v řídce osídlených oblastech a v regionech NUTS 3 nebo částech regionů NUTS 3, které mají společnou pozemní hranici se zemí, jež není členem Evropského hospodářského prostoru ani Evropského sdružení volného obchodu;
ii)
20 % výše způsobilých nákladů na investice v oblastech, které nebyly předem vymezeny jako „oblasti podle písmene c)“;
iii)
v bývalých „oblastech podle písmene a)“ se intenzita podpory v období od 1. července 2014 do 31. prosince 2017 může zvýšit až o 5 procentních bodů;
iv)
pokud „oblast podle písmene c)“ sousedí s „oblastí podle písmene a)“, může se intenzita podpory, která je přípustná v regionech NUTS 3 nebo částech regionů NUTS 3 v rámci této „oblasti podle písmene c)“, která sousedí s „oblastí podle písmene a)“, v případě potřeby zvýšit tak, aby rozdíl v intenzitě podpory mezi oběma oblastmi nepřesáhl 15 procentních bodů;
d)
10 % výše způsobilých nákladů na investice ve všech ostatních regionech.
10. V případě mikropodniků a malých podniků může být maximální intenzita podpory stanovená v odstavci 9 navýšena až o 10 procentních bodů.
Článek 45
Podpora na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti ve venkovských oblastech
1. Podpora na zahájení nezemědělské podnikatelské činnosti poskytnutá malým a středním podnikům ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora se poskytuje těmto kategoriím příjemců:
a)
zemědělcům nebo členům domácnosti zemědělce ve venkovských oblastech zahajujícím nezemědělské činnosti;
b)
mikropodnikům a malým podnikům ve venkovských oblastech a
c)
fyzickým osobám ve venkovských oblastech.
5. Je-li členem domácnosti zemědělce podle odst. 4 písm. a) právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí v době podání žádosti o podporu vykonávat v zemědělském podniku zemědělskou činnost.
6. Podpora je podmíněna tím, že příslušnému orgánu daného členského státu je předložen podnikatelský plán. Provádění tohoto podnikatelského plánu je zahájeno do devíti měsíců ode dne vydání rozhodnutí o poskytnutí podpory.
Podnikatelský plán popisuje:
a)
počáteční ekonomickou situaci příjemce;
b)
průběžné a celkové cíle pro rozvoj nových činností příjemce;
c)
podrobné údaje o opatřeních, která jsou nezbytná pro rozvoj činností příjemce, jako jsou investice, vzdělávání, poradenství.
7. Podpora se vyplácí nejméně ve dvou splátkách během období nejvýše pěti let.
Výše splátek se může postupně snižovat.
Poslední splátka je podmíněna náležitým provedením podnikatelského plánu uvedeného v odstavci 6.
8. Členské státy stanoví výši podpory s přihlédnutím k sociálně-ekonomické situaci oblasti, na niž se vztahuje program rozvoje venkova.
9. Podpora je omezena částkou 70 000 EUR na příjemce.
Článek 46
Podpora na poradenské služby pro malé a střední podniky ve venkovských oblastech
1. Podpora na poradenské služby pro malé a střední podniky ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Podpora je poskytována s cílem pomoci MSP ve venkovských oblastech využívat poradenské služby ke zlepšení hospodářského a environmentálního profilu jejich podniku a investice a rovněž šetrnosti a odolnosti tohoto podniku nebo investice vůči klimatu.
4. Poradenství může zahrnovat záležitosti týkající se hospodářského a environmentálního profilu příjemce.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům. Podpora se vyplácí poskytovateli poradenských služeb.
6. Poskytovatelé poradenských služeb mají příslušné zdroje v podobě pravidelně školených a kvalifikovaných zaměstnanců a zkušeností s poradenstvím a jsou hodnověrní, pokud jde o oblasti, v nichž poskytují poradenství.
7. Při poskytování poradenství dodržuje poskytovatel poradenských služeb povinnosti týkající se nezveřejňování informací uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.
8. Je-li to vhodné, může být poradenství poskytováno částečně ve skupině s přihlédnutím k situaci jednotlivého příjemce poradenských služeb.
9. Podpora je omezena částkou 1 500 EUR na poradenskou službu.
Článek 47
Podpora na předávání znalostí a informační akce ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech
1. Podpora na předávání znalostí a informační akce ve prospěch malých a středních podniků ve venkovských oblastech je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Podpora zahrnuje činnosti v oblasti odborného vzdělávání a získávání dovedností, včetně vzdělávacích kurzů, workshopů a odborného vedení, demonstrační činnosti a informační akce.
Podpora na demonstrační činnosti může zahrnovat příslušné investiční náklady.
4. Podpora pokrývá tyto způsobilé náklady:
a)
náklady na zorganizování a zajištění předávání znalostí nebo informačních akcí;
b)
v případě demonstračních projektů v souvislosti s investicemi:
i)
výstavba, pořízení, včetně pořízení na leasing, nebo vylepšení nemovitého majetku, přičemž náklady na pozemky jsou způsobilé pouze do výše nepřesahující 10 % celkových způsobilých nákladů dotyčné operace;
ii)
nákup nebo nákup na leasing strojů a vybavení až do tržní hodnoty majetku;
iii)
režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v bodech i) a ii) jako jsou odměny architektům, inženýrům a odborníkům, poplatky spojené s poradenstvím ohledně ekologické a ekonomické udržitelnosti, včetně studií proveditelnosti; studie proveditelnosti zůstávají způsobilými výdaji i v případě, že na základě jejich výsledků nejsou vynaloženy žádné výdaje podle bodů i) a ii);
iv)
pořízení nebo vývoj počítačového softwaru a nabytí patentů, licencí, autorských práv a ochranných známek;
c)
cestovní výlohy, náklady na ubytování a diety účastníků.
5. Podpora nezahrnuje přímé platby příjemcům.
Podpora se vyplácí subjektu zajišťujícímu předávání znalostí a informační akce.
Subjekty zajišťující předávání znalostí a informační akce mají k plnění tohoto úkolu příslušné kapacity v podobě kvalifikovaných zaměstnanců a pravidelného školení.
6. Podpora je dostupná pro všechny způsobilé podniky působící v dotyčné venkovské oblasti, a to na základě objektivně stanovených podmínek.
7. Intenzita podpory je omezena na tyto sazby:
a)
60 % způsobilých nákladů v případě středních podniků;
b)
70 % způsobilých nákladů v případě mikropodniků a malých podniků.
Článek 48
Podpora na novou účast aktivních zemědělců v režimech jakosti bavlny nebo potravin
1. Podpora na novou účast aktivních zemědělců v režimech jakosti bavlny nebo potravin je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 7 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora je poskytnuta na novou účast v jednom z těchto typů režimů jakosti:
a)
režimy jakosti bavlny a potravin zřízené podle nařízení (EU) č. 1151/2012;
b)
režimy jakosti bavlny a potravin, včetně systémů certifikace, jež byly členskými státy uznány jako režimy, které splňují tato kritéria:
i)
zvláštnost konečného produktu v rámci těchto režimů jakosti je odvozena z jednoznačných povinností zaručit
-
zvláštní vlastnosti produktu,
-
zvláštní zemědělské nebo produkční metody nebo
-
jakost konečného produktu, která jde významně nad rámec norem pro obchodní komodity týkajících se veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo rostlin, dobrých životních podmínek zvířat či ochrany životního prostředí;
ii)
režim je otevřen všem producentům;
iii)
režim zahrnuje závazné specifikace konečného produktu a dodržování těchto specifikací ověřují orgány veřejné moci nebo nezávislý kontrolní orgán;
iv)
režim je transparentní a zajišťuje úplné zpětné vysledování zemědělských produktů;
c)
dobrovolné systémy certifikace potravin, které byly dotčeným členským státem uznány jako systémy, které splňují požadavky stanovené ve sdělení Komise s názvem Obecné zásady osvědčených postupů EU k dobrovolným systémům certifikace pro zemědělské produkty a potraviny.
5. Podpora se poskytuje jako roční pobídková platba, jejíž výše se určuje podle úrovně fixních nákladů vyplývajících z účasti v režimech jakosti.
6. Podpora se poskytuje nejvýše po dobu pěti let.
7. Podpora je omezena částkou 3 000 EUR na příjemce ročně.
Článek 49
Podpora na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti
1. Podpora na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti, je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 11 tohoto článku a v kapitole I.
2. Podpora:
a)
je udělena v rámci programu rozvoje venkova v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými Komisí na základě uvedeného nařízení buď
i)
jako podpora spolufinancovaná z EZFRV, nebo
ii)
jako doplňkové vnitrostátní financování podpory uvedené v bodě i)
a
b)
musí být totožná s příslušným opatřením pro rozvoj venkova stanoveným v programu rozvoje venkova uvedeným v písmenu a).
3. Právní základ podpory musí upřesňovat, že podpora nesmí být poskytnuta před schválením příslušného programu rozvoje venkova Komisí.
4. Podpora je poskytována seskupením producentů, kteří provádějí informační a propagační činnosti.
5. Pro podporu jsou způsobilé pouze informační a propagační činnosti prováděné na vnitřním trhu.
6. Podpora je poskytována na informační a propagační činnosti týkající se bavlny a potravin, na něž se vztahuje režim jakosti a pro něž je poskytnuta podpora v souladu s článkem 48 tohoto nařízení.
7. Podpora pokrývá náklady na činnosti s následujícími prvky:
a)
jejich cílem je motivovat spotřebitele k nákupu potravin nebo bavlny, na něž se vztahuje režim jakosti uvedený v čl. 48 odst. 4 tohoto nařízení;
b)
upozorňují na zvláštní rysy nebo výhody potravin nebo bavlny, zejména jakost, specifické metody produkce, vysoké normy dobrých životních podmínek zvířat a respektování životního prostředí související s dotčeným režimem jakosti.
8. Činnosti uvedené v odstavci 6 tohoto článku nepodněcují spotřebitele ke koupi potraviny nebo bavlny kvůli jejich konkrétnímu původu, kromě produktů v rámci režimů jakosti stanovených v hlavě II nařízení (EU) č. 1151/2012.
9. Původ potraviny nebo bavlny však může být vyznačen za předpokladu, že zmínka o původu je ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
10. Informační a propagační činnosti týkající se konkrétních podniků nebo obchodních značek nejsou způsobilé pro podporu.
11. Intenzita podpory je omezena na 70 % způsobilých nákladů.
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 50
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 1857/2006 se zrušuje.
2. Odchylně od odstavce 1 se nařízení (ES) č. 1857/2006 použije na podporu poskytnutou v souvislosti s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 (42) a jeho prováděcími předpisy až do dne 31. prosince 2015.
Článek 51
Přechodná ustanovení
1. Toto nařízení se použije na jednotlivou podporu poskytnutou před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud tato jednotlivá podpora splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení, s výjimkou článků 9 a 10.
2. Podpory, které nebyly vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy na základě tohoto nařízení ani jiných dříve platných nařízení přijatých podle článku 1 nařízení č. 994/98, posuzuje Komise v souladu s Pokyny Evropské unie ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014-2020 a jinými příslušnými rámci, pokyny, sděleními a oznámeními.
3. Jednotlivá podpora poskytnutá před 1. lednem 2015 na základě nařízení přijatého podle článku 1 nařízení č. 994/98 a platného v době poskytnutí podpory je slučitelná s vnitřním trhem a vyňata z oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
4. Po skončení doby platnosti tohoto nařízení zůstávají režimy podpor, které jsou vyňaty podle tohoto nařízení, vyňaty ještě po přechodné období v délce šesti měsíců.
Odchylně od prvního pododstavce zůstávají po skončení doby platnosti tohoto nařízení režimy podpor, které spadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 1305/2013 a které jsou buď spolufinancovány z EZFRV, nebo poskytnuty jako doplňkové vnitrostátní financování těchto spolufinancovaných opatření, vyňaty po celou dobu trvání programového období v souladu s nařízením (EU) č. 1305/2013 a jeho prováděcími předpisy.
Článek 52
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. července 2014.
Použije se do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. června 2014.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 702/2014
оd 25. lipnja 2014.
o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (1) te posebice njezin članak 1. stavak 1. točke (a) i (b),
nakon objave nacrta ove Uredbe u skladu s člankom 6. i člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 994/98,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za državne potpore,
budući da:
(1)
Državno financiranje koje ispunjava kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora čini državnu potporu i podliježe obvezi prijave Komisiji na temelju njegova članka 108. stavka 3. Međutim, u skladu s člankom 109. Ugovora Vijeće može odrediti kategorije potpora koje se izuzimaju od te obveze prijave. U skladu s člankom 108. stavkom 4. Ugovora Komisija može donijeti uredbe koje se odnose na te kategorije potpora. Uredbom (EZ) br. 994/98 Komisija se ovlašćuje da objavi u skladu s člankom 109. Ugovora da se određene kategorije potpora mogu izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Na temelju navedene Uredbe Komisija je donijela Uredbu Komisije (EZ) br. 1857/2006 koja se primjenjuje do 30. lipnja 2014. (2).
(2)
Dana 22. srpnja 2013. Uredba (EZ) br. 994/98 izmijenjena je Uredbom Vijeća (EU) br. 733/2013 (3) kako bi se Komisiju ovlastilo da skupno izuzeće proširi na nove kategorije potpora, za koje je moguće utvrditi jasne uvjete spojivosti. Takve nove kategorije potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva trebale bi uključiti: potpore za očuvanje baštine, potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama i potpore u korist šumarstva koje se, pod određenim uvjetima, mogu izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.
(3)
Člankom 42. Ugovora predviđa se da se pravila o tržišnom natjecanju primjenjuju na proizvodnju poljoprivrednih proizvoda i trgovanje njima samo u mjeri koju odrede Europski parlament i Vijeće. Člankom 211. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) predviđeno je da se pravila o državnim potporama primjenjuju na potpore proizvodnji poljoprivrednih proizvoda i trgovanju njima, koje podliježu određenim izuzećima. Člankom 211. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, predviđeno je da se pravila o državnim potporama ne primjenjuju na plaćanja država članica za mjere predviđene tom Uredbom koje djelomično ili u potpunosti financira Unija te za mjere obuhvaćene člancima 213. do 218. te Uredbe. Nadalje, pravila o državnim potporama ne primjenjuju se na plaćanja država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) ni na dodatno nacionalno financiranje u području primjene članka 42. Ugovora. Takva plaćanja namijenjena osiguravanju dodatnog nacionalnog financiranja u području primjene članka 42. Ugovora moraju biti u skladu s kriterijima Uredbe (EU) br. 1305/2013 kako bi ih Komisija odobrila kao dio programa ruralnog razvoja određene države članice. Međutim, pravila o državnim potporama primjenjuju se na sufinancirani dio u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i na dodatno nacionalno financiranje za mjere koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora.
(4)
Budući da se gospodarski učinci potpora ne mijenjaju ovisno o tome financira li ih djelomično Unija ili ih financira samo država članica mora postojati dosljednost i sukladnost politike Komisije u pogledu kontrole državnih potpora i potpora koje se dodjeljuju u okviru vlastite zajedničke poljoprivredne politike i politike ruralnog razvoja Unije.
(5)
Stoga je potrebno uskladiti područje primjene ove Uredbe s onim Uredbe (EU) br. 1305/2013, posebno u pogledu potpore u korist sektora šumarstva i potpore u korist mikro, malih i srednjih poduzeća (MSP) koji djeluju u ruralnim područjima. Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na mjere potpore u korist šumarstva te MSP-ova koji djeluju u ruralnim područjima koji nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 42. Ugovora, a koji su obuhvaćeni Uredbom (EU) br. 1305/2013 isključivo i u onoj mjeri u kojoj su te mjere uključene u programe ruralnog razvoja i sufinancirane sredstvima EPFRR-a. S druge strane, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore poduzetnicima u ruralnim područjima za djelatnosti koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora ili na sektor šumarstva ako ne postoji izravna veza s programima ruralnog razvoja i nema sufinanciranja sredstvima EPFRR-a. Međutim, potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja te potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva trebalo bi biti moguće odobriti izvan programa ruralnog razvoja koje u potpunosti financiraju države članice, pod uvjetom da su skladu s predmetnim uvjetima spojivosti utvrđenima u ovoj Uredbi.
(6)
Državama članicama trebao bi biti dostupan pojednostavnjeni postupak kada su obvezne dobiti odobrenje državne potpore za sufinancirani dio i dodatno financiranje njihovih nacionalnih programa ruralnog razvoja u skladu s člankom 81. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013. U tom pogledu takve se potpore trebaju izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora pod uvjetom da su u skladu s uvjetima spojivosti utvrđenima u toj Uredbi.
(7)
Komisija je Komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija - Modernizacija državnih potpora u EU-u (SAM) (6) od 8. svibnja 2012. započela opsežnu reviziju pravila o državnim potporama. Glavni ciljevi ove modernizacije su: i. ostvarivanje održivog, pametnog i uključivog rasta na konkurentnom unutarnjem tržištu, istodobno pridonoseći naporima država članica u učinkovitijoj uporabi javnih financija; ii. usmjeravanje ex ante kontrole Komisije na slučajeve s najvećim utjecajem na unutarnje tržište te jačanje suradnje država članica u provedbi propisa o državnim potporama; te iii. pojednostavnjenje pravila i omogućivanje bržeg, informiranijeg i vjerodostojnijeg donošenja odluka na temelju jasne gospodarske opravdanosti, zajedničkog pristupa i jasnih obveza.
(8)
Ovom bi se Uredbom trebalo omogućiti bolje određivanje prioriteta provedbenih aktivnosti u pogledu državnih potpora i pojednostavnjivanje te bi trebalo poboljšati transparentnost, učinkovito vrednovanje i kontrolu sukladnosti s pravilima o državnim potporama na nacionalnoj razini i na razini Unije, uz istodobno očuvanje institucionalnih nadležnosti Komisije i država članica. U skladu s načelom proporcionalnosti, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(9)
Komisija je u brojnim slučajevima primijenila članke 107. i 108. Ugovora na MSP-ove koji se bave proizvodnjom, preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda, posebno u okviru Uredbe (EZ) br. 1857/2006, Uredbe Komisije (EZ) br. 800/2008 (7) i Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva 2007. - 2013. (8). Stoga je stekla značajno iskustvo u tom području. Zahvaljujući stečenom iskustvu Komisija može s jedne strane bolje utvrditi uvjete pod kojima se određene kategorije potpora mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i proširiti područje primjene skupnih izuzeća, a s druge strane razjasniti nužnost jačanja transparentnosti i praćenja te omogućiti ispravno vrednovanje velikih programa s obzirom na njihov učinak na tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.
(10)
Opći uvjeti za primjenu ove Uredbe trebali bi se utvrditi na temelju skupa zajedničkih načela kojima se osigurava da potpore budu u službi zajedničkog interesa, da imaju jasan učinak poticaja, da su odgovarajuće i razmjerne, da se dodjeljuju potpuno transparentno, da su podložne mehanizmu nadzora i redovnom vrednovanju te da ne utječu negativno na uvjete trgovanja u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu.
(11)
Potporu koja ispunjava sve uvjete utvrđene u ovoj Uredbi, i opće i posebne za odgovarajuće kategorije potpora, potrebno je izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Radi osiguranja učinkovitog nadzora i pojednostavnjenja upravnog postupka, ali bez umanjivanja mogućnosti Komisije da provodi nadzor, izuzete potpore (programi potpora i pojedinačne potpore) trebale bi sadržavati izričitu uputu na ovu Uredbu.
(12)
Državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koje nisu obuhvaćene ovom Uredbom i dalje su podložne obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje mogućnost država članica da prijave potpore čiji ciljevi odgovaraju ciljevima obuhvaćenima ovom Uredbom.
(13)
S obzirom na to da veliki programi imaju veći potencijalni utjecaj na trgovinu i tržišno natjecanje, programi čiji godišnji proračun za državne potpore premašuje određeni prag temeljen na apsolutnoj vrijednosti u načelu bi trebali biti podložni evaluaciji državnih potpora. Evaluacija bi trebala biti usmjerena na provjeravanje jesu li postignute pretpostavke i uvjeti na temelju kojih se utvrđuje spojivost programa i učinkovitosti mjere potpore s obzirom na opće i posebne ciljeve te pružiti uvid o utjecaju programa na tržišno natjecanje i trgovinu. Kako bi se osiguralo jednako postupanje, evaluaciju državnih potpora trebalo bi provoditi na temelju plana evaluacije koji je odobrila Komisija. Iako bi taj plan uobičajeno trebalo sastaviti u trenutku osmišljavanja programa i odobriti na vrijeme za stupanje programa na snagu, što možda neće biti moguće u svim slučajevima. Stoga će se ova Uredba, kako bi se izbjeglo odgađanje njihova stupanja na snagu, na te programe primjenjivati na razdoblje od najviše šest mjeseci. Nakon odobrenja plana evaluacije Komisija može odlučiti produljiti to razdoblje. U tu svrhu bi plan evaluacije trebalo dostaviti Komisiji u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu. Komisija iznimno može odlučiti i da, s obzirom na specifičnosti pojedinog slučaja, evaluacija nije nužna. Komisija bi od države članice trebala primiti potrebne informacije kako bi bila u mogućnosti izvršiti procjenu plana evaluacije, a dodatne informacije zatražiti bez nepotrebnog odgađanja kako bi državi članici omogućila da dostavi elemente koji Komisiji nedostaju za donošenje odluke. S obzirom na novinu tog postupka Komisija će u zasebnom dokumentu dostaviti detaljne smjernice o postupku koji treba primjenjivati tijekom šestomjesečnog razdoblja za odobrenje plana evaluacije te odgovarajuće obrasce za podnošenje planova evaluacije. Izmjene programa podložnih evaluaciji, osim izmjena koje ne mogu utjecati na spojivost programa potpore u skladu s ovom Uredbom ili znatno utjecati na sadržaj odobrenog plana evaluacije, trebalo bi ocjenjivati uzimajući u obzir ishod evaluacije te isključiti iz područja primjene ove Uredbe. Za formalne i administrativne izmjene ili izmjene izvršene u okviru mjera koje sufinancira EU ne bi se, u načelu, trebalo smatrati da znatno utječu na sadržaj odobrenog plana evaluacije.
(14)
Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaćih proizvoda nad uvezenima ili na potpore za djelatnosti povezane s izvozom. Posebno se ne bi trebala primjenjivati na potpore kojima se financira ustrojavanje distribucijske mreže i upravljanje njome u drugoj državi članici ili trećoj zemlji. Potpore kojima se pokrivaju troškovi sudjelovanja na trgovinskim sajmovima ili troškovi studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u drugoj državi članici ili trećoj zemlji uobičajeno ne čine potpore djelatnostima povezanima s izvozom.
(15)
Komisija bi trebala osigurati da se odobrenim potporama ne utječe nepovoljno na trgovinske uvjete u mjeri koja bi bila suprotna općem interesu. Prema tome, potpore u korist korisnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem potrebno je isključiti iz područja primjene ove Uredbe, osim potpora za uklanjanje štete uzrokovane određenim elementarnim nepogodama.
(16)
Potpore dodijeljene poduzetnicima u teškoćama potrebno je izuzeti iz područja primjene ove Uredbe jer bi takve potpore trebalo ocijeniti na temelju Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (9) ili naknadnih Smjernica kako bi se izbjeglo njihovo zaobilaženje, osim, pod određenim uvjetima, potpora dodijeljenih za nadoknadu šteta uzrokovanih elementarnom nepogodom, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, bolestima životinja ili nametnicima bilja te potpora za sanaciju šteta u šumama koje su pogođene požarima, elementarnom nepogodom, nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima, bolestima, katastrofalnim događajima i pojavama povezanima s klimatskim promjenama kako je predviđeno ovom Uredbom. Osim toga, zbog zaštite javnog zdravlja, a imajući u vidu izvanredne okolnosti, u određenim uvjetima ne bi trebalo uzimati u obzir gospodarsko stanje poduzetnika kada je riječ o potporama za troškove iskorjenjivanja bolesti životinja i o potporama za uništenje i uklanjanje uginule stoke. Radi osiguranja pravne sigurnosti, treba uspostaviti jasne kriterije koji ne zahtijevaju ocjenu svih pojedinosti situacije pojedinog poduzetnika kako bi se utvrdilo smatra li se određeni poduzetnik poduzetnikom u teškoćama za potrebe ove Uredbe.
(17)
Ako državna potpora ili uvjeti povezani s njom, uključujući metodu financiranja kada je ona njihov sastavni dio, dovode do neizbježnog kršenja zakonodavstva Unije, potpora se ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem. Stoga se ova Uredba ne treba primjenjivati na potporu koja sadržava neizbježno kršenje zakonodavstva Unije.
(18)
Provedba propisa o državnim potporama uvelike ovisi o suradnji država članica. Stoga bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo poštovanje ove Uredbe, uključujući spojivost pojedinačnih potpora dodijeljenih na temelju programa koji ispunjavaju uvjete za skupno izuzeće.
(19)
Zbog velikog rizika negativnog učinka na trgovinske uvjete, velike iznose potpora dodijeljenih pojedinačno ili zbrajanjem potpora Komisija bi trebala ocjenjivati na temelju prijave. Stoga bi razinu pragova po maksimalnim iznosima potpore za određene kategorije potpora za ulaganje unutar područja primjene ove Uredbe trebalo postaviti uzimajući u obzir dotičnu kategoriju potpore i njezin vjerojatni učinak na trgovinske uvjete. Svaka potpora dodijeljena u iznosu koji premašuje te pragove i dalje bi trebala biti podložna obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Pragovi utvrđeni u ovoj Uredbi ne bi se smjeli izbjegavati umjetnim razdvajanjem programa ili projekata potpore, na primjer na nekoliko programa ili projekata potpore sa sličnim karakteristikama, ciljevima ili korisnicima. Ostale kategorije potpora, u mjeri u kojoj su ispunjeni uvjeti spojivosti i maksimalni intenziteti potpora ili maksimalni iznosi potpora utvrđeni u ovoj Uredbi, ne bi se trebali smatrati velikim rizikom od negativnog utjecaja na trgovinske uvjete.
(20)
Za potrebe transparentnosti, jednakog postupanja i učinkovitog praćenja ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na potpore za koje je moguće točno izračunati bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ex ante bez potrebe za procjenom rizika (transparentne potpore).
(21)
Za određene specifične instrumente potpore, poput zajmova, jamstava, poreznih mjera, a posebno povratnih predujmova, ovom je Uredbom potrebno utvrditi uvjete na temelju kojih se oni mogu smatrati transparentnima. Potpore u obliku jamstava trebalo bi smatrati transparentnima ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih za dotičnu vrstu poduzetnika. Primjerice, za MSP-ove u Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (10) navode se razine godišnje premije iznad kojih bi se smatralo da državno jamstvo ne čini potporu. Ona se treba smatrati transparentnom i ako je prije provedbe mjere, metodologija upotrijebljena za izračun intenziteta potpora državnog jamstva prijavljena Komisiji i ako ju je ona odobrila u skladu s Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava. Za potrebe ove Uredbe, potpore obuhvaćene mjerama financiranja rizika i ubrizgavanja svježeg kapitala ne bi se trebale smatrati transparentnim potporama.
(22)
Potpore koje bi inače bile unutar područja primjene ove Uredbe, ali nisu transparentne potrebno je uvijek prijaviti Komisiji. Komisija bi trebala ocjenjivati prijavljene netransparentne potpore posebno u svjetlu mjerila iz Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektorima poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014. - 2020. (11) ili drugih odgovarajućih okvira, smjernica, komunikacija i obavijesti.
(23)
Kako bi se osiguralo da su potpore neophodne i da se njima potiče daljnji razvoj djelatnosti ili projekata, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore za djelatnosti ili projekte kojima bi se korisnik ionako bavio i bez potpore. Nijedna se potpora ne smije dodijeliti retroaktivno za djelatnosti ili projekte koje je korisnik već poduzeo. Potpore je potrebno izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora u skladu s ovom Uredbom isključivo ako djelatnost ili rad na projektu kojem je se dodjeljuje potpora započne nakon što je korisnik podnio pisani zahtjev za potporu.
(24)
U odnosu na jednokratne potpore koje su obuhvaćene ovom Uredbom, a dodjeljuju se korisniku koji je veliko poduzeće, država članica bi trebala ispuniti uvjete za učinak poticaja primjenjive na MSP-ove te osigurati da korisnik u internom dokumentu sastavi analizu održivosti projekta ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora s potporom i bez nje. Država članica trebala bi provjeriti potvrđuje li se tim internim dokumentom znatno povećanje opsega projekta ili djelatnosti, znatno povećanje ukupnog iznosa koji korisnik troši za projekt ili djelatnost kojima je dodijeljena potpora, ili znatno povećanje brzine dovršenja predmetnog projekta/djelatnosti. Trebalo bi biti moguće ostvariti učinak poticaja i na temelju činjenice da bez potpore projekt ulaganja ili djelatnost ne bi bili provedeni kao takvi u dotičnom ruralnom području u odsustvu potpore.
(25)
Automatski programi potpora u obliku poreznih pogodnosti i dalje podliježu posebnom uvjetu u odnosu na učinak poticaja, s obzirom na činjenicu da se potpore koje proizlaze iz tih programa potpora dodjeljuju u okviru postupaka koji se razlikuju od postupaka za dodjelu ostalih kategorija potpora. Taj poseban uvjet znači da se ti programi potpora trebaju donijeti prije početka djelatnosti ili rada na projektu/djelatnosti kojima je dodijeljena potpora. Međutim taj se uvjet ne bi trebao primjenjivati na programe koji su nasljednici poreznih programa, pod uvjetom da je djelatnost bila obuhvaćena prethodnim poreznim programima u obliku poreznih pogodnosti. Ključni trenutak za ocjenu učinka poticaja tih programa potpora je trenutak kada je porezna mjera prvi put uvedena u izvorni program koji je naknadno zamijenjen njegovim nasljednikom.
(26)
U pogledu potpora za okrupnjavanje zemljišta, mjere promicanja u obliku publikacija namijenjenih jačanju svijesti o poljoprivrednim proizvodima među širom javnošću, potpora za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, potpora za nadoknadu troškova iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja, potpora za pokrivanje troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke, potpora za istraživanje i razvoj, potpora za uklanjanje štete uzrokovane elementarnom nepogodom te potpora za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine na poljoprivrednom gospodarstvu, učinak poticaja ne bi se trebao zahtijevati ili bi se trebao smatrati prisutnim ako su ispunjeni posebni uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi za te kategorije potpora.
(27)
Kako bi se osiguralo da su potpore razmjerne i ograničene na neophodni iznos, maksimalne iznose potpora trebalo bi, kad god je to moguće, izraziti kao intenzitete potpore u odnosu na iznos prihvatljivih troškova. Ako se maksimalni intenzitet potpore ne može odrediti jer se ne mogu utvrditi prihvatljivi troškovi, ili radi omogućivanja jednostavnijih instrumenata za manje iznose, trebali bi se utvrditi maksimalni iznosi potpora u nominalnim iznosima, kako bi se osigurala razmjernost potpora. Prema iskustvu Komisije, intenzitet potpore i maksimalne iznose potpora trebalo bi utvrditi na razini kojom se što manje narušava tržišno natjecanje u sektoru kojem se dodjeljuje potpora, a istodobno se na odgovarajući način ostvaruje cilj olakšavanja razvoja gospodarskih djelatnosti korisnika u sektoru poljoprivrede, u ruralnim područjima ili sektoru šumarstva. Kako bi se postigla sukladnost s mjerama ruralnog razvoja koje financira Unija, gornje granice treba uskladiti s onima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1305/2013 ako je to u skladu s načelima državnih potpora.
(28)
U izračun intenziteta potpore trebalo bi uključiti samo prihvatljive troškove. Potpore koje premašuju odgovarajući intenzitet potpore zahvaljujući uključivanju neprihvatljivih troškova ne bi se trebale izuzimati na temelju ove Uredbe. Utvrđivanje prihvatljivih troškova trebalo bi se popratiti jasnim, konkretnim i ažuriranim pisanim dokazima. Svi iznosi koji se upotrebljavaju trebali bi biti iznosi prije svih odbitaka poreza ili kakvog drugog troška. Potpore koje se isplaćuju u više obroka potrebno je diskontirati na njihovu vrijednost na datum dodjele potpore. Prihvatljive troškove također bi trebalo diskontirati na njihovu vrijednost na datum dodjele potpore. Kamatna stopa koja se primjenjuje na diskontiranje i izračun iznosa potpore za potpore koje nemaju oblik bespovratnog sredstva trebala bi biti diskontna odnosno referentna stopa primjenjiva na datum dodjele potpore, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije o reviziji metode utvrđivanja referentnih i diskontnih stopa (12). Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnog sredstva, iznos potpore treba izraziti u bruto ekvivalentu potpore. Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroke potpore trebalo bi diskontirati na temelju diskontnih stopa primjenjivih u trenutcima kad porezne pogodnosti stupe na snagu. Trebalo bi promicati upotrebljavanje potpora u obliku povratnih predujmova jer se tim instrumentima podjele rizika pogoduje jačanju učinka poticaja potpora. Stoga je potrebno utvrditi da se, ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova, primjenjivi intenziteti potpore utvrđeni u ovoj Uredbi mogu povećati.
(29)
U slučaju poreznih pogodnosti primjenjivih na buduće poreze primjenjiva diskontna stopa i točan iznos obroka potpore ne moraju nužno biti poznati unaprijed. U tom slučaju države članice trebale bi unaprijed odrediti gornju vrijednost diskontirane vrijednosti potpore uz poštovanje primjenjivog intenziteta potpore. Naknadno, kada se sazna iznos obroka potpore za određeni dan, može se provesti diskontiranje na temelju diskontne stope primjenjive u tom trenutku. Diskontirana vrijednost svakog obroka potpore trebala bi se oduzeti od ukupnog iznosa gornje vrijednosti (”iznos gornje vrijednosti”).
(30)
Kako bi se odredilo poštuju li se pragovi za pojedinačnu prijavu i maksimalni intenziteti potpore ili maksimalni iznosi potpore utvrđeni ovom Uredbom, trebalo bi uzeti u obzir ukupni iznos državnih potpora za djelatnost ili projekt kojima je dodijeljena potpora. Nadalje, ovom bi se Uredbom trebale utvrditi okolnosti u kojima se različite kategorije potpora mogu zbrajati. Potpore koje se izuzimaju iz prijave na temelju ove Uredbe i sve ostale spojive potpore koje se izuzimaju na temelju neke druge uredbe ili koje je Komisija odobrila mogu se zbrajati pod uvjetom da se te druge mjere odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi. Ako se različiti izvori potpore odnose na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, zbrajanje potpora trebalo bi dopustiti do najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore primjenjivog na tu potporu na temelju ove Uredbe. Ovom bi se Uredbom trebala utvrditi i posebna pravila za zbrajanje potpora s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi i bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi te za zbrajanje potpora s de minimis potporama. De minimis potpore često se ne dodjeljuju za određene prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi niti ih se njima može pripisati. U tom slučaju trebalo bi omogućiti neometano zbrajanje de minimis potpora s državnim potporama izuzetima na temelju ove Uredbe. Ako se međutim de minimis potpore dodjeljuju za iste prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi kao i državne potpore izuzete na temelju ove Uredbe, zbrajanje bi trebalo dopustiti samo do maksimalnog intenziteta potpore utvrđenog u Poglavlju III. ove Uredbe.
(31)
Financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije i koje nije izravno ili neizravno pod kontrolom država članica ne predstavlja državnu potporu. Ako se financiranje Unije kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore ili maksimalni iznosi potpore, u obzir bi se trebale uzimati samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljenog u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.
(32)
S obzirom na to da su državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u načelu zabranjene, važno je da sve strane mogu provjeriti je li određena potpora dodijeljena u skladu s primjenjivim pravilima. Stoga je transparentnost državnih potpora ključna za ispravnu primjenu pravila iz Ugovora i omogućuje bolju usklađenost, veću odgovornost, stručni pregled, a u konačnici i učinkovitiju javnu potrošnju. Kako bi se osigurala transparentnost, od država članica trebalo bi se zatražiti da uspostave sveobuhvatna web-mjesta o državnim potporama na regionalnoj ili nacionalnoj razini, na kojima se iznose sažeci informacija o svakoj mjeri potpore izuzetoj na temelju ove Uredbe. Ta bi obveza trebala biti uvjet za spojivost pojedinačne potpore s unutarnjim tržištem. U skladu s uobičajenom praksom objavljivanja informacija iz Direktive 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13), trebalo bi upotrebljavati standardizirani oblik radi omogućivanja pretraživanja i preuzimanja informacija te njihova jednostavnog objavljivanja na internetu. Poveznice na web-mjesta o državnim potporama za svaku državu članicu trebale bi se objaviti na web-mjestu Komisije. U skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 994/98, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 733/2013, sažetak informacija o svakoj mjeri potpore koja se izuzima na temelju ove Uredbe trebao bi se objaviti na web-mjestu Komisije.
(33)
U pogledu objave informacija o dodjelama pojedinačnih potpora primjereno je utvrditi pragove iznad kojih se objava može smatrati razmjernom uzimajući u obzir važnost potpora. Na temelju procjene programa potpora za ulaganje u primarnom poljoprivrednom sektoru s najvećim godišnjim izdacima prijavljenima u okviru izvršenja Godišnjeg izvješća 2013. za koje se može smatrati da narušavaju više od ostalih kategorija potpora Komisija je utvrdila prosječan iznos potpora po korisniku od 59 596 EUR. Stoga je kako bi se ograničilo administrativno opterećenje država članica primjereno utvrditi pragove za objavu informacija o dodjelama pojedinačnih potpora primarnim poljoprivrednim proizvođačima u razini od 60 000 EUR. Uzimajući u obzir da su prerada poljoprivrednih proizvoda i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda slični onima industrijskih proizvoda, primjereno je uskladiti pragove za objavu informacija o dodjelama pojedinačnih potpora s korisnicima u tim podsektorima kao i u sektoru šumarstva, a za djelatnosti izvan područja primjene članka 42. Ugovora s onima utvrđenima u Uredbi Komisije (EU) br. 651/2014 (14).
(34)
Kako bi se osigurao učinkovit nadzor, potrebno je u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 994/98 uspostaviti standardni obrazac, u kojemu bi države članice trebale Komisiji dostavljati sažetak informacija kada se, u skladu s ovom Uredbom, provodi program potpora ili kada se pojedinačna potpora dodjeljuje izvan bilo kojeg programa potpore. Osim toga, potrebno je u skladu s člankom 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (15) i člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 994/98 uspostaviti pravila o godišnjem izvješćivanju o potporama izuzetim iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi, uključujući posebne zahtjeve za određene kategorije potpora koje će države članice dostavljati Komisiji.
(35)
S obzirom na široku dostupnost potrebne tehnologije, sažetak informacija i godišnje izvješće trebaju biti u elektroničkom obliku i treba ih dostaviti Komisiji putem elektroničkih sustava Komisije.
(36)
Nadalje, potrebno je u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 994/98 uspostaviti pravila o evidenciji koju države članice trebaju voditi u pogledu potpora izuzetih ovom Uredbom iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora, s obzirom na rok zastare iz članka 15. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (16).
(37)
Radi jačanja učinkovitosti uvjeta spojivosti utvrđenih u ovoj Uredbi, u slučaju nepoštovanja tih zahtjeva Komisiji bi se trebalo omogućiti ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća za buduće mjere potpore. Ako se nepoštovanje ove Uredbe odnosi samo na ograničenu skupinu mjera ili određena tijela uprave, Komisija bi trebala imati mogućnost ograničiti ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća određene vrste potpore, određene korisnike ili mjere potpore koje su donijela određena tijela. Tim bi se ciljanim ukidanjem trebalo omogućiti proporcionalno otklanjanje izravno povezano s utvrđenim nepoštovanjem ove Uredbe. U slučaju neispunjenja uvjeta spojivosti utvrđenih u poglavljima I. i III., dodijeljene potpore nisu obuhvaćene ovom Uredbom i slijedom toga predstavljaju nezakonite potpore, koje Komisija ispituje u okviru relevantnog postupka utvrđenog u Uredbi (EZ) br. 659/1999. U slučaju neispunjenja zahtjeva iz poglavlja II., ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća u odnosu na buduće mjere potpore ne utječe na činjenicu da se na prethodne mjere potpore koje su bile u skladu s ovom Uredbom primjenjivalo skupno izuzeće.
(38)
Uzimajući u obzir članak 107. stavak 3. točku (c) Ugovora, potpore ne smiju imati jedini učinak stalnog ili periodičnog smanjivanja troškova poslovanja koje bi korisnik potpora obično morao pokrivati te moraju biti razmjerne teškoćama koje je potrebno prevladati kako bi se osigurale društveno-gospodarske koristi u interesu Unije. Jednostrane državne potpore kojima se jednostavno nastoji poboljšati financijsko stanje proizvođača, ali koje ni na koji način ne pridonose razvoju sektora, a posebno potpore koje se dodjeljuju isključivo na temelju cijene, količine, proizvodne jedinice ili jedinice sredstava za proizvodnju, potrebno je smatrati potporom poslovanju koja nije u skladu s unutarnjim tržištem. Nadalje, ako se dodjeljuju u sektoru poljoprivrede, takve potpore vjerojatno će ometati i mehanizme zajedničkih organizacija tržišta. Stoga je potrebno ograničiti područje primjene ove Uredbe na određene vrste potpora.
(39)
MSP-ovi imaju presudnu ulogu u stvaranju radnih mjesta i općenito djeluju kao faktor socijalne stabilnosti i gospodarskog napretka. Međutim, njihov razvoj može biti ograničen tržišnim nedostacima, što dovodi do poteškoća karakterističnih za MSP-ove. MSP-ovi često imaju teškoća pri nabavi kapitala ili zajmova, s obzirom na prirodu određenih financijskih tržišta nesklonih riziku i ograničene kolaterale koje mogu ponuditi. Zbog ograničenih sredstava može im biti ograničen i pristup informacijama, prvenstveno onih povezanih s novim tehnologijama i potencijalnim tržištima. Radi olakšanja razvoja gospodarskih djelatnosti MSP-ova, ovom je Uredbom prema tome potrebno određene kategorije potpora u korist MSP-ova izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.
(40)
Radi uklanjanja razlika koje mogu izazvati narušavanje tržišnog natjecanja i olakšanja koordinacije između različitih inicijativa Unije i nacionalnih inicijativa o MSP-ovima te zbog administrativne jasnoće i pravne sigurnosti, definicija MSP-ova koja se upotrebljava u ovoj Uredbi trebala bi se temeljiti na definicijama utvrđenima u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (17).
(41)
Kako bi se osigurala sukladnost s politikom ruralnog razvoja i postiglo pojednostavnjenje pravila koja se temelje na već stečenom iskustvu Komisije u pogledu primjene Uredbe (EU) br. 1857/2006 i Uredbe (EU) br. 800/2008 potrebno je izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora različite kategorije potpora u korist MSP-ova koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda.
(42)
Tim bi se kategorijama potpore posebno trebale obuhvatiti potpore za ulaganja kao što su ulaganja u materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu ili za premještaj poljoprivrednih zgrada, potpore za pokretanje poslovanja i poslovne prilike kao što su potpore za mlade poljoprivrednike i za mala poljoprivredna gospodarstva, za skupine proizvođača te za sudjelovanje u programima kvalitete, potpore za olakšanje razvoja poslovanja kao što su potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja, potpore za savjetodavne usluge, potpore za promicanje, potpore za usluge zamjene poljoprivrednika, potpore za upravljanje rizikom i krizama kao što su potpore za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, potpore za troškove prevencije i iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja te potpore za premije osiguranja kao i potpore za sektor stočarstva za ostvarivanje zajedničkih javnih ciljeva kao što su očuvanje genetičke kakvoće i zaštita zdravlja životinja i ljudi. Ta bi potpora posebno trebala biti usmjerena na poboljšanje konkurentnosti i održivosti cijelog sektora poljoprivrede.
(43)
Nadalje, isto je tako potrebno izuzeti potpore dodijeljene u korist MSP-ova koji djeluju u ruralnim područjima iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe. U tom pogledu i kako bi se osigurala sukladnost između mjera ruralnog razvoja sufinanciranih sredstvima EPFRR-a i mjera financiranih iz dodatnih nacionalnih sredstava, pravila utvrđena ovom Uredbom trebala bi biti u najvećoj mogućoj mjeri u skladu s pravilima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima donesenima u skladu s tom Uredbom.
(44)
Ostale kategorije potpore, primjerice potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva, potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnom nepogodom u sektoru poljoprivrede, potpore za ulaganja u korist očuvanja kulturne i prirodne baštine na poljoprivrednim gospodarstvima te potpore u korist šumarstva koje se dodjeljuju MSP-ovima i velikim poduzećima, potrebno je izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Posebice, u pogledu potpora u korist šumarstva i kako bi se osigurala sukladnost između mjera ruralnog razvoja sufinanciranih sredstvima EPFRR-a i mjera financiranih iz dodatnih nacionalnih sredstava ili mjera financiranih isključivo državnim potporama, pravila utvrđena ovom Uredbom trebala bi u najvećoj mogućoj mjeri biti u skladu s pravilima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima.
(45)
Potpore dodijeljene MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda, potpore za istraživanje i razvoj, potpore u korist sektora šumarstva ili potpore u korist MSP-ova u ruralnim područjima za djelatnosti izvan područja primjene članka 42. Ugovora isto se tako mogu izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora u skladu s uvjetima iz Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014. Ako to države članice smatraju primjerenijim, mogu isto tako odabrati dodijeliti potpore koje pripadaju prethodno navedenim kategorijama u skladu s uvjetima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 651/2014. Posebno, države članice mogu odabrati MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom dodijeliti regionalne operativne potpore kako bi nadoknadili dodatne troškove osim troškova prijevoza u najudaljenije regije, potpore za savjetodavne usluge u korist MSP-ova, potpore za financiranje rizika, potpore za istraživanje i razvoj, potpore za inovacije za MSP-ove, potpore za zaštitu okoliša, potpore za usavršavanje i potpore za radnike u nepovoljnom položaju u skladu s uvjetima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 651/2014. U tom kontekstu i u cilju pojašnjavanja odnosa između područja primjene ove Uredbe i Uredbe (EU) br. 651/2014, potrebno je napomenuti da se ciljevi, kategorije potpore i uvjeti potpore utvrđeni u dvjema uredbama razlikuju iako se mogu odnositi na istu vrstu korisnika.
(46)
Kako bi se poboljšali gospodarski rezultati i ekološka učinkovitost te učinkovitost MSP-ova koji djeluju u poljoprivrednom sektoru te osigurala infrastruktura potrebna za razvoj poljoprivrede i kako bi se pružila potpora za nepovratna ulaganja potrebna za postizanje ciljeva zaštite okoliša, trebalo bi osigurati potpore za ulaganja u materijalnu ili nematerijalnu imovinu koje pridonose tim ciljevima. Ta bi ulaganja trebala biti u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotičnih država članica o zaštiti okoliša. Osim toga, potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18) podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
(47)
Zbog rizika od narušavanja tržišnog natjecanja do kojeg bi došlo zbog ciljanih potpora za ulaganje u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, potpora za ulaganje koja je izuzeta iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe ne bi trebala biti ograničena na određeni poljoprivredni proizvod. Ovaj uvjet ne mora sprječavati državu članicu da isključi određene poljoprivredne proizvode iz područja primjene određene potpore, posebno onda kada za njih ne postoje uobičajene prodajne mogućnosti. Nadalje, potpore određenim vrstama ulaganja ne bi trebale same po sebi biti prihvatljive za izuzeće iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe.
(48)
Kako bi se osigurala odgovarajuća ravnoteža između najmanjeg mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i promicanja energije te učinkovitog korištenja resursa, u slučaju ulaganja na poljoprivrednim gospodarstvima povezanih s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom ovom je Uredbom potrebno predvidjeti da se potpore dodjeljuju samo za ulaganja povezana s proizvodnjom biogoriva na razini gospodarstva ili energije iz obnovljivih izvora i samo ako ta proizvodnja nije veća od prosječne godišnje potrošnje energije ili goriva gospodarstva. U tom slučaju potpore za biogoriva trebalo bi obuhvatiti ako ih se dodjeljuje za održiva biogoriva u skladu s Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19).
(49)
Kako bi se potaknuo prijelaz na proizvodnju naprednijih oblika biogoriva, kako je predviđeno pravilima o horizontalnim državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju, potporu za hranu koja se temelji na biogorivu trebalo bi u slučaju potpora za ulaganje povezano s preradom poljoprivrednih proizvoda izuzeti iz ove Uredbe.
(50)
Kako bi se osiguralo i olakšalo pokretanje poslovanja mladih poljoprivrednika te razvoj malih gospodarstava koja mogu biti gospodarski održiva, potrebno je potpore za pokretanje poslovanja izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Kako bi se osigurala održivost novo uspostavljenih poljoprivrednih djelatnosti, potpore treba uvjetovati podnošenjem poslovnog plana. Potporama za pokretanje poslovanja trebalo bi se obuhvatiti samo početno razdoblje poslovanja i ne bi trebale postati potpore poslovanju.
(51)
Kako bi se poljoprivrednom sektoru pomoglo da se suoči s izazovima povezanima s povećanom konkurencijom i konsolidacijom silaznih tržišta u odnosu na stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda, uključujući lokalna tržišta, treba poticati osnivanje skupina i organizacija proizvođača. Stoga je potrebno iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora izuzeti potpore za osnivanje skupina i organizacija proizvođača. Potpore bi trebale uživati samo skupine i organizacije proizvođača koje se smatraju MSP-ovima. Kako bi osiguralo da skupina i organizacija proizvođača postane održivi subjekt, nadležnom je tijelu potrebno dostaviti poslovni plan kao uvjet da bi države članice službeno priznale skupinu proizvođača. Kako bi se spriječilo pružanje potpora poslovanju i zadržao učinak poticaja, trajanje potpora treba ograničiti na najviše pet godina.
(52)
Kako bi se poboljšale prilike na tržištu i ostvarila dodana vrijednost za predmetne poljoprivredne proizvode, potrebno je potaknuti MSP-ove na sudjelovanje u Unijinim ili nacionalnim programima kvalitete te je stoga potrebno potpore za poljoprivrednike koji sudjeluju u programima kvalitete izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. S obzirom se u trenutku pristupanja tim programima kvalitete i u prvim godinama sudjelovanja dodatni troškovi i obveze uvedene za MSP-ove kao rezultat njihova sudjelovanja ne mogu u potpunosti nadoknaditi na tržištu, izravne potpore korisniku potrebno je ograničiti na poljoprivrednike koji prvi put sudjeluju i njima bi se trebalo obuhvatiti razdoblje od najviše pet godina. Nadalje, potrebno je dodijeliti potpore u obliku subvencioniranih usluga za troškove obveznih kontrolnih mjera u pogledu programa kvalitete ili za troškove aktivnosti istraživanja tržišta ili za pripremu zahtjeva za priznavanje programa kvalitete Unije.
(53)
Radi poboljšanja konkurentnosti i učinkovite uporabe resursa te poboljšanja ekološke učinkovitosti, održivog upravljanja i ukupne učinkovitosti MSP-ova primjereno je iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora izuzeti potpore za prenošenje znanja, aktivnosti informiranja i poljoprivredne savjetodavne usluge te mjere promicanja.
(54)
Dobro upravljanje rizikom i krizama ključan je alat za održiv i konkurentan sektor poljoprivrede. Primarna poljoprivredna proizvodnja izložena je posebnim prirodnim, klimatskim i zdravstvenim rizicima i krizama. Stoga je potrebno ograničiti potpore za upravljanje rizikom i krizama te potpore za sektor stočarstva na MSP-ove koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom. Državne potpore za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, potpore za borbu protiv bolesti životinja i nametnika bilja te potpore za plaćanje premija osiguranja trebalo bi ograničiti na pomaganje korisnicima u suočavanju s određenim teškoćama unatoč tome što su poduzeti razumni napori za smanjivanje tih rizika na najmanju moguću mjeru. Učinak državnih potpora ne bi trebalo biti poticanje korisnika na preuzimanje nepotrebnih rizika. MSP-ovi koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom trebali bi sami snositi posljedice nerazboritih izbora metoda proizvodnje ili proizvoda.
(55)
Komisija je primijenila članke 107. i 108. Ugovora na potpore u korist očuvanja prirodne i kulturne baštine u brojnim slučajevima, posebno u okviru Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva za razdoblje od 2007. do 2006. i Uredbe (EZ) br. 1857/2006. U razdoblju od 2007. do 2013. potpore za ulaganje u očuvanje tradicionalnog okoliša i zgrada u korist MSP-ova izuzete su iz obveze prijave u okviru Uredbe (EZ) br. 1857/2006, dok potpore za ulaganje u očuvanje tradicionalnog okoliša i zgrada u korist velikih poduzeća podliježu obvezi prijave i Komisija ih je odobrila u skladu sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva 2007. - 2013. Tijekom tog razdoblja Komisija je ocijenila više od 87 potpora za ulaganje povezanih s očuvanjem tradicionalnog okoliša i zgrada smještenih na poljoprivrednim gospodarstvima. Projekti očuvanja baštine, čak i kad ih provode velika poduzeća, obično ne izazivaju znatno narušavanje tržišnog natjecanja. Stoga je potrebno da se Komisija koristi ovlastima koje su joj dodijeljene Uredbom (EZ) br. 994/98 u pogledu potpora u korist očuvanja prirodne i kulturne baštine.
(56)
Kako bi se potpore za očuvanje kulturne i prirodne baštine izuzele iz obveze prijave na temelju ove Uredbe, potrebno ih je dodijeliti za ulaganja u materijalnu imovinu ili kapitalne radove usmjerene na očuvanje kulturne i prirodne baštine. Kulturna ili prirodna baština trebala bi biti smještena na poljoprivrednom gospodarstvu korisnika i kao takvu trebalo bi je službeno priznati nadležno javno tijelo u državi članici. S obzirom na prag prijave za ove potpore u iznosu od 500 000 EUR po projektu ulaganja predviđen ovom Uredbom, koji se na temelju Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektorima poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014. - 2020. smatraju malom infrastrukturom, primjereno je na temelju ove Uredbe utvrditi intenzitet potpore do 100 % prihvatljivih troškova.
(57)
Hitne situacije uzrokovane elementarnim nepogodama zahtijevaju hitno djelovanje davatelja potpora. Stoga je važno osigurati brzu provedbu predviđenih potpora. Nadalje, Komisija je primijenila članke 107. i 108. Ugovora u velikom broju odluka o nadoknadi štete koje je sektor poljoprivrede pretrpio zbog elementarnih nepogoda. Smjernicama Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013. već je obuhvaćena mogućnost odobrenja programa potpore za nadoknadu šteta uzrokovanih elementarnim nepogodama. U razdoblju od 2007. do 2012. i primjenom Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013., Komisija je odobrila više od 25 potpora povezanih s nadoknadom šteta koje je sektor poljoprivrede pretrpio zbog elementarnih nepogoda. Iskustvo Komisije pokazalo je da takve mjere treba provesti brzo kako bi bile učinkovite. U skladu s time, potrebno je pojednostavniti postupak prijave za takve potpore. Štoviše, njima se ne izaziva znatno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu zbog njihove kompenzacijske prirode i postojanja jasnih kriterija spojivosti s unutarnjim tržištem. Stoga je primjereno da se Komisija koristi i ovlastima koje su joj dodijeljene Uredbom (EZ) br. 994/98 u pogledu potpora za nadoknadu štete uzrokovane elementarnim nepogodama u sektoru poljoprivrede.
(58)
Potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama trebale bi stoga biti dostupne poduzetnicima u cijelom sektoru poljoprivrede i trebalo bi ih dodijeliti SMP-ovima i velikim poduzećima. Uvjetima za izuzeće potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama slijedi se već uspostavljena praksa i odnose se na formalno priznanje prirode događaja kao elementarne nepogode od strane nadležnih tijela država članica, na postojanje izravne uzročno-posljedične veze između elementarne nepogode i štete koju je pretrpio korisnik te bi se njima trebalo osigurati izbjegavanje prekomjerne nadoknade. Točnije, države članice trebale bi izbjeći prekomjernu nadoknadu kao rezultat kombinacije takve potpore s drugim nadoknadama koje su primili korisnici uključujući plaćanja primljena u okviru programa osiguranja.
(59)
Potporama za istraživanje i razvoj može se pridonijeti održivom gospodarskom rastu i jačanju konkurentnosti. Na temelju iskustva Komisije u primjeni Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013., Okvira Zajednice za državne potpore za istraživanja, razvoj i inovacije (20) i Uredbe (EZ) br. 800/2008 na potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva, potrebno je iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. izuzeti potpore za istraživanje i razvoj koje ispunjavaju uvjete utvrđene u ovoj Uredbi. Budući da je promicanje istraživanja i razvoja važan cilj od zajedničkog interesa, ovom bi se Uredbom trebalo zahtijevati da istraživački projekt bude u interesu svih poduzetnika u pojedinom sektoru ili podsektoru poljoprivrede ili šumarstva. Informacije o istraživačkom projektu i njegove rezultate potrebno je objaviti na internetu. Nadalje, rezultati istraživanja trebaju biti besplatno dostupni zainteresiranim poduzetnicima.
(60)
Šumarstvo je sastavni dio ruralnog razvoja. Komisija je primijenila članke 107. i 108. Ugovora na poduzetnike koji djeluju u sektoru šumarstva u brojnim odlukama, a osobito u okviru Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013. U razdoblju od 2007. do 2012. Komisija je odobrila 140 potpora u korist sektora šumarstva u skladu s tim Smjernicama. U svjetlu znatnog iskustva koje je Komisija stekla u primjeni tih Smjernica na poduzetnike koji djeluju u sektoru šumarstva, primjereno je da, radi pojednostavnjenja postupaka, ali i istovremenog osiguranja učinkovitog nadzora i praćenja Komisije, Komisija upotrijebi i ovlasti koje su joj dane Uredbom (EZ) br. 994/98 u pogledu potpora u korist sektora šumarstva. U skladu s iskustvom Komisije, potpore dodijeljene u sektoru šumarstva za mjere koje su dio programa ruralnog razvoja i koje su ili sufinancirane sredstvima EPFRR-a ili su dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje tim sufinanciranim mjerama ne izazivaju znatno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu. Osim toga, potpore za prenošenje znanja u sektoru šumarstva i potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva ne izazivaju znatno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu iako su dodijeljene izvan programa ruralnog razvoja. U ovoj Uredbi potrebno je definirati jasne uvjete spojivosti takvih mjera s unutarnjim tržištem. Oni bi u najvećoj mogućoj mjeri trebali biti u skladu s pravilima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima donesenima u skladu s tom Uredbom.
(61)
Tim kategorijama potpore potrebno je posebno obuhvatiti potpore za pošumljavanje i uspostavu šumskih područja, potpore za poljoprivredno-šumarske sustave, potpore za sprječavanje i otklanjanje štete nanesene šumama požarom, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja ili katastrofalnim događajima, potpore za ulaganje kojima se poboljšava otpornost i ekološka vrijednost šumskih ekosustava, potpore za neprilike povezane sa šumskim područjima u okviru mreže Natura 2000 kako je utvrđeno člankom 3. Direktive Vijeća 92/43/EEZ (21) i člankom 3. Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22), potpore za šumarsko-okolišne i klimatske usluge i očuvanje šuma, potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja, potpore za savjetodavne usluge, potpore za ulaganje u infrastrukturu te potpore za ulaganje u šumarske tehnologije te preradu, pokretanje i stavljanje na tržište šumarskih proizvoda. Potporama za sektor šumarstva trebalo bi se izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja i one trebaju biti tržišno neutralne.
(62)
Kako bi se osigurala sukladnost s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te postiglo pojednostavnjenje pravila za dobivanje odobrenja državnih potpora za sufinancirani dio i dodatno financiranje nacionalnih programa ruralnog razvoja, potpore u korist sektora šumarstva izuzete iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe trebale bi biti identične temeljnim mjerama ruralnog razvoja, a izuzete potpore trebalo bi dodijeliti samo prema programu ruralnog razvoja dotične države članice i u skladu s njim. Međutim, intenziteti potpora i prihvatljivi troškovi trebali bi također biti u skladu s općim načelima Unije o državnim potporama i pravilima o državnim potporama koja se primjenjuju na sektor poljoprivrede. Stoga troškovi, kao što je obrtni kapital koji prati novo ulaganje i s njime je povezan, ne bi trebali biti prihvatljivi za potpore na temelju ove Uredbe. U skladu s odgovarajućim programima ruralnog razvoja koje je odobrila Komisija, ulaganja uključena u mjere za šumarstvo mogla bi obuhvatiti i jednokratne šumske tretmane potrebne za pripremu ulaganja, ako to dopušta cilj relevantne odredbe ruralnog razvoja. Trebalo bi biti moguće da se potpore za prenošenje znanja, potpore za savjetodavne usluge te potpore za okrupnjavanje šumskog zemljišta dodjeljuju neovisno o tome jesu li te potpore integrirane u nacionalne programe ruralnog razvoja.
(63)
Gospodarska diversifikacija i stvaranje novih gospodarskih djelatnosti nužni su za razvoj i konkurentnost ruralnih područja, a posebno za MSP-ove koji su okosnica ruralnog gospodarstva Unije. Uredbom (EU) br. 1305/2013 predviđene su mjere za potporu razvoju nepoljoprivrednih djelatnosti u ruralnim područjima usmjerenih na promicanje zapošljavanja, uspostavljanje kvalitetnih radnih mjesta u ruralnim područjima, zadržavanje već postojećih radnih mjesta, smanjenje sezonskih fluktuacija u zapošljavanju, razvoj nepoljoprivrednih sektora izvan poljoprivrede i prerade hrane, istodobno potičući integraciju djelatnosti i lokalnih međusektorskih veza.
(64)
Kako bi se osigurala sukladnost s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te postiglo pojednostavnjenje pravila za dobivanje odobrenja državnih potpora za sufinancirani dio i dodatno financiranje nacionalnih programa ruralnog razvoja, ovom je Uredbom potrebno izuzeti različite kategorije potpora u korist MSP-ova u ruralnim područjima iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Tim kategorijama potpora posebno bi trebalo obuhvatiti potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka, potpore za pokretanje poslovanja za nepoljoprivredne djelatnosti, potpore za savjetodavne usluge, potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja i potpore za poljoprivrednike koji prvi put sudjeluju u programima kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode te mjere promicanja prehrambenih proizvoda. Potpore koje treba izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora u okviru ove Uredbe trebale bi biti identične temeljnim mjerama ruralnog razvoja, a izuzetu potporu trebalo bi dodijeliti samo prema programu ruralnog razvoja dotične države članice i u skladu s njim. Međutim, intenziteti potpora i prihvatljivi troškovi trebali bi također biti u skladu s općim načelima Unije o državnim potporama i pravilima o horizontalnim državnim potporama. Stoga troškovi, kao što je obrtni kapital koji prati novo ulaganje i s njime je povezan, ne bi trebali biti prihvatljivi za potpore na temelju ove Uredbe.
(65)
U pogledu potpora za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode, trebalo bi navesti da ulaganja povezana s proizvodnjom biogoriva ili energije iz obnovljivih izvora ne bi trebala biti prihvatljiva za potpore na temelju ove Uredbe. Načelno, na takva ulaganja trebala bi se primjenjivati pravila o horizontalnim državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju.
(66)
U slučaju nekoliko kategorija potpora kao što su: (a) potpore za troškove istraživanja tržišta, idejnog stvaranja i oblikovanja proizvoda te pripreme zahtjeva za priznavanje programa kvalitete; (b) potpore za troškove obveznih mjera kontrole povezanih s programima kvalitete; (c) potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja; (d) potpore za savjetodavne usluge; (e) potpore za usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu; (f) potpore za mjere promicanja; (g) potpore za nadoknadu troškova sprečavanja i iskorjenjivanja bolesti životinja ili nametnika bilja i (h) potpore za sektor stočarstva, potpore se dodjeljuju krajnjim korisnicima potpora neizravno, u naravi, s pomoću subvencioniranih usluga. U takvim je slučajevima potporu potrebno isplatiti pružatelju predmetne usluge ili aktivnosti. Pri odabiru pružatelja potrebno je uzeti u obzir odgovarajuća primjenjiva pravila o javnoj nabavi i načela transparentnosti, otvorenosti i nediskriminacije u postupku odabira.
(67)
S obzirom na iskustvo Komisije u tom području, načelno je nužno provoditi periodičku reviziju politike državnih potpora. Zato je potrebno ograničiti razdoblje primjene ove Uredbe. Stoga je primjereno utvrditi prijelazne odredbe, uključujući pravila o razdoblju prilagodbe na kraju razdoblja važenja ove Uredbe za izuzete programe potpora. Tim bi pravilima trebalo državama članicama omogućiti rok za prilagodbu eventualnom novom režimu.
DONIJELA JE OVU UREDBU:
SADRŽAJ
POGLAVLJE I.
ZAJEDNIČKE ODREDBE 13
POGLAVLJE II.
POSTUPOVNI ZAHTJEVI 25
POGLAVLJE III.
KATEGORIJE POTPORA 26
Odjeljak 1.
Potpore u korist MSP-ova koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda 26
Odjeljak 2.
Potpore za ulaganje u očuvanje kulturne i prirodne baštine na poljoprivrednim gospodarstvima 43
Odjeljak 3.
Potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama u sektoru poljoprivrede 44
Odjeljak 4.
Potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva 45
Odjeljak 5.
Potpore u korist šumarstva 46
Odjeljak 6.
Potpore u korist MSP-ova u ruralnim područjima, koje se sufinancira sredstvima EPFRR-a ili dodjeljuje kao dodatno nacionalno financiranje takvim sufinanciranim mjerama 59
POGLAVLJE IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE 65
POGLAVLJE I.
ZAJEDNIČKE ODREDBE
Članak 1.
Područje primjene
1. Ova Uredba primjenjuje se na sljedeće kategorije potpora:
(a)
potpore u korist mikro, malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi):
i.
koja djeluju u poljoprivrednom sektoru tj. primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji, preradi i stavljanju na tržište poljoprivrednih proizvoda, izuzev članaka 14., 15., 16., 18. i 23. te članaka 25. do 28. koji se primjenjuju na MSP-ove koji se bave samo primarnom poljoprivrednom proizvodnjom;
ii.
za djelatnosti koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora ako su takve potpore dodijeljene u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te su ili sufinancirane sredstvima Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) ili dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje za takve sufinancirane mjere.
(b)
potpore za ulaganje u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednim gospodarstvima;
(c)
potpore u korist uklanjanja štete uzrokovane elementarnim nepogodama u sektoru poljoprivrede;
(d)
potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva;
(e)
potpore u korist šumarstva.
2. Ako to države članice smatraju primjerenim, mogu odabrati dodijeliti potpore iz stavka 1. točaka (a), (d) i (e) ovog članka prema uvjetima i u skladu s Uredbom (EU) br. 651/2014.
3. Ova se Uredba ne primjenjuje na potpore u korist:
(a)
sektora šumarstva koje se ne sufinanciraju sredstvima EPFRR-a ili odobravaju kao dodatno nacionalno financiranje za takve sufinancirane mjere, izuzev članaka 31., 38., 39. i 43.;
(b)
MSP-ova za djelatnosti koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora i koje nisu sufinancirane sredstvima EPFRR-a ili dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje za takvu sufinanciranu mjeru.
4. Ova se Uredba ne primjenjuje na:
(a)
programe potpora predviđene u člancima 17., 32. i 33., članku 34. stavku 5. točkama (a) do (c) i člancima 35., 40., 41., i 44. ove Uredbe ako prosječni godišnji proračun za državne potpore premašuje 150 milijuna EUR, počevši šest mjeseci nakon njihova stupanja na snagu. Nakon procjene odgovarajućeg plana evaluacije koji joj je država članica prijavila u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu, Komisija može odlučiti da se ova Uredba i dalje primjenjuje na bilo koji od tih programa i tijekom dužeg razdoblja;
(b)
eventualne izmjene programa iz stavka 4. točke (a) ovog članka, osim izmjena koje ne mogu utjecati na spojivost programa potpore u skladu s ovom Uredbom ili znatno utjecati na sadržaj odobrenog plana evaluacije;
(c)
potpore za djelatnosti povezane s izvozom u treće zemlje ili države članice, to jest potpore izravno povezane s izvezenim količinama, uspostavom i radom distribucijske mreže ili ostalim tekućim troškovima povezanima s izvoznom djelatnošću;
(d)
potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaće robe u odnosu na uvezenu robu.
5. Izuzev članka 30., ova se Uredba ne primjenjuje na:
(a)
programe potpora u kojima nije izričito isključeno plaćanje pojedinačne potpore u korist poduzetnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nesukladnom s unutarnjim tržištem;
(b)
jednokratne potpore u korist poduzetnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nesukladnom s unutarnjim tržištem.
6. Ova se Uredba ne primjenjuje na potpore poduzetnicima u teškoćama, izuzev na:
(a)
potpore za uklanjanje štete prouzročene elementarnim nepogodama u skladu s člankom 30., potpore za troškove iskorjenjivanja bolesti životinja u skladu s člankom 26. stavkom 8. i potpore za uklanjanje i uništenje uginule stoke u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkama (c), (d) i (e);
(b)
potpore za pojave koje slijede pod uvjetom da je poduzetnik postao poduzetnik u teškoćama zbog gubitaka ili šteta prouzročenih dotičnom pojavom:
i.
za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom u skladu s člankom 25.;
ii.
potpore za troškove iskorjenjivanja nametnika bilja i za uklanjanje štete uzrokovane bolestima životinja i nametnicima bilja u skladu s člankom 26. stavcima 8. i 9.;
iii.
potpore za uklanjanje štete nanesene šumama šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja, nepogodama i pojavama vezanima uz klimatske promjene u skladu s člankom 34. stavkom 5. točkom (d).
7. Ova Uredba ne primjenjuje se na potpore koje same po sebi, s obzirom na uvjete koji su s njima povezani ili s obzirom na način financiranja, podrazumijevaju neizbježnu povredu prava Unije, a posebno na:
(a)
potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da ima poslovni nastan u određenoj državi članici ili da većina njegovih poslovnih jedinica ima poslovni nastan u toj državi članici;
(b)
potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da upotrebljava robu proizvedenu ili usluge pružene na državnom području;
(c)
potpore kojima se korisnicima ograničava mogućnost uporabe rezultata istraživanja, razvoja i inovacija u ostalim državama članicama.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
”potpora” znači svaka mjera koja ispunjava sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora;
(2)
”MSP” ili ”mikro, mala i srednja poduzeća” znači poduzetnici koji ispunjavaju kriterije utvrđene u Prilogu I.;
(3)
”sektor poljoprivrede” znači svi poduzetnici koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom ili stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda;
(4)
”poljoprivredni proizvod” znači proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru, osim proizvoda ribarstva i akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (23);
(5)
”primarna poljoprivredna proizvodnja” znači proizvodnja proizvoda iz tla ili stočarstva navedenih u Prilogu I. Ugovoru bez obavljanja dodatnih radnji kojima bi se promijenila priroda tih proizvoda;
(6)
”prerada poljoprivrednih proizvoda” znači svako djelovanje na poljoprivrednom proizvodu čiji je rezultat proizvod koji je i sâm poljoprivredni proizvod, osim djelatnosti na poljoprivrednim dobrima koje su neophodne za pripremu životinjskih ili biljnih proizvoda za prvu prodaju;
(7)
”stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda” znači držanje ili izlaganje u cilju prodaje, ponuda na prodaju, isporuka ili bilo koji drugi način stavljanja na tržište, osim prve prodaje preprodavateljima i prerađivačima koju obavlja primarni proizvođač i svih djelatnosti povezanih s pripremom proizvoda za takvu prvu prodaju; prodaja krajnjim potrošačima koju obavlja primarni proizvođač smatra se stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda ako se odvija u zasebnim za to predviđenim prostorijama;
(8)
”poljoprivredno gospodarstvo” znači jedinica koja se sastoji od zemljišta, prostorija i objekata koji se upotrebljavaju za primarnu poljoprivrednu proizvodnju;
(9)
”elementarne nepogode” znači potresi, snježne lavine, odroni tla i poplave, pijavice, uragani, erupcije vulkana i šumski požari prirodnog podrijetla;
(10)
”program potpora” znači svaki akt na temelju kojeg se mogu, bez potrebe za daljnjim provedbenim mjerama, dodjeljivati pojedinačne potpore poduzetnicima koji su utvrđeni u aktu na općenit i apstraktan način te svaki akt na temelju kojeg se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodijeliti jednom poduzetniku ili više njih na neodređeno razdoblje i u neodređenom iznosu;
(11)
”plan evaluacije” znači dokument koji sadržava najmanje ove minimalne elemente: ciljeve programa potpore koji se vrednuje; pitanja evaluacije; pokazatelje rezultata; predviđenu metodologiju za provedbu evaluacije; zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka; predloženi vremenski okvir evaluacije, uključujući dan podnošenja završnog izvješća o evaluaciji; opis neovisnog tijela koje provodi evaluaciju ili kriterije koji će se primjenjivati na njegov odabir i načine osiguravanja javnosti evaluacije;
(12)
”pojedinačna potpora” znači:
(a)
jednokratna potpora i
(b)
potpora dodijeljena pojedinačnim korisnicima na temelju programa potpora;
(13)
”jednokratna potpora” znači potpora koja nije dodijeljena na temelju programa potpora;
(14)
”poduzetnik u teškoćama” znači poduzetnik za kojeg vrijedi najmanje jedna od sljedećih okolnosti:
(a)
U slučaju društva s ograničenom odgovornošću (osim MSP-a koji postoji manje od tri godine) ako je više od polovice njegova upisanog temeljnog kapitala izgubljeno zbog prenesenih gubitaka. To se događa kada se odbijanjem prenesenih gubitaka od pričuva (i svih drugih elemenata koji se općenito smatraju dijelom vlastitog kapitala društva) dobije negativan kumulativni iznos koji premašuje polovicu upisanog temeljnog kapitala. Za potrebe ove odredbe ”društvo s ograničenom odgovornošću”odnosi se posebno na dvije vrste društava navedene u Prilogu I. Direktivi 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24), a ”vlasnički kapital” obuhvaća, prema potrebi, sve premije na emitirane dionice;
(b)
U slučaju društva u kojem najmanje nekoliko članova snosi neograničenu odgovornost za dug društva (osim MSP-a koji postoji manje od tri godine), ako je više od polovice njegova kapitala navedenog u financijskom izvještaju društva izgubljeno zbog prenesenih gubitaka. Za potrebe ove odredbe ”društvo u kojem najmanje nekoliko članova snosi neograničenu odgovornost za dug društva” odnosi se posebno na vrste društva navedene u Prilogu II. Direktivi 2013/34/EU;
(c)
ako se nad poduzetnikom provodi cjelokupni stečajni postupak ili on ispunjava kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika;
(d)
ako je poduzetnik primio potporu za sanaciju, a još nije nadoknadio zajam ili okončao jamstvo, ili je primio potporu za restrukturiranje, a još je podložan planu restrukturiranja;
(e)
u slučaju poduzetnika koji nije MSP, ako je tijekom zadnje dvije godine:
i.
omjer knjigovodstvenog duga i kapitala poduzetnika bio veći od 7,5 i
ii.
EBITDA koeficijent pokrića kamata poduzetnika bio niži od 1,0;
(15)
”uginula stoka” znači životinje koje su eutanazirane na temelju konačne dijagnoze ili bez nje odnosno koje su uginule, uključujući mrtvookoćene i neokoćene životinje, na poljoprivrednom gospodarstvu ili na bilo kakvom posjedu odnosno tijekom prijevoza, ali koje nisu zaklane radi prehrane ljudi;
(16)
”nepovoljne klimatske prilike koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom” znači nepovoljni vremenski uvjeti kao što su mraz, oluje i tuča, led, jaka kiša ili suša koja uništava više od 30 % prosječne proizvodnje na temelju:
(a)
prethodnog trogodišnjeg razdoblja ili
(b)
trogodišnjeg prosjeka temeljenog na prethodnom petogodišnjem razdoblju nakon odbitka najviše i najniže vrijednosti;
(17)
”druge nepovoljne klimatske prilike” znači nepovoljni vremenski uvjeti koji ne ispunjavaju uvjete iz članka 2. stavka 16. ove Uredbe;
(18)
”nametnik bilja” znači štetni organizmi kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (e) Direktive Vijeća 2000/29/EZ (25);
(19)
”katastrofalan događaj” znači svaki nepredviđeni događaj biotičke ili abiotičke prirode uzrokovan ljudskim djelovanjem koji dovodi do znatnih poremećaja struktura šuma, a može uzrokovati znatnu gospodarsku štetu sektoru šumarstva;
(20)
”bruto ekvivalent bespovratnog sredstva” znači iznos potpore ako je korisniku dodijeljena u obliku bespovratnog sredstva, prije odbitka poreza ili drugih naknada;
(21)
”materijalna imovina”znači imovina koja se sastoji od zemljišta, građevina i postrojenja te strojeva i opreme;
(22)
”nematerijalna imovina” znači imovina koja nema fizički ili financijski oblik, na primjer patenti, licencije, znanje i iskustvo ili druga vrsta intelektualnog vlasništva;
(23)
”poljoprivredno šumarski sustavi” znači sustavi korištenja zemljišta u kojima se stabla uzgajaju zajedno s poljoprivrednim kulturama na istom zemljištu;
(24)
”povratni predujam” znači zajam za projekt koji se isplaćuje u jednom ili više obroka, a uvjeti njegova povrata ovise o rezultatu projekta;
(25)
”početak rada na projektu ili aktivnosti” znači početak aktivnosti ili građevinskih radova povezanih s ulaganjem ili prva zakonski obvezujuća obveza za naručivanje opreme ili korištenje usluga ili bilo koja druga obveza koja projekt ili aktivnost čini neopozivima, ovisno o tome što nastupi prije; kupnja zemljišta i pripremni radovi, primjerice ishođenje dozvola i provođenje studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova ili aktivnosti;
(26)
”velika poduzeća” znači poduzeća koja ne ispunjavaju kriterije utvrđene u Prilogu I.;
(27)
”program koji je nasljednik poreznih programa” znači program u obliku poreznih pogodnosti koji je izmijenjena verzija prethodno postojećeg programa u obliku poreznih pogodnosti i kojim se taj prethodno postojeći program zamjenjuje;
(28)
”intenzitet potpore” znači bruto iznos potpore izražen kao postotak prihvatljivih troškova, prije odbitka poreza ili drugih naknada;
(29)
”datum dodjele potpore” znači datum na koji je na temelju primjenjivog nacionalnog pravnog režima korisniku dodijeljeno zakonsko pravo na primanje potpore;
(30)
”standard Unije” znači obvezni standard utvrđen u zakonodavstvu Unije kojim se određuje razina koju pojedini poduzetnici moraju ostvariti, osobito u pogledu zaštite okoliša, higijene i dobrobiti životinja; međutim, standardi i ciljevi određeni na razini Unije koji su obvezujući za države članice, ali ne i za pojedinačne poduzetnike ne smatraju se standardima Unije;
(31)
”program ruralnog razvoja” znači program ruralnog razvoja kako je predviđen člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013;
(32)
”neproduktivno ulaganje” znači ulaganje koje ne dovodi do znatnog povećanja vrijednosti ili profitabilnosti gospodarstva;
(33)
”ulaganja za usklađivanje sa standardom Unije” znači ulaganja koja se provode radi usklađivanja sa standardom Unije nakon isteka prijelaznog razdoblja predviđenog zakonodavstvom Unije;
(34)
”mladi poljoprivrednik” znači osoba koja nije starija od 40 godina u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu, koja posjeduje odgovarajuće stručne vještine i znanja te po prvi put preuzima poljoprivredno gospodarstvo kao nositelj tog gospodarstva;
(35)
”najudaljenije regije” znači regije iz članka 349. prvog stavka Ugovora;
(36)
”manji egejski otoci” znači manji otoci iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (26) ;
(37)
”slabije razvijene regije” znači regije u kojima je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 75 % prosječnog BDP-a u EU-27;
(38)
”EU-25” znači 25 država članica Unije koje su bile države članice Unije u svibnju 2005.;
(39)
”EU-27” znači 27 država članica Unije koje su bile države članice Unije u siječnju 2007.;
(40)
”kapitalni radovi” znači radovi koje poljoprivrednik poduzima sam ili ih poduzimaju njegovi radnici, čime se stvara vrijednost;
(41)
”biogorivo proizvedeno iz prehrambenih sirovina” znači biogorivo iz žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica kako je utvrđeno u Komisijinu prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (27);
(42)
”aktivni poljoprivrednik” znači aktivni poljoprivrednik u smislu članka 9. Uredbe (EU) br. 1307/2013 (28) Europskog parlamenta i Vijeća;
(43)
”skupina ili organizacija proizvođača” znači skupina koje se osniva u svrhu:
(a)
prilagodbe proizvodnje i proizvoda proizvođača koji su članovi tih skupina ili organizacija proizvođača zahtjevima tržišta; ili
(b)
zajedničkog plasiranja robe na tržište, uključujući pripremu za prodaju, centralizaciju prodaje i ponudu kupcima na veliko; ili
(c)
stvaranja zajedničkih pravila o informacijama o proizvodnji, posebno u pogledu ubiranja plodova i dostupnosti; ili
(d)
drugih aktivnosti koje mogu provoditi skupine ili organizacije proizvođača, kao što su razvoj vještina poslovanja i stavljanja na tržište te organizacija i olakšavanje inovacijskih postupaka;
(44)
”fiksni troškovi nastali sudjelovanjem u programu kvalitete” znači troškovi nastali pristupanjem programu kvalitete koji prima potporu i godišnji doprinos za sudjelovanje u tom programu, uključujući, prema potrebi, izdatke za kontrole koje se obavljaju u svrhu provjere sukladnosti sa specifikacijama programa kvalitete;
(45)
”savjet” znači kompletno savjetovanje pruženo u okviru jednog ugovora;
(46)
”član poljoprivrednog kućanstva” znači fizička ili pravna osoba ili skupina fizičkih ili pravnih osoba, neovisno o pravnom statusu skupine i njezinih članova određenog nacionalnim zakonodavstvom, osim radnika na poljoprivrednom gospodarstvu;
(47)
”troškovi ispitivanja na transmisivnu spongiformnu encefalopatiju (TSE) i goveđu spongiformnu encefalopatiju (BSE)” znači svi troškovi, uključujući troškove opreme za ispitivanje, troškove uzimanja, prijevoza, ispitivanja, pohranjivanja i uništavanja uzoraka potrebnih za uzorkovanje i laboratorijska ispitivanja u skladu s Prilogom X. poglavljem C Uredbe (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (29);
(48)
”matična knjiga” znači svaka knjiga, registar, dokument ili medij za pohranu podataka:
(a)
koju vodi organizacija ili udruženje uzgajatelja koje je službeno priznala država članica u kojoj je organizacija ili udruženje uzgajatelja osnovano; i
(b)
u koju su unesene ili upisane sve čistokrvne životinje za uzgoj određene pasmine i navedeni njihovi preci;
(49)
”zaštićena životinja” znači svaka životinja koja je zaštićena zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom;
(50)
”ustanova za istraživanje i širenje znanja” znači subjekt (kao što su sveučilišta, istraživački instituti, agencije za prijenos tehnologije, posrednici u inovaciji, fizičke osobe ili virtualni kolaborativni subjekti usmjereni na istraživanje), bez obzira na njegov pravni status (ustrojstvo na temelju javnog ili privatnog prava) odnosno način financiranja, čiji je prvenstveni cilj nezavisno provoditi temeljno istraživanje, industrijsko istraživanje ili eksperimentalni razvoj ili s rezultatima tih djelatnosti upoznati široku javnost, putem predavanja, objavljivanja ili prenošenja znanja; Ako taj subjekt obavlja i ekonomske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi tih ekonomskih djelatnosti moraju se obračunati zasebno. Poduzetnici koji imaju utjecaj na takav subjekt, na primjer kao vlasnici udjela u njemu ili njegovi članovi, nemaju povlašteni pristup njegovim istraživačkim kapacitetima ni rezultatima do kojih je došao;
(51)
”po tržišnim uvjetima” znači da se uvjeti transakcije između ugovornih stranaka ne razlikuju od onih koji bi bili utvrđeni između neovisnih poduzetnika te da nema naznake nedopuštenog dogovaranja. Za svaku transakciju koja proizlazi iz otvorenog, transparentnog i bezuvjetnog postupka smatra se da zadovoljava načelo transakcije po tržišnim uvjetima;
(52)
”brzorastuća stabla” znači šuma kratke ophodnje gdje vrijeme rasta stabla prije sječe nije kraće od 8 godina i nije duže od 20 godina;
(53)
”stabla za nasade kratkih ophodnji” znači vrste stabala obuhvaćene oznakom KN 06 02 90 41 koje određuju države članice, a sastoje se od drvenastih, trajnih kultura čiji podanci ili panjevi ostaju u zemlji nakon sječe i iz kojih izbijaju nove mladice u sljedećoj sezoni te čiji maksimalni ciklus sječe određuju države članice;
(54)
”transakcijski trošak”znači dodatni trošak povezan s ispunjavanjem obveze koji se ne može izravno pripisati njezinoj provedbi ili nije uključen u troškove ili izgubljeni prihod koji se izravno nadoknađuju; i koji se može izračunati na temelju standardnih troškova;
(55)
”drugi upravitelj zemljišta” znači poduzetnik koji upravlja zemljištem različit od poduzetnika u poljoprivrednom sektoru;
(56)
”prerada poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode” znači svaka radnja na poljoprivrednom proizvodu kojom nastaje proizvod koji nije obuhvaćen Prilogom I. Ugovoru;
(57)
”područja ’a’” znači područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora;
(58)
”područja ’c’” znači područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora;
(59)
”rijetko naseljena područja” znači područja koja Komisija takvima smatra na temelju pojedinačnih odluka o kartama regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020.;
(60)
”područje treće razine razvrstavanja prema NUTS-u” znači regija utvrđena na trećoj razini zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (30);
(61)
”područja ’c’ koja nisu unaprijed definirana” znači područja koja država članica sama odredi kao područja ’c’, s time da država članica mora dokazati da ta područja ispunjavaju određene socioekonomske kriterije i da su ta područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora;
(62)
”bivša područja ’a’” znači područja određena kao područja ’a’ u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. lipnja 2014.
(63)
”prehrambeni proizvodi” znači prehrambeni proizvodi koji nisu poljoprivredni proizvodi i navedeni su u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (31).
Članak 3.
Uvjeti za izuzeće
Programi potpora, pojedinačne potpore dodijeljene na temelju programa potpora i jednokratne potpore spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. ili 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora, pod uvjetom da dotične potpore ispunjavaju sve uvjete utvrđene u poglavlju I. ove Uredbe i posebne uvjete za odgovarajuću kategoriju potpore utvrđene u poglavlju III. ove Uredbe.
Članak 4.
Pragovi za prijavu
1. Ova Uredba ne primjenjuje se ni na jednu pojedinačnu potporu čiji bruto ekvivalent potpore premašuje sljedeće pragove:
(a)
potpore za ulaganja u materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu na poljoprivrednim gospodarstvima povezanu s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom kako je navedeno u članku 14.: 500 000 EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(b)
potpore za ulaganja u vezi s premještajem poljoprivredne zgrade što ima za posljedicu modernizaciju objekata ili povećanje proizvodnog kapaciteta kako je navedeno u članku 16. stavku 4.: 500 000 EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(c)
potpore za ulaganja u vezi s preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda kako je navedeno u članku 17.: 7,5 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(d)
potpore za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednom gospodarstvu kako je navedeno u članku 29.: 500 000 EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(e)
potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva kako je navedeno u članku 31.: 7,5 milijuna EUR po projektu;
(f)
potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja kako je navedeno u članku 32.: 7,5 milijuna EUR po projektu uspostave;
(g)
potpore za poljoprivredno-šumarske sustave kako je navedeno u članku 33.: 7,5 milijuna EUR po projektu uspostave poljoprivredno-šumarskog sustava;
(h)
potpore za ulaganja kojima se poboljšava otpornost i ekološka vrijednost šumskih ekosustava kako je navedeno u članku 35.: 7,5 milijuna EUR po projektu ulaganja;
i.
potpore za ulaganja u infrastrukturu povezana s razvojem, modernizacijom ili prilagođavanjem sektora šumarstva kako je navedeno u članku 40.: 7,5 milijuna EUR po projektu ulaganja;
(j)
potpore za ulaganja u nove šumarske tehnologije te preradu, pokretanje i stavljanje na tržište šumarskih proizvoda kako je navedeno u članku 41.: 7,5 milijuna EUR po projektu ulaganja;
(k)
potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka kako je navedeno u članku 44.: 7,5 milijuna EUR po projektu ulaganja.
2. Pragovi utvrđeni u stavku 1. ne smiju se izbjegavati umjetnim razdvajanjem programa ili projekata potpore.
Članak 5.
Transparentnost potpora
1. Ova se Uredba primjenjuje isključivo na potpore za koje je moguće točno izračunati bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ex ante bez potrebe za provođenjem procjene rizika (”transparentne potpore”).
2. Sljedeće kategorije potpora smatraju se transparentnima:
(a)
potpore u obliku bespovratnih sredstava i subvencija kamatnih stopa;
(b)
potpore u obliku zajmova ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju referentne stope koja prevladava u trenutku dodjele potpore;
(c)
potpore u obliku jamstava:
i.
ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije; ili
ii.
ako je metodologija za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva jamstva bila prihvaćena prije provedbe potpora, na temelju Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava, ili naknadne obavijesti kojom je ona zamijenjena, nakon prijave te metodologije Komisiji u skladu s tada primjenjivom uredbom Komisije u području državnih potpora, a odobrena se metodologija izričito odnosi na dotičnu vrstu jamstva i temeljne transakcije u smislu primjene ove Uredbe;
(d)
potpore u obliku poreznih pogodnosti ako mjera predviđa gornju vrijednost koja osigurava da ne dođe do premašivanja primjenjivog praga;
(e)
potpore u obliku povratnih predujmova ako ukupni nominalni iznos povratnog predujma ne premašuje pragove primjenjive na temelju ove Uredbe, ili ako je metodologija za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva povratnog predujma bila prihvaćena prije provedbe mjere na temelju prijave te metodologije Komisiji.
3. Za potrebu ove Uredbe sljedeće kategorije potpora ne smatraju se transparentnima:
(a)
potpore u obliku ubrizgavanja svježeg kapitala;
(b)
potpore u obliku mjera rizičnog financiranja.
Članak 6.
Učinak poticaja
1. Ova Uredba primjenjuje se isključivo na potpore koje imaju učinak poticaja.
2. Smatra se da potpora ima učinak poticaja ako je korisnik dotičnoj državi članici podnio pisani zahtjev za potporu prije početka rada na projektu ili djelatnosti. Zahtjev za potporu mora sadržavati barem sljedeće informacije:
(a)
naziv i veličinu poduzetnika;
(b)
opis projekta ili djelatnosti, uključujući datume početka i dovršetka;
(c)
mjesto održavanja projekta ili djelatnosti;
(d)
popis prihvatljivih troškova;
(e)
vrstu (bespovratno sredstvo, zajam, jamstvo, povratni predujam ili drugo) i iznos javnog financiranja potrebnog za projekt/djelatnost.
3. Za jednokratne potpore koje se dodjeljuju velikim poduzećima smatra se da imaju učinak poticaja ako je, uz osiguravanje ispunjenja uvjeta utvrđenog u stavku 2., država članica prije dodjele dotične jednokratne potpore provjerila da se dokumentacijom koju je pripremio korisnik potvrđuje da će potpora dovesti do jednog ili više od navedenog:
(a)
znatno povećanje opsega projekta ili djelatnosti uslijed potpore;
(b)
znatno povećanje ukupnog iznosa koji korisnik troši na projekt ili djelatnost uslijed potpore;
(c)
znatno povećanje brzine dovršenja dotičnog projekta ili djelatnosti;
(d)
za jednokratne potpore za ulaganje da se bez potpore projekt ili djelatnost ne bi proveli kao takvi u dotičnom ruralnom području ili ne bi bili dovoljno profitabilni za korisnika u dotičnom ruralnom području.
4. Odstupajući od stavaka 2. i 3., smatra se da mjere u obliku poreznih pogodnosti imaju učinak poticaja ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
mjerom se utvrđuje pravo na potporu u skladu s objektivnim kriterijima i bez daljnje primjene diskrecijskog prava države članice; i
(b)
mjera je donesena i stupila je na snagu prije početka rada na projektu ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora, osim u slučaju programa koji su nasljednici poreznih programa ako je djelatnost bila obuhvaćena prethodnim programima u obliku poreznih pogodnosti.
5. Odstupajući od stavaka 2., 3. i 4. za sljedeće kategorije potpora nije nužno ili se ne smatra da imaju učinak poticaja:
(a)
programi potpora za okrupnjavanje zemljišta ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 15. ili članku 43. te:
i.
ako se programom potpore utvrđuje pravo na potporu u skladu s objektivnim kriterijima i bez daljnje primjene diskrecijskog prava države članice; i
ii.
ako je program potpore donesen i bio je na snazi prije nastanka prihvatljivih troškova korisnika na temelju članka 15. ili članka 43.;
(b)
potpore za promotivne mjere u obliku publikacija u cilju jačanja svijesti šire javnosti o poljoprivrednim proizvodima ako su ispunjeni uvjeti iz članka 24. stavka 2. točke (b);
(c)
potpore za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 25.;
(d)
potpore za nadoknadu troškova iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja te za gubitke uzrokovane tim bolestima životinja ili nametnicima bilja ako su ispunjeni uvjeti iz članka 26. stavaka 9. i 10.;
(e)
potpore za pokrivanje troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke ako su ispunjeni uvjeti iz članka 27. stavka 1. točaka (c), (d) i (e);
(f)
potpore za ulaganje u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednom gospodarstvu u skladu s člankom 29.:
(g)
potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama ako su ispunjeni uvjeti iz članka 30.;
(h)
potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 31.:
i.
potpore za uklanjanje štete na šumama uzrokovane šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja, bolestima životinja, katastrofalnim događajima i događajima povezanima s klimatskim promjenama u skladu s člankom 34. stavkom 5. točkom (d) ako su ispunjeni uvjeti u članku 34.
Članak 7.
Intenzitet potpore i prihvatljivi troškovi
1. Za izračun intenziteta potpore i prihvatljivih troškova, svi iznosi koji se upotrebljavaju trebaju biti iznosi prije odbitka poreza ili drugih naknada. Prihvatljivi troškovi popraćuju se pisanim dokazima koji trebaju biti jasni, konkretni i ažurirani.
2. Porez na dodanu vrijednost (PDV) nije prihvatljiv za potpore, osim kada se ne može tražiti njegov povrat u skladu s nacionalnim zakonodavstvom o PDV-u.
3. Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnih sredstava, iznos potpore jednak je bruto ekvivalentu bespovratnog sredstva.
4. Potpore koje se isplaćuju u više obroka potrebno je diskontirati na njihovu vrijednost na datum dodjele potpore. Prihvatljive troškove treba diskontirati na njihovu vrijednost na datum dodjele potpore. Kamatna stopa koju treba primijeniti pri diskontiranju diskontna je kamatna stopa koja se primjenjuje na datum dodjele potpore.
5. Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroci potpore diskontiraju se na temelju diskontnih stopa primjenjivih u trenutcima kada porezne pogodnosti stupe na snagu.
6. Ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova koji se, u nedostatku prihvaćene metodologije za izračunavanje njihova bruto ekvivalenta potpore, izražavaju kao postotak prihvatljivih troškova, a tom se mjerom predviđa da se u slučaju uspješnog rezultata projekta, zasnovanog na temelju razumne i promišljene pretpostavke, predujmovi vraćaju uz kamatnu stopu koja je jednaka najmanje diskontnoj stopi primjenjivoj na datum dodjele potpore, maksimalni intenzitet potpore iz poglavlja III. može se povećati za 10 postotnih bodova.
Članak 8.
Zbrajanje
1. Pri određivanju poštuju li se pragovi prijave predviđeni člankom 4. te maksimalni intenziteti potpore i maksimalni iznosi potpore utvrđeni u poglavlju III., u obzir se uzima ukupni iznos državnih potpora za djelatnost, projekt ili poduzetnika kojima je dodijeljena potpora.
2. Ako se financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom države članice kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore te gornje granice, u obzir se uzimaju samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljenog u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljnije stope financiranja utvrđene u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.
3. Potpore s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi, izuzete iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe, mogu se zbrajati s:
(a)
bilo kojom drugom državnom potporom, pod uvjetom da se dotične mjere odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi;
(b)
bilo kojom drugom državnom potporom koja se odnosi na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, isključivo ako to zbrajanje ne dovodi do premašivanja najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore koji je primjenjiv na tu potporu na temelju ove Uredbe.
4. Potpore čiji troškovi nisu prihvatljivi troškovi koje je moguće utvrditi, a koji se izuzimaju na temelju članaka 18. i 45. ove Uredbe mogu se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi.
Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi mogu se zbrajati s drugom državnom potporom bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi do najvećeg odgovarajućeg ukupnog praga za financiranje utvrđenog u odnosu na posebne okolnosti svakog slučaja na temelju ove ili druge uredbe ili odluke o općem skupnom izuzeću koju je donijela Komisija.
5. Državne potpore iz odjeljaka 1., 2. i 3. poglavlja III. ove Uredbe ne mogu se zbrajati s plaćanjima iz članka 81. stavka 2. i članka 82. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u odnosu na iste prihvatljive troškove ako bi takvo zbrajanje dovelo do toga da intenzitet potpore ili iznos potpore premaši one utvrđene u ovoj Uredbi.
6. Državne potpore koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe ne zbrajaju se s de minimis potporama u odnosu na iste prihvatljive troškove ako bi njihovo zbrajanje dovelo do toga da intenzitet potpore ili iznos potpore premaši one iz poglavlja III.
7. Potpore za ulaganja namijenjena obnovi potencijala poljoprivredne proizvodnje iz članka 14. stavka 3. točke (e) ne mogu se zbrajati s potporom za nadoknadu materijalne štete navedene u člancima 25., 26. i 30. ove Uredbe.
8. Potpore za osnivanje skupina i organizacija proizvođača u sektoru poljoprivrede kako je navedeno u članku 19. ove Uredbe ne mogu se zbrajati s potporom za uspostavljanje skupina i organizacija proizvođača u sektoru poljoprivrede iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013.
Početne potpore za mlade poljoprivrednike i početne potpore za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava iz članka 18. ove Uredbe ne mogu se zbrajati s potporama za pokretanje poslovanja za mlade poljoprivrednike ili za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava iz članka 19. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i iii. Uredbe (EU) br. 1305/20013 ako bi takvo zbrajanje dovelo do iznosa potpore višeg od onog koji je utvrđen u ovoj Uredbi.
Članak 9.
Objavljivanje i informacije
1. Putem web-aplikacije za prijavu u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 794/2004 države članice Komisiji šalju sažetak informacija koje se odnose na te potpore u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. ovoj Uredbi najkasnije 10 radnih dana prije datuma stupanja na snagu programa potpora izuzetog od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe ili dodjele jednokratne potpore izuzete na temelju ove Uredbe.
U roku od 10 radnih dana od primitka tog sažetka informacija, Komisija državi članici šalje obavijest o primitku s identifikacijskim brojem potpore.
2. Dotična država članica osigurava da na sveobuhvatnom web-mjestu o državnim potporama, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, bude objavljeno sljedeće:
(a)
sažetak informacija iz stavka 1. ili poveznica na njega;
(b)
cjeloviti tekst svake potpore iz stavka 1., uključujući njegove izmjene, ili poveznica za pristup cjelovitom tekstu;
(c)
informacije iz Priloga III. ovoj Uredbi o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje sljedeće iznose:
i.
60 000 EUR za korisnike koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom;
ii.
500 000 EUR za korisnike u sektoru prerade poljoprivrednih proizvoda i stavljanja na tržište poljoprivrednih proizvoda, u sektoru šumarstva ili djelatnostima koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora.
3. Za programe potpora u obliku poreznih pogodnosti ti se uvjeti smatraju ispunjenima ako država članica objavi tražene informacije o pojedinačnim iznosima potpore u sljedećim rasponima u milijunima EUR:
(a)
0,06 - 0,5 samo za primarnu poljoprivrednu proizvodnju;
(b)
0,5 - 1;
(c)
1 do 2;
(d)
2 do 5;
(e)
5 do 10;
(f)
10 do 30; i
(g)
30 i više.
4. Podaci iz prethodno navedenog stavka 2. točke (c) organizirani su i dostupni u standardiziranom obliku opisanom u Prilogu III. i omogućuje se njihovo učinkovito pretraživanje i funkcije preuzimanja podataka. Informacije iz stavka 2. objavljuju se u roku od šest mjeseci od datuma dodjele potpore ili, za potpore u obliku poreznih pogodnosti, u roku od godine dana od roka za podnošenje porezne prijave te su dostupne najmanje 10 godina od datuma dodjele potpore.
5. Cjeloviti tekst programa potpore ili jednokratnih potpora iz stavka 1. uključuje osobito izričito upućivanje na ovu Uredbu citirajući njezin naslov i upućivanje na objavu u Službenom listu Europske unije i na određene odredbe poglavlja III. koje se odnose na taj akt, ili prema potrebi, na nacionalno pravo kojim se osigurava poštovanje mjerodavnih odredbi ove Uredbe. Uz uputu na Uredbu navode se i njezine provedbene odredbe i izmjene.
6. Komisija na svojem web-mjestu objavljuje:
(a)
sažetak podataka iz stavka 1.;
(b)
poveznice na web-mjesta o državnim potporama svake države članice kako je navedeno u stavku 2.;
7. Države članice usklađuju se s odredbama stavaka 2., 3. i 4. najkasnije dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 10.
Izbjegavanje dvostrukog objavljivanja
Ako je dodjela pojedinačne potpore obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 te je sufinancirana u okviru EPFRR-a ili dodijeljena kao dodatno nacionalno financiranje za takve sufinancirane mjere, države članice mogu odlučiti ne objaviti je na web-mjestu o državnim potporama iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe, pod uvjetom da je dodjela pojedinačne potpore već objavljena u skladu s člancima 111., 112. i 113. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (32). U tom bi slučaju država članica na web-mjestu o državnim potporama iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe trebala uputiti na web-mjesto iz članka 111. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
POGLAVLJE II.
POSTUPOVNI ZAHTJEVI
Članak 11.
Ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća
Ako država članica dodijeli potporu koja je navodno izuzeta od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe, a da nisu ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavljima I. do III., Komisija može, nakon što je dotičnoj državi članici dala mogućnost da se očituje, donijeti odluku u kojoj se navodi da sve buduće mjere potpora koje donosi dotična država članica, a koje bi inače ispunjavale zahtjeve iz ove Uredbe, ili dio njih, moraju biti prijavljene Komisiji u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Potpore koje podliježu obvezi prijave mogu se ograničiti na određene vrste potpora, na potpore koje se dodjeljuju u korist određenih korisnika ili na potpore koje su donijela određena tijela uprave dotičnih država članica.
Članak 12.
Izvješćivanje
1. Države članice Komisiji u elektroničkom obliku šalju godišnje izvješće iz poglavlja III. Uredbe (EZ) br. 794/2004 o primjeni ove Uredbe u pogledu svake cijele godine ili svakog dijela godine tijekom kojeg se ova Uredba primjenjuje.
2. Godišnje izvješće sadržava i informacije o sljedećem:
(a)
bolestima životinja ili nametnicima bilja navedenima u članku 26.;
(b)
meteorološkim podacima o vrsti, vremenu nastanka, relativnoj jakosti i mjestu klimatske pojave koja se može izjednačiti s elementarnom nepogodom iz članka 25. ili elementarnim nepogodama u sektoru poljoprivrede iz članka 30.
Članak 13.
Praćenje
Države članice vode detaljnu evidenciju s informacijama i pratećom dokumentacijom potrebnima kako bi se utvrdilo da su ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi. Ta se evidencija čuva 10 godina od datuma dodjele jednokratne potpore ili dodjele posljednje potpore na temelju programa potpora. Država članica u roku od 20 radnih dana, ili dužem roku ako je tako utvrđeno u zahtjevu, Komisiji dostavlja sve informacije i prateću dokumentaciju koje Komisija smatra potrebnima za praćenje primjene ove Uredbe.
POGLAVLJE III.
VRSTE POTPORA
ODJELJAK 1.
Potpore u korist MSP-ova koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda
Članak 14.
Potpore za ulaganja u materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu na poljoprivrednim gospodarstvima povezana s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom
1. Potpore za ulaganja u materijalnu ili nematerijalnu imovinu na poljoprivrednim gospodarstvima povezana s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. do 14. ovog članka i poglavlja I.
2. Ulaganje može provoditi jedan ili više korisnika ili se ono odnosi na materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu koju upotrebljava jedan ili više korisnika.
3. Ulaganje mora imati barem jedan od sljedećih ciljeva:
(a)
poboljšanje ukupnih rezultata i održivosti poljoprivrednoga gospodarstva, osobito smanjenjem troškova proizvodnje ili poboljšanjem i preusmjerenjem proizvodnje;
(b)
poboljšanje prirodnog okoliša, higijenskih uvjeta ili standarda dobrobiti životinja, uz uvjet da predmetno ulaganje nadilazi standarde Unije koji su na snazi;
(c)
stvaranje i poboljšanje infrastrukture povezane s razvojem, prilagodbom i modernizacijom poljoprivrede, uključujući pristup poljoprivrednom zemljištu, okrupnjavanje zemljišta i poboljšanje, opskrbu i uštedu energije i vode;
(d)
ostvarivanje agro-okolišnih i klimatskih ciljeva, očuvanje biološke raznolikosti vrsta i staništa te povećanje vrijednosti javnog prostora područja mreže Natura 2000 ili drugih sustava visoke prirodne vrijednosti, kako je definirano u nacionalnim ili regionalnim programima ruralnog razvoja država članica, sve dok su ulaganja neproduktivna;
(e)
ponovna uspostava proizvodnog potencijala koji je oštećen elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, bolestima životinja ili nametnicima bilja te sprječavanje šteta koje uzrokuju ti događaji.
4. Ulaganje može biti povezano s proizvodnjom biogoriva na razini gospodarstva ili energije iz obnovljivih izvora, uz uvjet da proizvodnja ne bude veća od prosječne godišnje potrošnje goriva ili energije dotičnog gospodarstva.
Ako je ulaganje namijenjeno proizvodnji biogoriva, proizvodni kapacitet proizvodnih postrojenja manji je ili jednak godišnjoj prosječnoj potrošnji goriva za prijevoz na poljoprivrednom gospodarstvu, a proizvedeno biogorivo ne smije se prodavati na tržištu.
U slučaju ulaganja u proizvodnju toplinske i električne energije iz obnovljivih izvora na poljoprivrednim gospodarstvima, objekti za proizvodnju korisniku služe isključivo za vlastite energetske potrebe i njihov je proizvodni kapacitet manji ili jednak zajedničkom prosjeku godišnje potrošnje toplinske i električne energije na poljoprivrednom gospodarstvu, uključujući i poljoprivredno kućanstvo. Prodaja električne energije električnoj mreži dopuštena je samo ako se poštuje granica vlastite godišnje potrošnje.
Ako ulaganje provodi više korisnika radi zadovoljenja vlastitih potreba za biogorivom i energijom, prosječna godišnja potrošnja zbraja se tako da odgovara iznosu prosječne godišnje potrošnje svih korisnika.
Ulaganja u infrastrukturu obnovljivih izvora energije koja troši ili proizvodi energiju sukladna su s minimalnim standardima energetske učinkovitosti, ako takvi standardi postoje na nacionalnoj razini.
Ulaganja u postrojenja čija je glavna svrha proizvodnja električne energije iz biomase nisu prihvatljiva za potporu, osim ako je najmanji postotak toplinske energije, kako ga odrede države članice, iskorišten.
Države članice utvrđuju pragove za maksimalne udjele žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećera i uljanica koje se koriste za proizvodnju bioenergije, uključujući biogoriva, za različite vrste postrojenja. Potpora projektima za ulaganje u bioenergiju ograničava se na bioenergiju koja ispunjava primjenjive kriterije održivosti utvrđene u zakonodavstvu Unije, uključujući članak 17. stavke 2. do 6. Direktive 2009/28/EZ.
5. Ulaganje mora biti u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
6. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
troškovi izgradnje, stjecanja, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne djelatnosti;
(b)
nabavu ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdatcima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi za neproduktivna ulaganja povezana s ciljevima iz stavka 3. točke (d);
(f)
u slučaju navodnjavanja, prihvatljivima se smatraju troškovi ulaganja koja ispunjavaju sljedeće uvjete:
i.
Komisija je obaviještena o planu upravljanja riječnim slivom za cijelo područje u kojem se provodi ulaganje, te za sva druga područja čiji okoliš može biti zahvaćen tim ulaganjem, kako je predviđeno člankom 13. Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (33). Mjere koje se provode prema planu upravljanja riječnim slivom u skladu s člankom 11. navedene Direktive i važne su za poljoprivredni sektor moraju se navesti u relevantnom programu mjera. Mjerenje vode kojim se omogućuje mjerenje potrošnje vode na razini ulaganja koje prima potporu mora biti uvedeno ili se mora uvesti kao dio ulaganja;
ii.
ulaganje mora dovesti do smanjenja potrošnje vode od najmanje 25 %;
Međutim, u pogledu točke (f) ulaganje koje utječe na podzemne ili površinske vode čije je stanje u predmetnom planu upravljanja riječnim slivom utvrđeno kao manje od dobrog zbog razloga povezanih s količinom vode, kao i ulaganja koja će rezultirati neto povećanjem navodnjavanog područja na štetu određenih podzemnih ili površinskih voda nije prihvatljivo za potporu prema ovom članku.
Uvjeti iz prethodno navedene točke (f) podtočaka i. i ii. ne primjenjuju se na ulaganje u postojeće objekte koje utječe samo na energetsku učinkovitost ili na ulaganje za stvaranje rezervoara ili na ulaganje u korištenje reciklirane vode koje ne utječe na podzemne ili površinske vode;
(g)
u slučaju ulaganja kojima je cilj obnova poljoprivrednog proizvodnog potencijala koji je oštećen elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, bolestima životinja ili nametnicima bilja, prihvatljivi troškovi mogu uključivati troškove nastale obnovom potencijala poljoprivredne proizvodnje do razine na kojoj je bio prije pojave tih događaja.
(h)
u slučaju ulaganja kojima je cilj sprječavanje šteta uzrokovanih elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, bolestima životinja ili nametnicima bilja, prihvatljivi troškovi mogu uključivati troškove određenih preventivnih mjera.
7. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 6. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
8. Od 1. siječnja 2017. u slučaju navodnjavanja, potporu isplaćuju samo države članice koje, u pogledu područja riječnog sliva na kojem se provodi ulaganje, osiguraju doprinos različitih načina korištenja vodama povratu troškova vodnih usluga poljoprivrednog sektora u skladu s člankom 9. stavkom 1. prvom alinejom Direktive 2000/60/EZ uzimajući u obzir, ako je primjereno, socijalne, ekološke i gospodarske učinke povrata te zemljopisne i klimatske uvjete zahvaćene regije ili regija.
9. Potpora se ne dodjeljuje za sljedeće:
(a)
kupnju proizvodnih prava, prava na plaćanja i jednogodišnjeg bilja;
(b)
sadnju jednogodišnjeg bilja;
(c)
odvodnjavanje;
(d)
ulaganja za usklađivanje sa standardima Unije, osim potpore dodijeljene mladim poljoprivrednicima unutar 24 mjeseca od osnivanja poljoprivrednoga gospodarstva;
(e)
nabavu životinja, osim potpora dodijeljenih za ulaganja prema stavku 3. točki (e).
10. Potpore ne smiju biti ograničene na pojedine poljoprivredne proizvode i stoga moraju biti dostupne ili svim sektorima primarne poljoprivredne proizvodnje ili čitavom sektoru proizvodnje bilja ili čitavom sektoru proizvodnje životinja. Međutim, države članice mogu izuzeti određene proizvode zbog prevelikog kapaciteta na unutarnjem tržištu ili pomanjkanja prodajnih mogućnosti.
11. Potpore navedene u stavku 1. ne dodjeljuju se ako se pritom povrjeđuju bilo kakve zabrane ili ograničenja utvrđena u Uredbi (EU) br. 1308/2013, čak i ako se takve zabrane i ograničenja odnose samo na potpore Unije predviđene tom Uredbom.
12. Intenzitet potpora ograničava se na:
(a)
75 % iznosa prihvatljivih troškova u najudaljenijim regijama;
(b)
75 % iznosa prihvatljivih troškova na manjim egejskim otocima;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih troškova u slabije razvijenim regijama i u svim regijama čiji je BDP po stanovniku za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. bio niži od 75 % prosjeka EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku iznad 75 % prosječnog BDP-a EU-27;
(d)
40 % iznosa prihvatljivih troškova u ostalim regijama.
13. Stope predviđene u stavku 12. mogu se povećati za 20 postotnih bodova ako maksimalni intenzitet potpore ne premašuje 90 % za:
(a)
mlade poljoprivrednike ili poljoprivrednike koji su uspostavili gospodarstvo tijekom pet godina prije datuma podnošenja zahtjeva za potporu;
(b)
zajednička ulaganja, kao što su spremišta koja upotrebljavaju skupine poljoprivrednika ili objekti za pripremu poljoprivrednih proizvoda prije stavljanja na tržište, i integrirane projekte kojima je obuhvaćeno nekoliko mjera predviđenih Uredbom (EU) br. 1305/2013, uključujući i mjere povezane sa spajanjem organizacija proizvođača;
(c)
ulaganja u područjima s prirodnim ili drugim posebnim ograničenjima;
(d)
djelatnosti kojima se potpora daje u okviru Europskog partnerstva za inovacije (EPI), kao što je ulaganje u novu staju, čime se omogućuje testiranje nove prakse smještaja životinja, koju je osmislila operativna skupina poljoprivrednika, znanstvenika i nevladine udruge koja se bavi dobrobiti životinja;
(e)
ulaganja za poboljšanje prirodnog okoliša, higijenskih uvjeta ili standarda dobrobiti životinja, kako je navedeno u stavku 3. točki (b); u ovom slučaju povećana stopa predviđena u ovom stavku primjenjuje se samo na dodatne troškove nužne za postizanje razine koja premašuje standarde Unije koji su na snazi i ne dovodi do povećanja proizvodnog kapaciteta.
14. U pogledu neproduktivnih ulaganja iz stavka 3. točke (d) i ulaganja u obnovu proizvodnog potencijala iz stavka 3. točke (e), maksimalni intenzitet potpore ne premašuje 100 %.
Za ulaganja u vezi s preventivnim mjerama iz stavka 3. točke (e) maksimalni intenzitet potpore ne premašuje 80 %. Međutim, može se povećati do 100 % ako ulaganje zajednički provodi više korisnika.
Članak 15.
Potpora za okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta
Potpore za okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. točke 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u poglavlju I. i ako su dodijeljene te ograničene na pravne i administrativne troškove, uključujući troškove izmjere, u visini do 100 % stvarno nastalih troškova.
Članak 16.
Potpore za ulaganja koja se odnose na premještaj poljoprivrednih zgrada
1. Potpore za premještaj poljoprivrednih zgrada spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 5. ovog članka i u poglavlju I.
2. Cilj premještaja poljoprivredne zgrade mora biti u javnom interesu.
Javni interes na koji se poziva radi opravdanja dodjele potpore na temelju ovog članka utvrđen je u mjerodavnim propisima dotične države članice.
3. Kada se premještaj sastoji od rastavljanja, premještanja i ponovne izgradnje postojećih objekata, intenzitet potpore ograničen je na 100 % stvarno nastalih troškova takvih postupaka;
4. Kada, uz rastavljanje, premještanje i ponovnu izgradnju postojećih objekata kako je navedeno u stavku 3., premještaj za posljedicu ima modernizaciju tih objekata ili povećanje proizvodnog kapaciteta, primjenjuju se intenziteti potpora za ulaganja iz članka 14. stavaka 12. i 13. za troškove povezane s modernizacijom objekata ili povećanjem proizvodnog kapaciteta.
Za potrebe ovog stavka sama zamjena postojeće zgrade ili objekata novom, modernom zgradom ili objektima bez temeljite promjene proizvodnje ili tehnologije za proizvodnju ne smatra se modernizacijom.
5. Maksimalni intenzitet potpore može dosegnuti do 100 % prihvatljivih troškova ako se premještaj odnosi na djelatnosti u blizini ruralnih naselja, u cilju poboljšanja kvalitete života ili povećanja ekološke učinkovitosti ruralnog naselja.
Članak 17.
Potpore za ulaganja u vezi s preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda
1. Potpore za ulaganja u materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu u vezi s preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. do 10. ovog članka i poglavlja I.
2. Ovo ulaganje odnosi se na preradu poljoprivrednih proizvoda ili stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda.
3. Ulaganja u vezi s proizvodnjom biogoriva proizvedenog iz prehrambenih sirovina nisu prihvatljiva za potporu u skladu s ovim člankom.
4. Ulaganje mora biti u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotičnih država članica o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
5. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne djelatnosti;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdatcima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava, žigova.
6. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 5. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
7. Potpora se ne dodjeljuje za ulaganja namijenjena usklađivanju sa standardima Unije.
8. Potpora se ne dodjeljuje ako se pritom povrjeđuju bilo kakve zabrane ili ograničenja utvrđena u Uredbi (EU) br. 1308/2013, čak i ako se te zabrane i ograničenja odnose samo na potpore Unije predviđene tom Uredbom.
9. Intenzitet potpore ne premašuje:
(a)
75 % iznosa prihvatljivih troškova u najudaljenijim regijama;
(b)
75 % iznosa prihvatljivih troškova na manjim egejskim otocima;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih troškova u slabije razvijenim regijama i u svim regijama čiji je BDP po stanovniku za razdoblje od 2007. do 2013. bio niži od 75 % prosjeka EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku iznad 75 % prosječnog BDP-a EU-27;
(d)
40 % iznosa prihvatljivih troškova u ostalim regijama.
10. Stope predviđene u stavku 9. mogu se povećati za 20 postotnih bodova ako maksimalni intenzitet potpore ne premašuje 90 % za aktivnosti:
(a)
povezane sa spajanjem organizacija proizvođača; ili
(b)
kojima se potpora daje u okviru EIP-a.
Članak 18.
Početne potpore za mlade poljoprivrednike i razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava
1. Početne potpore za mlade poljoprivrednike i početne potpore za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 5. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju mladim poljoprivrednicima kako su definirani u članku 2. stavku 34. ove Uredbe ili malim poljoprivrednim gospodarstvima kako ih definiraju države članice.
Države članice daju onu definiciju malih poljoprivrednih gospodarstava koju je Komisija obuhvatila i odobrila u odgovarajućim programima ruralnog razvoja.
Države članice definiraju gornji i donji prag za pristup početnim potporama za mlade poljoprivrednike i razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava u smislu proizvodnog potencijala poljoprivrednoga gospodarstva, mjereno standardnim rezultatom, kako je definirano u članku 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 1242/2008 (34), ili njegovim ekvivalentom. Donji prag za pristup početnim potporama za mlade poljoprivrednike viši je od gornjeg praga za pristup potpori za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava.
Potpore su ograničene na mikro i mala poduzeća.
3. Ako se potpora dodjeljuje mladom poljoprivredniku koji uspostavlja gospodarstvo u obliku pravne osobe, mladi poljoprivrednik izvršava stvarnu i dugoročnu kontrolu nad tom pravnom osobom u smislu odluka povezanih s upravljanjem, koristima i financijskim rizicima. Ako u kapitalu ili upravljanju pravne osobe sudjeluje nekoliko fizičkih osoba, uključujući osobe koje nisu mladi poljoprivrednici, mladi poljoprivrednik ima mogućnost izvršavati takvu učinkovitu i dugoročnu kontrolu samostalno ili zajedno s drugim osobama. Ako je pravna osoba pod samostalnom ili zajedničkom kontrolom druge pravne osobe, ti se zahtjevi primjenjuju na sve fizičke osobe koje imaju kontrolu nad tom drugom pravnom osobom.
4. Uvjet za potporu je podnošenje poslovnog plana nadležnom tijelu dotične države članice koji se počinje primjenjivati u roku od devet mjeseci od dana donošenja odluke o dodjeli potpore.
U poslovnom se planu opisuje najmanje sljedeće:
(a)
u slučaju početne potpore za mlade poljoprivrednike:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva;
ii.
pokazatelji i ciljevi za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva;
iii.
podaci o aktivnostima, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, potrebne za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva, kao što su ulaganja, osposobljavanje, savjetovanje;
(b)
u slučaju početne potpore za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva;
ii.
podaci o aktivnostima, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, kojima bi se podržalo ostvarivanje gospodarske održivosti, kao što su ulaganja, osposobljavanje, suradnja.
5. Za mlade poljoprivrednike poslovnim planom iz stavka 4. točke (a) ovog članka predviđa se da korisnik mora biti u skladu s definicijom aktivnog poljoprivrednika predviđenom člankom 2. stavkom 42. u roku od 18 mjeseci od osnivanja. Međutim, ako korisnik ne posjeduje odgovarajuće stručne vještine i znanja iz te definicije, korisnik ima pravo na primanje potpore, pod uvjetom da se obveže steći ta znanja i te stručne vještine i znanja u razdoblju od 36 mjeseci od datuma donošenja odluke o dodjeli potpore. Ta se obveza mora uključiti u poslovni plan.
6. Potpore se dodjeljuju ili isplaćuju u najmanje dvije tranše ili dva obroka tijekom razdoblja od najviše pet godina.
Kada je riječ o mladim poljoprivrednicima, uvjet za plaćanje zadnje tranše ili obroka potpore ispravna je provedba poslovnog plana navedenog u stavku 4. točki (a).
7. Iznos potpore po mladom poljoprivredniku temelji se na društveno-gospodarskom stanju dotične države članice i ograničava se na 70 000 EUR.
Iznos potpore po malom gospodarstvu ograničava se na 15 000 EUR.
Članak 19.
Početne potpore za skupine i organizacije proizvođača u sektoru poljoprivrede
1. Početne potpore za skupine i organizacije proizvođača spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Za potporu su prihvatljive samo one skupine ili organizacije proizvođača koje je na temelju podnesenog poslovnog plana službeno priznalo nadležno tijelo dotične države članice.
3. Potpora se dodjeljuje podliježući obvezi dotične države članice da provjeri jesu li ciljevi poslovnog plana iz stavka 2. postignuti u roku od pet godina od datuma službenog priznanja skupine ili organizacije proizvođača.
4. Sporazumi, odluke i usklađene prakse zaključeni u okviru skupine ili organizacije proizvođača u skladu su s pravilima o tržišnom natjecanju kako se primjenjuju na temelju članaka 206. do 210. Uredbe (EU) br. 1308/2013.
5. Potpore se ne dodjeljuju:
(a)
organizacijama proizvođača, subjektima ili tijelima kao što su trgovačka društva ili zadruge čiji je cilj upravljanje jednim poljoprivrednim gospodarstvom ili više njih i koje je stoga zapravo potrebno smatrati jednim proizvođačem;
(b)
poljoprivrednim udruženjima koja obavljaju zadatke kao što su uzajamna pomoć te usluge zamjene na gospodarstvu i upravljanja gospodarstvom članova, a da ona nisu uključena u zajedničku prilagodbu ponude tržištu;
(c)
skupinama, organizacijama ili udruženjima proizvođača čiji ciljevi nisu spojivi s člankom 152. stavkom 1. točkom (c) i stavkom 3. te člankom 156. Uredbe (EU) br. 1308/2013.
6. Potpora obuhvaća sljedeće prihvatljive troškove: troškove najma odgovarajućih prostora, nabavu uredske opreme, uključujući računalni hardver i softver, troškove administrativnog osoblja, režijske troškove i troškove pravnih i upravnih postupaka.
Ako se prostori kupuju, prihvatljivi troškovi za te prostore ograničeni su na troškove najma po tržišnim cijenama.
7. Potpore se isplaćuju kao paušalne potpore u godišnjim obrocima za prvih pet godina od dana kada je nadležno tijelo službeno priznalo skupinu ili organizaciju proizvođača na temelju poslovnog plana iz stavka 2.
Države članice isplaćuju zadnji obrok tek nakon što su provjerile ispravnu provedbu tog poslovnog plana.
Potpore se postupno smanjuju.
8. Intenzitet potpore ograničava se na 100 % prihvatljivih troškova.
9. Iznos potpore ograničava se na 500 000 EUR.
Članak 20.
Potpore za proizvođače poljoprivrednih proizvoda koji sudjeluju u programima kvalitete
1. Sljedeće kategorije potpora proizvođačima poljoprivrednih proizvoda spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3.:
(a)
potpore za proizvođače koji prvi put sudjeluju u programima kvalitete ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i u poglavlju I.;
(b)
potpore za troškove obveznih mjera kontrole povezane s programima kvalitete koje prema zakonodavstvu Unije ili pojedine države poduzima nadležno tijelo ili se poduzimaju u njegovo ime, ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2., 4., 6., 7. i 8. ovog članka i u poglavlju I.;
(c)
potpore za troškove istraživanja tržišta, idejnog stvaranja i oblikovanja proizvoda te izrade zahtjeva za priznavanje programa kvalitete ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2., 6., 7. i 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore iz stavka 1. dodjeljuju se u vezi sa sljedećim programima kvalitete:
(a)
programi kvalitete utvrđeni sljedećim uredbama i odredbama:
i.
dio II. glava II. poglavlje I. odjeljak 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 u pogledu vina;
ii.
Uredba (EZ) br. 1151/2012;
iii.
Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 (35);
iv.
Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (36);
v.
Uredba (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (37);
(b)
programi kvalitete, uključujući programe certificiranja poljoprivrednih gospodarstava, za poljoprivredne proizvode koje države članice priznaju kao usklađene sa sljedećim kriterijima:
i.
posebnost konačnog proizvoda proizvedenog u skladu s tim programima kvalitete proizlazi iz jasnih obveza da se zajamče:
-
specifične karakteristike proizvoda, ili
-
specifične metode uzgoja ili proizvodnje, ili
-
kvaliteta konačnog proizvoda koja značajno premašuje komercijalne standarde za robu u pogledu zdravlja ljudi, životinja i bilja, dobrobiti životinja ili zaštite okoliša;
ii.
program kvalitete mora biti otvoren svim proizvođačima;
iii.
program kvalitete mora uključivati obvezujuće specifikacije konačnog proizvoda, a sukladnost s navedenim specifikacijama moraju potvrditi tijela javne vlasti ili neovisno inspekcijsko tijelo;
iv.
program kvalitete mora biti transparentan i osiguravati potpunu sljedivost poljoprivrednih proizvoda;
(c)
dobrovoljni programi certificiranja poljoprivrednih proizvoda za koje dotična država članica priznaje da ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Komunikaciji Komisije o smjernicama EU-a za najbolju praksu u dobrovoljnim programima certificiranja za poljoprivredne proizvode i hranu (38).
3. Potpore navedene u stavku 1. točki (a) dodjeljuju se proizvođačima poljoprivrednih proizvoda u obliku godišnjeg poticaja čija se razina određuje u skladu s razinom fiksnih troškova nastalih sudjelovanjem u programima kvalitete.
4. Potpore iz stavka 1. točaka (a) i (b) ne dodjeljuju se za troškove kontrola koje je proveo sam korisnik ili u slučaju kad zakonodavstvo Unije predviđa da troškove kontrola trebaju snositi proizvođači poljoprivrednih proizvoda i skupine proizvođača, bez određivanja stvarne razine naknada.
5. Potpore iz stavka 1. točke (a) dodjeljuju se za razdoblje od najviše pet godina i ograničavaju se na 3 000 EUR godišnje po korisniku.
6. Potpore su dostupne svim prihvatljivim poduzetnicima na dotičnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
7. Potpora iz stavka 1. točaka (b) i (c) ne uključuje izravna plaćanja korisnicima.
Potpora iz stavka 1. točaka (b) i (c) isplaćuje se tijelu koje je odgovorno za mjere kontrole, pružatelju usluge istraživanja ili pružatelju usluge savjetovanja.
8. Potpora iz stavka 1. točaka (b) i (c) ograničava se na 100 % stvarno nastalih troškova.
Članak 21.
Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja
1. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore obuhvaćaju mjere stručnog osposobljavanja i stjecanja vještina uključujući tečajeve, radionice i podučavanje, demonstracijske aktivnosti i aktivnosti informiranja.
Potporama se može obuhvatiti i kratkoročna razmjena znanja o upravljanju gospodarstvom i posjete gospodarstvu.
Potpora za demonstracijske aktivnosti može obuhvatiti relevantne troškove ulaganja.
3. Potporama su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
troškovi organizacije stručnog osposobljavanja, mjera stjecanja vještina, uključujući tečajeve, radionice i podučavanje, demonstracijskih aktivnosti ili aktivnosti informiranja;
(b)
troškovi putovanja, smještaja i troškovi dnevnica sudionika;
(c)
troškovi pružanja usluga zamjene tijekom odsutnosti sudionika;
(d)
u slučaju demonstracijskih projekata u vezi s ulaganjima:
i.
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne djelatnosti;
ii.
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
iii.
opći troškovi povezani s izdatcima iz točaka i. i ii., kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka i. i ii.;
iv.
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova.
4. Troškovi iz stavka 3. točke (d) prihvatljivi su samo u mjeri u kojoj su upotrijebljeni za demonstracijski projekt i za vrijeme trajanja demonstracijskog projekta.
Izračunani na temelju općeprihvaćenih računovodstvenih načela, prihvatljivim troškovima smatraju samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta.
5. Potpora iz stavka 3. točaka (a) i (c) ne uključuje izravna plaćanja korisnicima.
Potpora iz stavka 3. točaka (a) i (c) isplaćuje se pružatelju usluge prenošenja znanja i aktivnosti informiranja.
6. Subjekti koji pružaju usluge prenošenja znanja i aktivnosti informiranja imaju odgovarajuće kapacitete u smislu kvalificiranog osoblja i redovitog usavršavanja za izvršavanje ove zadaće.
Usluge iz stavka 2. mogu pružati skupine proizvođača ili druge organizacije, bez obzira na njihovu veličinu.
7. Potpore su dostupne svim prihvatljivim poduzetnicima u predmetnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
Ako pružanje usluga iz stavka 2. obavljaju skupine proizvođača i druge organizacije, članstvo u takvim skupinama ili organizacijama ne smije biti uvjet za pristup uslugama.
Sav doprinos nečlanova u administrativnim troškovima dotične skupine ili organizacije proizvođača ograničava se na troškove pružanja usluga iz stavka 2.
8. Intenzitet potpore ograničava se na 100 % prihvatljivih troškova.
U slučaju demonstracijskih projekata iz stavka 3. točke (d) maksimalni iznos potpore ograničava se na 100 000 EUR tijekom 3 fiskalne godine.
Članak 22.
Potpore za savjetodavne usluge
1. Potpore za savjetodavne usluge spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore su oblikovane kako bi poduzetnicima koji djeluju u poljoprivrednom sektoru i mladim poljoprivrednicima pomogle iskoristiti savjetodavne usluge za poboljšanje gospodarske i ekološke učinkovitosti te zaštitu klime i otpornosti njihova poduzeća ili ulaganja.
3. Savjetovanje poljoprivrednika povezano je s najmanje jednim prioritetom Unije za ruralni razvoj u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 1305/2013 i obuhvaća barem jedan od sljedećih elemenata:
(a)
obveze koje proizlaze iz propisanih zahtjeva upravljanja ili standarda za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete predviđene u glavi VI. poglavlju I. Uredbe (EU) br. 1306/2013;
(b)
prema potrebi, poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš utvrđene u glavi III. poglavlju 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013 te održavanje poljoprivredne površine iz članka 4. stavka 1. točke (c) te Uredbe;
(c)
mjere u cilju modernizacije, izgradnje konkurentnosti, sektorske integracije, inovacija, usmjeravanja prema tržištu i promicanja poduzetništva;
(d)
zahtjeve kako ih definiraju države članice za provedbu članka 11. stavka 3. Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.
(e)
zahtjeve kako ih definiraju države članice za provedbu članka 55. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (39), a posebno radi usklađivanja s općim načelima integrirane zaštite bilja iz članka 14. Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (40);
(f)
prema potrebi, standarde zaštite na radu ili sigurnosne standarde povezane s poljoprivrednim gospodarstvom;
(g)
posebno savjetovanje za poljoprivrednike koji po prvi put uspostavljaju poljoprivredno gospodarstvo, uključujući savjetovanje o gospodarskoj i okolišnoj održivosti.
4. Savjeti mogu obuhvaćati i pitanja osim onih navedenih u stavku 3. ovog članka, koja se odnose na ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu, bioraznolikost i zaštitu voda kako je utvrđeno u Prilogu I. Uredbi EU br. 1307/2013 ili pitanja koja se odnose na gospodarsku i ekološku učinkovitost poljoprivrednoga gospodarstva, uključujući aspekte konkurentnosti. To može uključivati savjete o razvoju kratkih lanaca opskrbe, ekološkom uzgoju i zdravstvenim aspektima stočarske proizvodnje.
5. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima. Potpora se isplaćuje pružatelju savjetodavnih usluga.
6. Tijela odabrana za pružanje savjetodavnih usluga imaju odgovarajuće resurse u smislu kvalificiranog osoblja koje se redovito usavršava te savjetodavno iskustvo i pouzdanost u područjima za koja pružaju savjetovanje.
Savjetodavne usluge mogu pružati skupine proizvođača ili druge organizacije, bez obzira na njihovu veličinu.
Kada se pruža savjetovanje, pružatelj savjetodavnih usluga poštuje obveze tajnosti podataka iz članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
7. Potpore su dostupne svim prihvatljivim poduzetnicima na dotičnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
Ako savjetodavne usluge pružaju skupine proizvođača ili organizacije, članstvo u takvim skupinama ili organizacijama ne smije biti uvjet za pristup usluzi.
Sav doprinos nečlanova u administrativnim troškovima predmetne skupine ili organizacije ograničen je na troškove pružanja te savjetodavne usluge.
8. Iznos potpore ograničava se na 1 500 EUR.
Članak 23.
Potpore za usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu
1. Potpore za usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 5. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potporom su obuhvaćeni stvarno nastali troškovi zamjene poljoprivrednika, fizičke osobe koja je član poljoprivrednog kućanstva ili poljoprivrednog radnika tijekom njihova izostanka s posla zbog bolesti, uključujući bolest djeteta, godišnjeg odmora, rodiljnog i roditeljskog dopusta, te u slučaju smrti.
3. Ukupno trajanje zamjene ograničeno je na tri mjeseca godišnje po korisniku, osim zamjene u slučaju rodiljnog i roditeljskog dopusta, kada je ograničeno na šest mjeseci.
4. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima.
Potpora se isplaćuje pružatelju usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu.
Usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu mogu pružati skupine proizvođača ili druge organizacije, bez obzira na njihovu veličinu. U tom slučaju članstvo u takvim skupinama ili organizacijama ne smije biti uvjet za pristup uslugama.
5. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % stvarno nastalih troškova.
Članak 24.
Potpore za promotivne mjere u korist poljoprivrednih proizvoda
1. Potpore za promotivne mjere u korist poljoprivrednih proizvoda spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potporom su obuhvaćeni troškovi za:
(a)
organizaciju i sudjelovanje na natjecanjima, sajmovima i izložbama;
(b)
publikacije u cilju jačanja svijesti šire javnosti o poljoprivrednim proizvodima.
3. Publikacije iz stavka 2. točke (b) ne odnose se na određenog poduzetnika, trgovačku marku ili podrijetlo.
Međutim, to se ograničenje ne primjenjuje na upućivanje na podrijetlo poljoprivrednih proizvoda obuhvaćenih:
(a)
programima kvalitete iz članka 20. stavka 2. točke (a), pod uvjetom da upućivanje točno odgovara onima koje je zaštitila Unija;
(b)
programima kvalitete iz članka 20. stavka 2. točaka (b) i (c), pod uvjetom da je upućivanje u obavijesti sekundarno.
4. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi organizacije i sudjelovanja na natjecanjima, sajmovima ili izložbama iz stavka 2. točke (a):
(a)
pristojbe za sudjelovanje;
(b)
putni troškovi i troškovi prijevoza životinja;
(c)
troškovi publikacija i web-mjesta na kojima se najavljuje događaj;
(d)
najam izložbenih prostora i štandova te troškovi njihova postavljanja i rastavljanja;
(e)
simbolične nagrade u vrijednosti do 1 000 EUR po nagradi i pobjedniku natjecanja.
5. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi za publikacije u cilju jačanja svijesti šire javnosti o poljoprivrednim proizvodima iz stavka 2. točke (b):
(a)
troškovi publikacija u tiskanim i elektroničkim medijima, web-mjesta i prostora u elektroničkim medijima, na radiju i televiziji u cilju predstavljanja činjeničnih podataka o korisnicima iz određene regije ili koji proizvode određeni poljoprivredni proizvod, pod uvjetom da su podatci neutralni i da svi dotični korisnici imaju jednake mogućnosti biti zastupljeni u publikaciji;
(b)
troškovi širenja znanstvenog znanja i činjeničnih podataka o:
i.
programima kvalitete iz članka 20. stavka 2. otvorenima za poljoprivredne proizvode iz drugih država članica i trećih zemalja;
ii.
generičkim poljoprivrednim proizvodima, njihovim hranjivim koristima te predloženim uporabama.
6. Potpore se dodjeljuju:
(a)
u naravi; ili
(b)
na temelju povrata stvarnih troškova koje je imao korisnik.
Ako se potpora dodjeljuje u naravi, ona ne uključuje izravna plaćanja korisnicima, već se isplaćuje provoditelju promotivnih mjera.
Promotivne mjere mogu provoditi skupine proizvođača ili druge organizacije, bez obzira na njihovu veličinu.
Potpore za simbolične nagrade iz stavka 4. točke (e). isplaćuju se provoditelju promotivnih mjera samo ako je nagrada stvarno dodijeljena i nakon dostave dokaza o dodjeli.
7. Potpore za promotivne mjere dostupne su svim prihvatljivim poduzetnicima u dotičnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
Ako promotivne mjere provode skupine i organizacije proizvođača, sudjelovanje ne smije biti uvjetovano članstvom u tim skupinama ili organizacijama i svaki doprinos u smislu administrativnih pristojbi za skupinu ili organizaciju ograničen je na troškove provođenja promotivnih mjera.
8. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 25.
Potpore za nadoknadu štete uzrokovane nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom
1. Potpore MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom za nadoknadu štete uzrokovane nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzimaju se iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 10. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore koje se dodjeljuju na temelju ovog članka podliježu sljedećim uvjetima:
(a)
nadležno tijelo države članice službeno je priznalo prirodu događaja kao nepovoljne klimatske prilike koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom; i
(b)
postoji izravna uzročna veza između nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom i štete koju je pretrpio poduzetnik.
3. Potpore se isplaćuju izravno dotičnom poduzetniku ili skupini ili organizaciji proizvođača čiji je on član.
Ako se potpore isplaćuju skupini ili organizaciji proizvođača, iznos potpore nije veći od iznosa potpore za koju taj poduzetnik ispunjava uvjete.
4. Programi potpora uspostavljaju se u roku od tri godine od datuma pojave nepovoljnih klimatskih prilika koja se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Potpore se isplaćuju u roku od četiri godine od tog datuma.
5. Prihvatljivi troškovi su šteta nastala kao izravna posljedica nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, prema procjeni javnog tijela, neovisnog stručnjaka kojeg priznaje davatelj potpore ili osiguravajućeg društva.
Ta šteta uključuje sljedeće:
(a)
izgubljeni prihod zbog potpunog ili djelomičnog uništenja poljoprivredne proizvodnje i sredstava za proizvodnju iz stavka 6.;
(b)
materijalnu štetu iz stavka 7.
6. Izgubljeni prihod izračunava se oduzimanjem:
(a)
umnoška količine poljoprivrednih proizvoda proizvedene u godini nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, ili u svakoj sljedećoj godini na koju je utjecalo potpuno ili djelomično uništenje sredstava za proizvodnju, i prosječne prodajne cijene postignute u toj godini;
od
(b)
umnoška prosječne godišnje količine poljoprivrednih proizvoda proizvedene u trogodišnjem razdoblju koje prethodi nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom ili trogodišnjeg prosjeka utemeljenog na petogodišnjem razdoblju koje prethodi nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, isključujući najveću i najmanju vrijednost, i prosječne postignute prodajne cijene.
Umanjenje se može izračunati ili na razini godišnje proizvodnje poljoprivrednog gospodarstva ili na razini uroda ili broja grla.
Taj se iznos može uvećati za troškove koji su korisniku nastali zbog nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Od tog se iznosa oduzimaju svi troškovi koji nisu nastali zbog nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Za izračun poljoprivredne proizvodnje korisnika mogu se koristiti indeksi ako metoda izračuna koja se upotrebljava dozvoljava određivanje stvarnog gubitka korisnika u određenoj godini.
7. Materijalna šteta na imovini, kao što su poljoprivredne zgrade, oprema i strojevi, zalihe i sredstva za proizvodnju, uzrokovana nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom izračunava se na temelju troškova popravka ili ekonomske vrijednosti pogođene imovine prije nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Ne premašuje troškove popravka ili iznos smanjenja poštene tržišne vrijednosti uzrokovane nepogodom, odnosno razliku između vrijednosti imovine neposredno prije i neposredno nakon pojave nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Ako se smanjenje korisnikova prihoda iz stavka 6. izračunava na temelju uroda ili grla stoke, u obzir se uzima samo materijalna šteta povezana s tim urodom ili stokom.
8. Izračun štete nastale kao posljedica nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom vrši se na razini pojedinačnog korisnika
9. Potpora koja se dodjeljuje na temelju ovog članka umanjuje se za 50 %, osim ako se dodjeljuje korisnicima koji su sklopili osiguranje koje pokriva barem 50 % njihove prosječne godišnje proizvodnje ili prihoda iz proizvodnje i statistički najučestalije klimatske rizike u predmetnoj državi članici ili regiji za koje se pruža pokriće osiguranjem.
10. Potpore i druga plaćanja primljena kao nadoknada gubitaka, uključujući plaćanja na temelju drugih nacionalnih mjera ili mjera Unije ili na temelju polica osiguranja za štetu za koju se prima potpora, ograničene su na 80 % prihvatljivih troškova.
Intenzitet potpore može se povećati na 90 % u područjima s prirodnim ograničenjima.
Članak 26.
Potpore za troškove sprečavanja i iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja i potpore za uklanjanje štete nastale zbog bolesti životinja i nametnika bilja
1. Potpore MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom za troškove sprječavanja, kontrole i iskorjenjivanja bolesti životinja ili nametnika bilja i potpore tim poduzetnicima za nadoknadu gubitaka nastalih zbog bolesti životinja ili nametnika bilja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 13. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore se isplaćuju samo:
(a)
u vezi s bolestima životinja ili nametnicima bilja za koje postoje odredbe Unije ili nacionalne odredbe, bilo da su utvrđene zakonom, uredbom ili upravnima propisima; i
(b)
kao dio:
i.
javnog programa na razini Unije, nacionalnoj ili regionalnoj razini za sprečavanje, kontrolu ili iskorjenjivanje predmetne bolesti životinja ili nametnika bilja; ili
ii.
hitne mjere koje je uvelo nadležno tijelo; ili
iii.
mjera iskorjenjivanja ili suzbijanja nametnika bilja provedenih u skladu s Direktivom Vijeća 2000/29/EZ.
Program i mjere iz točke (b) sadržavaju opis predmetnih mjera sprječavanja, nadzora ili iskorjenjivanja.
3. Potpore se ne odnose na mjere u vezi s kojima se zakonodavstvom Unije predviđa da troškove takvih mjera snosi korisnik, osim ako je trošak takvih mjera u potpunosti namiren obveznim pristojbama koje plaćaju korisnici.
4. U pogledu bolesti životinja, potpora se dodjeljuje samo za bolesti životinja iz popisa bolesti životinja koji je utvrdila Svjetska organizacija za zdravlje životinja ili za bolesti životinja i zoonoze navedene u prilozima I. i II. Uredbi (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (41).
5. Potpore se isplaćuju izravno dotičnom poduzetniku ili skupini ili organizaciji proizvođača čiji je on član.
Ako se potpore plaćaju skupini ili organizaciji proizvođača, iznos potpore nije veći od potpore za koju taj poduzetnik ispunjava uvjete.
6. Programi potpora uvode se u roku od tri godine od datuma nastanka troška ili gubitka uzrokovanog bolešću životinja ili nametnicima bilja.
Potpore se isplaćuju u roku od četiri godine od tog datuma.
7. U slučaju mjera sprječavanja, potpore obuhvaćaju sljedeće prihvatljive troškove:
(a)
zdravstvene preglede;
(b)
analize, uključujući dijagnostiku in vitro;
(c)
testiranja i druge mjere probira, uključujući testiranja na TSE i BSE;
(d)
kupnju, skladištenje, primjenu i distribuciju cjepiva, lijekova, materijala za liječenje životinja i sredstava za zaštitu bilja;
(e)
preventivno klanje ili usmrćivanje životinja ili uništavanje životinjskih proizvoda i bilja te čišćenje i dezinficiranje gospodarstva i opreme.
8. U slučaju mjera nadzora i iskorjenjivanja, potpore obuhvaćaju sljedeće prihvatljive troškove:
(a)
testiranja i druge mjere probira u slučaju bolesti životinja, uključujući testiranja na TSE i BSE;
(b)
kupnju, skladištenje, primjenu i distribuciju cjepiva, lijekova, materijala za liječenje životinja i sredstava za zaštitu bilja;
(c)
klanje ili usmrćivanje i uništenje životinja te uništenje proizvoda koji su s njima povezani ili uništavanje biljaka, uključujući onih uginulih ili uništenih zbog cijepljenja ili ostalih mjera koje su naredila nadležna tijela te čišćenje i dezinficiranje gospodarstva i opreme.
9. U slučaju potpore za uklanjanje štete nastale zbog bolesti životinja ili nametnika bilja naknada se obračunava samo u odnosu na:
(a)
tržišnu vrijednost zaklanih, usmrćenih ili uginulih životinja ili proizvoda koji su s njima povezani ili uništenih biljaka;
i.
kao posljedica bolesti životinje ili nametnika bilja;
ii.
kao dio javnog programa ili mjere iz stavka 2. točke (b).
Ta tržišna vrijednost određuje se na temelju vrijednosti životinja, proizvoda i bilja neposredno prije nego što se pojavila ili je potvrđena sumnja na bolest životinja ili pojavu nametnika bilja.
(b)
gubitak prihoda zbog obveza karantene, teškoća koje se odnose na obnavljanje životinjskog blaga ili ponovnu sadnju bilja te obveznog plodoreda uvedenog u okviru javnog programa ili mjere iz stavka 2. točke (b).
Od tog se iznosa oduzimaju svi troškovi koji nisu izravno nastali zbog bolesti životinja ili nametnika bilja i koje bi korisnik i inače imao.
10. Potpore za uklanjanje štete nastale zbog bolesti životinja ili nametnika bilja ograničene su na troškove i štetu nastale zbog bolesti životinja i nametnika bilja za koje je nadležno tijelo
(a)
službeno priznalo izbijanje, u slučaju bolesti životinja; ili
(b)
službeno priznalo njihovu prisutnost, u slučaju nametnika bilja.
11. Potpore povezane s prihvatljivim troškovima iz stavaka 7. i 8. dodjeljuju se u naravi te se isplaćuju pružatelju mjera sprječavanja i iskorjenjivanja.
Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, potpore povezane s prihvatljivim troškovima navedenima u sljedećim stavcima mogu se dodijeliti izravno korisniku na temelju povrata stvarno nastalih troškova korisnika:
(a)
stavak 7. točka (d) i stavak 8. točka (b) u slučaju bolesti životinja i nametnika bilja; i
(b)
stavak 7. točka (e) i stavak 8. točka (c) u slučaju nametnika bilja za čišćenje i dezinficiranje gospodarstva i opreme.
12. Pojedinačne potpore ne dodjeljuju se ako se utvrdi da je bolest životinja ili pojava nametnika bilja izazvana namjerno ili nemarom korisnika.
13. Primljene potpore i sva druga plaćanja koja je primio korisnik, uključujući plaćanja na temelju drugih nacionalnih mjera ili mjera Unije ili na temelju polica osiguranja za iste prihvatljive troškove iz stavaka 7., 8. i 9. ograničeni su na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 27.
Potpore sektoru stočarstva i potpore za uginulu stoku
1. Sljedeće potpore za stočare spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 3. ovog članka i u poglavlju I.
(a)
potpora u visini do 100 % administrativnih troškova uvođenja i vođenja matičnih knjiga;
(b)
potpora u visini do 70 % troškova ispitivanja koja provode treće strane ili koja se provode u njihovo ime, radi utvrđivanja genetičke kakvoće ili prinosa stoke, uz iznimku provjera koje provodi vlasnik stoke kao i rutinskih provjera kakvoće mlijeka;
(c)
potpora u visini do 100 % troškova uklanjanja uginule stoke i 75 % troškova uništenja takve uginule stoke, ili potpora u visini jednakog intenziteta potpore za troškove premija koje su poljoprivrednici platili za osiguranje za pokrivanje troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke;
(d)
potpora u visini do 100 % troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke ako se potpora financira naknadama ili obveznim doprinosima namijenjenima za financiranje uništenja uginule stoke, pod uvjetom da su takve naknade ili doprinosi ograničeni na sektor mesa i za njega su izravno uvedeni;
(e)
potpora u visini od 100 % troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke ako je na dotičnoj uginuloj stoci obvezno provesti ispitivanja na TSE ili u slučaju izbijanja bolesti životinja iz članka 26. stavka 4.
2. Uvjet za potpore iz stavka 1. točaka (c), (d) i (e) je dosljedan program nadzora kojim se osigurava sigurno zbrinjavanje sve uginule stoke u državi članici.
Potpora za troškove premija koje plaćaju poljoprivrednici za osiguranje za pokrivanje troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke iz stavka 1. točke (c) ovog članka u skladu je s uvjetima utvrđenima u članku 28. stavku 2.
3. Potpora se dodjeljuje u naravi i ne uključuje izravna plaćanja korisnicima.
Da bi se olakšalo upravljanje potporama iz stavka 1. točaka (c), (d) i (e), potpora se može isplatiti gospodarskim subjektima ili tijelima:
(a)
koji djeluju nizvodno od poduzetnika u sektoru stočarstva; i
(b)
pružaju usluge povezane s uklanjanjem i uništenjem uginule stoke.
Članak 28.
Potpore za plaćanje premija osiguranja
1. Potpore koje se dodjeljuju MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom za plaćanje premija osiguranja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpora:
(a)
ne predstavlja prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta usluga osiguranja;
(b)
nije ograničena na osiguranje koje pruža jedno osiguravajuće društvo ili skupina društava;
(c)
se ne smije uvjetovati time da ugovor o osiguranju mora biti sklopljen s osiguravajućim društvom s poslovnim nastanom u predmetnoj državi članici.
3. Osiguranjem se namjerava pokriti gubitke uzrokovane sljedećim:
(a)
elementarnim nepogodama;
(b)
nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom i drugim nepovoljnim klimatskim prilikama;
(c)
bolestima životinja ili najezdama nametnika bilja.
(d)
zaštićenim životinjama.
4. Osiguranjem se:
(a)
nadoknađuje samo trošak nadoknade gubitaka iz stavka 3.;
(b)
ne zahtijeva niti određuje vrsta ili količina buduće poljoprivredne proizvodnje.
5. Države članice primjenom odgovarajućih gornjih granica mogu ograničiti iznos premije osiguranja koji je prihvatljiv za potporu.
6. Intenzitet potpore ograničen je na 65 % troškova premije osiguranja.
ODJELJAK 2.
Potpore za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednim gospodarstvima
Članak 29.
Potpore za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednim gospodarstvima
1. Potpore za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednom gospodarstvu spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i poglavlja I.
2. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice.
3. Potpore se dodjeljuju za kulturnu i prirodnu baštinu u obliku prirodnih pejzaža i zgrada koje su nadležna javna tijela dotične države članice službeno priznala kao kulturnu ili prirodnu baštinu.
4. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi namijenjeni za očuvanje kulturne i prirodne baštine:
(a)
troškovi ulaganja u materijalnu imovinu;
(b)
kapitalni radovi.
5. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
6. Potpore za kapitalne radove ograničene su na 10 000 EUR godišnje.
ODJELJAK 3.
Potpore za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda u sektoru poljoprivrede
Članak 30.
Potpore za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda u sektoru poljoprivrede
1. Potpore za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. točke (b) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore koje se dodjeljuju na temelju ovog članka podliježu sljedećim uvjetima:
(a)
nadležno tijelo države članice službeno je priznalo prirodu događaja kao elementarnu nepogodu; i
(b)
postoji izravna uzročna veza između elementarne nepogode i štete koju je pretrpio poduzetnik.
3. Potpore se isplaćuju izravno dotičnom poduzetniku ili skupini ili organizaciji proizvođača čiji je on član.
Ako se potpore plaćaju skupini ili organizaciji proizvođača, iznos potpore nije veći od potpore za koju taj poduzetnik ispunjava uvjete.
4. Programi potpora povezani s određenim elementarnim nepogodama uspostavljaju se u roku od tri godine od datuma nastupanja elementarne nepogode.
Potpore se isplaćuju u roku od četiri godine od tog datuma.
5. Prihvatljivi troškovi su štete nastale kao izravna posljedica elementarne nepogode, prema procjeni javnog tijela, neovisnog stručnjaka kojeg priznaje davatelj potpore ili osiguravajućeg društva.
Ta šteta može uključivati sljedeće:
(a)
materijalnu štetu na imovini kao što su zgrade, oprema, strojevi, zalihe i sredstva za proizvodnju;
(b)
izgubljeni prihod zbog potpunog ili djelomičnog uništenja poljoprivredne proizvodnje i sredstava poljoprivredne proizvodnje.
Šteta se izračunava na razini pojedinačnog korisnika.
6. Izračun materijalne štete temelji se na troškovima popravka ili ekonomskoj vrijednosti pogođene imovine prije nepogode. Ne premašuje troškove popravka ili iznos smanjenja poštene tržišne vrijednosti uzrokovane nepogodom, odnosno razliku između vrijednosti imovine neposredno prije i neposredno nakon nepogode.
7. Izgubljeni prihod izračunava se oduzimanjem:
(a)
umnoška količine poljoprivrednih proizvoda proizvedene u godini elementarne nepogode, ili u svakoj sljedećoj godini na koju je utjecalo potpuno ili djelomično uništenje sredstava za proizvodnju, i prosječne prodajne cijene postignute u toj godini,
od
(b)
umnoška prosječne godišnje količine poljoprivrednih proizvoda proizvedene u trogodišnjem razdoblju koje prethodi elementarnoj nepogodi ili trogodišnjeg prosjeka utemeljenog na petogodišnjem razdoblju koje prethodi elementarnoj nepogodi, isključujući najveću i najmanju vrijednost, i prosječne postignute prodajne cijene.
Taj se iznos može uvećati za troškove koji su korisniku nastali zbog nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Od tog se iznosa oduzimaju svi troškovi koji nisu nastali zbog elementarne nepogode.
Za izračun godišnje poljoprivredne proizvodnje korisnika mogu se koristiti indeksi ako metoda izračuna koja se upotrebljava dozvoljava određivanje stvarnog gubitka korisnika u određenoj godini.
8. Potpore i ostala plaćanja primljena radi nadoknade štete, uključujući plaćanja na temelju polica osiguranja, ograničeni su na 100 % prihvatljivih troškova.
ODJELJAK 4.
Potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva
Članak 31.
Potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva
1. Potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 7. ovog članka i u poglavlju I.
2. Projekt kojem se dodjeljuje potpora u interesu je svih poduzetnika koji djeluju u određenom sektoru ili podsektoru poljoprivrede ili šumarstva.
3. Prije datuma početka projekta kojem je dodijeljena potpora na internetu se objavljuju sljedeći podaci:
(a)
da će se projekt kojem je dodijeljena potpora provesti;
(b)
ciljevi projekta kojem je dodijeljena potpora;
(c)
približni datum objavljivanja rezultata očekivanih od projekta kojem je dodijeljena potpora;
(d)
mjesto objavljivanja rezultata očekivanih od projekta kojem je dodijeljena potpora na internetu;
(e)
napomena da su rezultati projekta kojem je dodijeljena potpora besplatno dostupni svim poduzetnicima koji djeluju u određenom sektoru ili podsektoru poljoprivrede ili šumarstva.
4. Rezultati projekta kojem je dodijeljena potpora dostupni su na internetu od datuma završetka projekta kojem je dodijeljena potpora ili od datuma na koji se informacije o tim rezultatima dadu članovima određene organizacije, ovisno o tome što nastupi prije. Rezultati ostaju dostupni na internetu tijekom razdoblja od najmanje 5 godina počevši od datuma završetka projekta kojem je dodijeljena potpora.
5. Potpora se dodjeljuje izravno ustanovi za istraživanje i širenje znanja.
Potpora ne uključuje plaćanja poduzetnicima u poljoprivrednom sektoru na temelju cijene poljoprivrednih proizvoda.
6. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi osoblja koji se odnose na istraživače, tehničare i ostalo pomoćno osoblje zaposleno na projektu;
(b)
troškovi instrumenata i opreme, u mjeri i za razdoblje u kojem se upotrebljavaju za projekt. Ako se ti instrumenti i oprema ne upotrebljavaju za projekt tijekom njihova čitavog vijeka trajanja, prihvatljivim troškovima smatraju se, izračunani na temelju općeprihvaćenih računovodstvenih načela, samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta;
(c)
troškovi zgrada i zemljišta, u mjeri i za razdoblje u kojem se upotrebljavaju za projekt. Za zgrade se prihvatljivim troškovima prihvatljivim troškovima, izračunanima na temelju općeprihvaćenih računovodstvenih načela, prihvatljivim troškovima smatraju samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta. Za zemljište, prihvatljivi troškovi su troškovi ustupanja na komercijalnoj osnovi i stvarno nastali kapitalni troškovi.
(d)
troškovi istraživanja koje se provodi na temelju ugovora, troškovi znanja i patenata koji se pribavljaju ili licencijom ustupaju od drugih strana po tržišnim uvjetima te troškovi savjetodavnih i istovjetnih usluga koje se upotrebljavaju isključivo za projekt;
(e)
dodatni režijski troškovi i ostali izdaci za poslovanje, uključujući troškove materijala, potrošne robe i sličnih proizvoda, nastali izravno kao rezultat projekta.
7. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
ODJELJAK 5.
Potpore u korist šumarstva
Članak 32.
Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja
1. Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja koje se dodjeljuju javnim i privatnim posjednicima zemljišta i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 16. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. U slučaju pošumljavanja zemljišta u državnom vlasništvu potpora se dodjeljuje samo ako je tijelo koje upravlja zemljištem privatno tijelo ili općina.
5. Ograničenja vlasništva nad šumama iz stavka 4. ne primjenjuju se na tropske ili suptropske šume i na pošumljena područja državnih područja Azora, Madeire, Kanarskih otoka, manjih egejskih otoka i francuskih prekomorskih departmana.
6. Potpore se dodjeljuju za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja na poljoprivrednom i nepoljoprivrednom zemljištu.
7. Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja obuhvaćaju troškove uspostave i godišnju premiju po hektaru.
Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja mogu obuhvaćati ulagačke aktivnosti.
Potpore za pošumljavanje zemljišta u vlasništvu javnih tijela ili za brzorastuće drveće obuhvaćaju samo troškove uspostave.
8. Potporom za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja povezanom s ulagačkim aktivnostima obuhvaćeni su sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama ili istovrijednog instrumenta.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
9. Ulagačke aktivnosti u skladu su sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotičnih država članica o zaštiti okoliša. Potpora za ulagačke aktivnosti za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
10. Sljedeći troškovi uspostave mogu biti prihvatljivi:
(a)
troškovi sadnog i reprodukcijskog materijala;
(b)
troškovi sadnje i troškovi izravno povezani sa sadnjom;
(c)
troškovi ostalih povezanih aktivnosti, uključujući skladištenje i tretiranje sadnica potrebnim preventivnim i zaštitnim materijalima;
(d)
troškovi ponovne sadnje potrebne tijekom prve godine pošumljavanja.
11. Godišnja premija po hektaru obuhvaća troškove za izgubljen prihod od poljoprivrede te za održavanje, uključujući rano i kasno čišćenje, i isplaćuje se za razdoblje od najviše dvanaest godina od dana dodjele potpore.
12. Potpore se ne dodjeljuju za sadnju sljedećih stabala:
(a)
stabla za nasade kratkih ophodnji;
(b)
božićnih drvaca; ili
(c)
brzorastućeg drveća za proizvodnju energije.
13. Zasađene vrste prilagođavaju se okolišnim i klimatskim uvjetima područja te ispunjavaju minimalne zahtjeve zaštite okoliša.
14. U područjima u kojima je pošumljavanje teško zbog izrazito nepovoljnih pedoklimatskih uvjeta, može se osigurati potpora za sadnju drugih zimzelenih drvnih vrsta poput šiblja ili grmolikog bilja primjerenog lokalnim uvjetima.
15. Za korisnike preko određene veličine, koju određuju države članice u programima ruralnog razvoja, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili jednakovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi 1993.
16. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 33.
Potpore za poljoprivredno-šumarske sustave
1. Potpore za poljoprivredno-šumarske sustave koje se dodjeljuju privatnim posjednicima zemljišta, općinama i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 11. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpore za poljoprivredno-šumarske sustave obuhvaćaju troškove uspostave i godišnju premiju po hektaru.
Potpore za poljoprivredno-šumarske sustave mogu obuhvatiti ulagačke aktivnosti.
5. Potporom za poljoprivredno-šumarske sustave povezanom s ulagačkim aktivnostima obuhvaćeni su sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama ili istovrijednog instrumenta.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
6. Ulagačke aktivnosti u skladu su sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotičnih država članica o zaštiti okoliša. Potpora za ulagačke aktivnosti za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
7. Sljedeći troškovi uspostave mogu biti prihvatljivi:
(a)
troškovi uspostave poljoprivredno-šumarskih sustava sadnjom stabala, uključujući troškove sadnog materijala, sadnje, skladištenja i tretiranja sadnica potrebnim preventivnim i zaštitnim materijalima;
(b)
troškovi uspostave poljoprivredno-šumarskih sustava prenamjenom postojećih šuma i ostalih šumskih površina, uključujući troškove sječe stabala, prorjeđivanja i obrezivanja te zaštite od pašnih životinja;
(c)
ostali troškovi izravno povezani sa stvaranjem poljoprivredno-šumarskog sustava kao što su troškovi studija izvedivosti, plana uspostave, ispitivanja tla, pripreme i zaštite tla;
(d)
troškovi silvo-pastoralnog uzgoja odnosno sustava ispaše te zalijevanja i zaštitnih objekata;
(e)
troškovi potrebnog tretiranja povezanog s uspostavom poljoprivredno-šumarskog sustava, uključujući zalijevanje i obrezivanje;
(f)
troškovi ponovne sadnje tijekom prve godine nakon uspostave poljoprivredno-šumarskog sustava.
8. Godišnja premija po hektaru obuhvaća troškove održavanja poljoprivredno-šumarskog sustava i isplaćuje se za razdoblje od najviše pet godina od dana dodjele potpore.
Prihvatljivi troškovi održavanja mogu se odnositi na uspostavljene pojaseve stabala, plijevljenje, obrezivanje, prorjeđivanje te zaštitne mjere i ulaganja kao što su ograde i pojedinačna zaštitna crijeva.
9. Države članice određuju maksimalni broj stabala za sadnju po hektaru uzimajući u obzir sljedeće:
(a)
lokalne pedoklimatske i okolišne uvjete;
(b)
šumske vrste; i
(c)
potrebu da se osigura održivo korištenje zemljišta za poljoprivredu.
10. Za korisnike preko određene veličine, koju određuju države članice, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili jednakovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi 1993.
11. Maksimalni intenzitet potpora ograničava se na:
(a)
80 % prihvatljivih troškova za ulagačke aktivnosti i troškove uspostave iz stavaka 5. i 7.; i
(b)
100 % godišnje premije iz stavka 8.
Članak 34.
Potpore za sprečavanje i uklanjanje štete na šumama uzrokovane šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja i katastrofalnim događajima
1. Potpore za sprečavanje i uklanjanje štete na šumama uzrokovane šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja i katastrofalnim događajima u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) br. 1305/2013 dodijeljene privatnim i javnim posjednicima šuma i ostalim privatnim pravnim i javnim tijelima i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. točke (b) ili, ako je to slučaj, članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 12. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Samo su šumska područja klasificirana kao područja srednjeg do visokog rizika od šumskog požara u skladu s planom zaštite šuma koji utvrđuje dotična država članica prihvatljiva su za potporu za sprečavanje požara.
5. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
uspostava zaštitne infrastrukture;
(b)
lokalne aktivnosti manjih razmjera koje se poduzimaju radi sprečavanja požara ili drugih prirodnih opasnosti, uključujući korištenje pašnih životinja;
(c)
uspostavljanje i poboljšanje kapaciteta za praćenje šumskih požara, nametnika i bolesti te komunikacijska oprema;
(d)
obnavljanje šumskog potencijala oštećenog požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja, katastrofalnim događajima i događajima povezanima s klimatskim promjenama.
6. Potpora može obuhvaćati troškove održavanja u slučaju izbijanja požara.
7. Potpora se ne dodjeljuje za aktivnosti vezane uz poljoprivredu na područjima koja su obuhvaćena agro-okolišnim obvezama.
8. U slučaju obnove šumskog potencijala iz stavka 5. točke (d) potpore podliježu službenom priznanju nadležnih tijela dotične države članice:
(a)
da je nastupio požar, elementarna nepogoda, nepovoljne klimatske prilike koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, druge nepovoljne klimatske prilike, nametnici bilja, katastrofalni događaji ili događaji povezani s klimatskim promjenama. i
(b)
da je događaj iz točke (a) ovog stavka, uključujući mjere donesene u skladu s Direktivom 2000/29/EZ za iskorjenjivanje ili ograničavanje nametnika bilja, uzrokovao uništenje najmanje 20 % relevantnog šumskog potencijala.
9. U slučaju potpore za sprečavanje štete na šumama zbog nametnika bilja, rizik od pojave nametnika bilja potkrepljuje se znanstvenim dokazima i potvrđuje od strane javne znanstvene organizacije.
Popis vrsta štetnih organizama koji mogu prouzročiti napad nametnika navodi se u programu ruralnog razvoja dotične države članice.
10. Aktivnosti ili projekti kojima se dodjeljuje potpora u skladu su s planom zaštite šuma koji utvrđuje država članica.
Za korisnike koji premašuju određenu veličinu, koju trebaju odrediti države članice, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili jednakovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi iz 1993. u kojoj se navode preventivni ciljevi.
Troškovi osim onih navedenih u stavku 5. vezani uz specifičnosti sektora šumarstva mogu se smatrati prihvatljivim troškovima.
11. Potpora se ne dodjeljuje za gubitak prihoda zbog požara, elementarnih nepogoda, nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugih nepovoljnih klimatskih prilika, nametnika bilja i katastrofalnih događaja.
12. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Potpore dodijeljena za prihvatljive troškove iz stavka 5. točke (d) i druga plaćanja koja je primio korisnik, uključujući plaćanja na temelju drugih nacionalnih mjera ili mjera Unije ili na temelju polica osiguranja za iste prihvatljive troškove, ograničene su na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 35.
Potpore za ulaganja za poboljšanje otpornosti i ekološke vrijednosti šumskih ekosustava
1. Potpora za ulaganja za poboljšanje otpornosti i ekološke vrijednosti šumskih ekosustava koja se dodjeljuje fizičkim osobama, privatnim i javnim posjednicima šuma, privatnim pravnim i javnim tijelima i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Ulaganja se usmjeravaju na ostvarenje obveza za okolišne ciljeve, za pružanje usluga za ekosustav ili poboljšanje vrijednosti javnog prostora šuma i šumskih površina na dotičnom području ili poboljšanje potencijala ekosustava za ublažavanje klimatskih promjena, uzimajući u obzir dugoročnu gospodarsku korist.
5. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
6. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama ili istovrijednog instrumenta.
7. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 6. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
8. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 36.
Potpore za nedostatke u vezi sa šumskim područjima u okviru mreže Natura 2000
1. Potpore za nedostatke u vezi sa šumskim područjima u okviru mreže Natura 2000 kako je definirano u članku 3. Direktive 92/43/EEZ i u članku 3. Direktive 2009/147/EZ koje se dodjeljuje privatnim posjednicima šuma i udruženjima privatnih posjednika šuma spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpora se dodjeljuje godišnje i po hektaru šume kako bi se korisnicima nadoknadili dodatni troškovi i gubitak prihoda nastali zbog nedostataka šumskih područja navedenih u stavku 5. ovog članka, u vezi s provedbom Direktive 92/43/EEZ i Direktive 2009/147/EZ.
5. Sljedeća šumska područja prihvatljiva su za potporu:
(a)
šumska područja u okviru mreže Natura 2000 u skladu s člankom 3. Direktive 92/43/EEZ i člankom 3. Direktive 2009/147/EZ;
(b)
obilježja krajobraza koja pridonose provedbi članka 10. Direktive 92/43/EEZ; ta područja ne premašuju 5 % područja u okviru mreže Natura 2000 obuhvaćenih teritorijalnim područjem primjene predmetnog programa ruralnog razvoja.
6. Potpora se ograničava na maksimalni iznos od 500 EUR po hektaru godišnje u početnom razdoblju ne duljem od pet godina i od 200 EUR po hektaru godišnje nakon toga.
Navedeni se iznosi u iznimnim slučajevima mogu povećati uzimajući u obzir posebne okolnosti koje treba obrazložiti u programima ruralnog razvoja.
Države članice odbijaju od iznosa potpore iznos koji je potreban kako bi se isključilo dvostruko financiranje praksi iz članka 29. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
Članak 37.
Potpore za šumarsko-okolišne i klimatske službe i očuvanje šuma
1. Potpore za šumarsko-okolišne i klimatske službe i očuvanje šuma koja se dodjeljuje javnim i privatnim posjednicima šuma, privatnim pravnim i javnim tijelima i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 9. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. U slučaju šumarsko-ekoloških i klimatskih službi te očuvanja šuma zemljišta u državnom vlasništvu potpora se dodjeljuje samo ako je tijelo koje upravlja zemljištem privatno tijelo ili općina.
5. Za posjednike šuma koji premašuju određeni prag, koji trebaju odrediti države članice, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili istovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi iz 1993.
6. Potpora se dodjeljuje po hektaru šumskog zemljišta.
7. Potpora obuhvaća samo obveze koje nisu obuhvaćene odgovarajućim obveznim zahtjevima propisanima nacionalnim zakonom o šumama ili drugim mjerodavnim nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije. Obvezni nacionalni zahtjevi jasno se utvrđuju.
Obveze se preuzimaju na razdoblje od pet do sedam godina. Međutim, ako je potrebno i propisno opravdano, države članice mogu odrediti duže razdoblje za posebne vrste obveza.
8. Potporom se korisnicima u potpunosti ili djelomično nadoknađuju dodatni troškovi i gubitak prihoda nastali zbog poduzimanja obveza navedenih u stavku 7.
Prema potrebi, potpora može obuhvatiti transakcijske troškove u vrijednosti do 20 % potpora.
U propisno opravdanim slučajevima za aktivnosti koje se odnose na očuvanje okoliša, potpora za obveze odricanja od komercijalne upotrebe stabala i šuma može se dodijeliti paušalno ili jednokratno plaćanje po jedinici izračunano na temelju dodatnih troškova i izgubljenog prihoda.
9. Potpora je ograničena na maksimalni iznos od 200 EUR po hektaru godišnje.
Taj se maksimalni iznos u iznimnim slučajevima može povećati uzimajući u obzir posebne okolnosti koje treba obrazložiti u programima ruralnog razvoja.
Članak 38.
Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja u sektoru šumarstva
1. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja koje se dodjeljuju u korist poduzetnika u sektoru šumarstva spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore obuhvaćaju mjere stručnog osposobljavanja i stjecanja vještina, uključujući tečajeve, radionice i podučavanje, demonstracijske aktivnosti i aktivnosti informiranja.
Potporom se mogu obuhvatiti i kratke razmjene u upravljanju šumama i posjete šumama.
Potpora za demonstracijske aktivnosti može obuhvatiti relevantne troškove ulaganja.
3. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
troškovi organizacije i izvršenja prenošenja znanja ili aktivnosti informiranja;
(b)
u slučaju demonstracijskih projekata u vezi s ulaganjima u:
i.
izgradnju, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
ii.
nabavu ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
iii.
opće troškove povezane s izdatcima iz točaka i. i ii., kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka i. i ii.;
iv.
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(c)
troškove putovanja, smještaja i troškove dnevnica sudionika.
4. Potpore iz stavka 3. točaka (a) i (b) ne uključuju izravna plaćanja korisnicima. Potpora se isplaćuje pružateljima usluga prenošenja znanja i aktivnosti informiranja.
5. Subjekti koji pružaju usluge prenošenja znanja i aktivnosti informiranja imaju odgovarajuće kapacitete u smislu kvalificiranog osoblja i redovitog usavršavanja za izvršavanje takve zadaće.
6. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 39.
Potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva
1. Potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva koje se dodjeljuju posjednicima šuma i drugim upraviteljima zemljištem spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 7. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju za pomoć posjednicima šuma i drugim upraviteljima zemljištem kako bi korištenjem savjetodavne službe poboljšali gospodarske rezultate i ekološku učinkovitost te zaštitu klime i otpornost svojih gospodarstava, poduzeća ili ulaganja.
3. Savjetovanje obuhvaća minimalno pitanja povezana s provedbom Direktiva 92/43/EEZ, 2000/60/EZ i 2009/147/EZ.
Savjetovanje može obuhvatiti i druga pitanja koja su povezana s gospodarskom i ekološkom učinkovitošću šumskih gospodarstava.
4. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima. Potpora se isplaćuje pružatelju savjetodavnih usluga.
Pružatelj savjetodavnih usluga ima odgovarajuće resurse u smislu kvalificiranog osoblja koje se redovito usavršava te savjetodavno iskustvo i pouzdanost u područjima za koja pruža savjetovanje.
5. Kada se pruža savjetovanje, pružatelj savjetodavnih usluga poštuje obveze čuvanja tajnosti podataka iz članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
6. Ako je opravdano i primjereno, savjetovanje se može dijelom održati grupno, uzimajući u obzir položaj pojedinačnih korisnika savjetodavnih usluga.
7. Potpora je ograničena na 1 500 EUR po savjetu.
Članak 40.
Potpore za ulaganja u infrastrukturu povezanu s razvojem, modernizacijom ili prilagodbom sektora šumarstva
1. Potpore za ulaganja u infrastrukturu povezanu s razvojem, modernizacijom ili prilagodbom sektora šumarstva koje se dodjeljuju poduzetnicima u sektoru šumarstva spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 9. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
5. Potpora obuhvaća ulaganja u materijalnu imovinu i nematerijalnu imovinu koja se odnose na infrastrukturu vezanu uz razvoj, modernizaciju i prilagodbu šuma, uključujući sljedeće:
(a)
pristup šumskom zemljištu;
(b)
okrupnjavanje i poboljšanje zemljišta;
(c)
opskrbu energijom i vodom.
6. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama i njihovih istovrijednih instrumenata.
7. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 6. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
8. U slučaju neproduktivnih ulaganja, ulaganja usmjerena isključivo na poboljšanje ekološke vrijednosti šume i ulaganja za šumske ceste, koje su otvorene za javnost bez naknade i u službi su višefunkcijskih aspekata šume, intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
9. U slučaju ulaganja kojima se poboljšava kratkoročni ili dugoročni gospodarski potencijal šuma, intenzitet potpore ograničava se na sljedeće iznose:
(a)
75 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u najudaljenijim regijama;
(b)
75 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja na manjim egejskim otocima;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u slabije razvijenim regijama i u svim regijama čiji je BDP po stanovniku za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. bio niži od 75 % prosjeka EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku iznad 75 % prosječnog BDP-a EU-27;
(d)
40 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u ostalim regijama.
Članak 41.
Potpore za ulaganja u šumarske tehnologije te preradu, pokretanje i stavljanje na tržište šumskih proizvoda
1. Potpore za ulaganja u nove šumarske tehnologije te preradu, pokretanje i stavljanje na tržište šumskih proizvoda dodijeljene privatnim posjednicima šuma, općinama i njihovim udruženjima te MSP-ovima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. do 11. ovog članka i poglavlja I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
5. Na državnim područjima Azora, Madeire, Kanarskih otoka, manjih egejskih otoka i francuskih prekomorskih departmana, potpore se isto tako mogu dodijeliti poduzetnicima koji nisu MSP-ovi.
6. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama i njihovih ekvivalenata.
7. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 6. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
8. Ulaganja povezana s povećanjem gospodarske vrijednosti šuma opravdavaju se u odnosu na očekivana poboljšanja šuma jednog gospodarstva ili više njih i mogu uključivati ulaganja u strojeve za žetvu i žetvene prakse povoljne za tlo i resurse.
9. Ulaganja povezana s korištenjem drva kao sirovine ili izvora energije ograničavaju se na sve radne postupke prije industrijske prerade.
Ulaganja u infrastrukturu obnovljivih izvora energije koja troši ili proizvodi energiju sukladna su s minimalnim standardima energetske učinkovitosti, ako takvi standardi postoje na nacionalnoj razini.
Ulaganja u postrojenja čija je glavna svrha proizvodnja električne energije iz biomase nisu prihvatljiva za potporu, osim ako je najmanji postotak toplinske energije, kako ga odrede države članice, iskorišten.
Potpora projektima za ulaganje u bioenergiju ograničava se na bioenergiju koja ispunjava primjenjive kriterije održivosti utvrđene u zakonodavstvu Unije, uključujući članak 17. stavke 2. do 6. Direktive 2009/28/EZ.
10. Za šumska gospodarstva koja premašuju određeni prag, koji trebaju utvrditi države članice, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili jednakovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi 1993.
11. Intenzitet potpora ograničava se na sljedeće iznose:
(a)
75 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u najudaljenijim regijama;
(b)
75 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja na manjim egejskim otocima;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u slabije razvijenim regijama i u svim regijama čiji je BDP po stanovniku za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. bio niži od 75 % prosjeka EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku iznad 75 % prosječnog BDP-a EU-27;
(d)
40 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u ostalim regijama.
Članak 42.
Očuvanje genetskih resursa u šumarstvu
1. Potpore za očuvanje genetskih resursa u šumarstvu u vezi s šumarsko-okolišnim i klimatskim službama i očuvanjem šuma dodijeljene javnim ili privatnim tijelima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. do 6. ovog članka i poglavlja I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
”očuvanje in situ” znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavima i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju;
(b)
”očuvanje na šumarskom gospodarstvu” znači očuvanje in situ i razvoj na razini šumarskoga gospodarstva;
(c)
”očuvanje ex situ” znači očuvanje genetskog materijala za šumarstvo izvan njegovog prirodnog staništa;
(d)
”zbirka ex situ” znači zbirka genetskog materijala za šumarstvo koja se drži izvan njegova prirodnog staništa;
5. Potpora obuhvaća troškove sljedećih aktivnosti:
(a)
ciljano djelovanje: mjere kojima se promiče očuvanjein situ i ex situ, karakterizacija, skupljanje i korištenje genetskih resursa u šumarstvu, uključujući internetske popise genetskih resursa koji se trenutačno čuvaju in situ, uključujući očuvanje in situ na šumskom gospodarstvu, te zbirki ex situ i baza podataka;
(b)
usklađeno djelovanje: mjere kojima se promiče razmjena informacija među nadležnim organizacijama država članica u cilju očuvanja, karakterizacije, skupljanja i korištenja genetskih resursa u šumarstvu Unije;
(c)
prateće aktivnosti: mjere informiranja, pružanja informacija i savjetovanja u kojima sudjeluju nevladine organizacije i drugi relevantni dionici te izobrazba i pripremanje tehničkih izvješća.
6. Potpora je ograničena na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 43.
Potpore za okrupnjavanje šumskog zemljišta
Potpore za okrupnjavanje šumskog zemljišta spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u poglavlju I. i dodjeljuju se:
(a)
privatnim posjednicima šuma koji su MSP-ovi; i
(b)
za i samo za pravne i administrativne troškove, uključujući troškove izmjere; i
(c)
do 100 % stvarno nastalih troškova.
ODJELJAK 6.
Potpore u korist MSP-ova u ruralnim područjima koje su sufinancirane sredstvima EPFRR-a ili se dodjeljuju kao dodatno nacionalno financiranje takvim sufinanciranim mjerama
Članak 44.
Potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka
1. Potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka, uključujući aktivnosti razdvajanja pamuka od sjemena, spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 10. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Ulaganja povezana s proizvodnjom biogoriva ili energije iz obnovljivih izvora nisu prihvatljiva za potporu na temelju ovog članka.
5. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpore za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
6. Potpora obuhvaća ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu.
7. Potpora obuhvaća sljedeće prihvatljive troškove:
(a)
izgradnju, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabavu ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opće troškove povezane s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova.
8. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 7. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
9. Intenzitet potpora ograničava se na sljedeće iznose:
(a)
u najudaljenijim regijama:
i.
80 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika manji ili jednak 45 % prosjeka EU-27;
ii.
65 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika između ili jednak 45 % i 60 % prosjeka EU-27;
iii.
55 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika između ili jednak 60 % i 75 % prosjeka EU-27;
iv.
45 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u u najudaljenijim regijama;
(b)
u slabije razvijenim regijama:
i.
60 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika manji ili jednak 45 % prosjeka EU-27;
ii.
45 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika između ili jednak 45 % i 60 % prosjeka EU-27;
iii.
35 % iznosa opravdanih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika veći od 60 % prosjeka EU-27;
(c)
u područjima ”c”:
i.
25 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u slabo naseljena područja i regije NUTS 3 ili dijelove regija NUTS 3 koje dijele kopnenu granicu sa zemljom izvan Europskog gospodarskog prostora ili Europskog udruženja slobodne trgovine;
ii.
20 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u prethodno nedefinirana područja ”c”;
iii.
u prijašnjim područjima ”a” intenziteti potpora mogu se povećati za najviše 5 postotnih bodova tijekom razdoblja od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2017.;
iv.
ako područje ”c” graniči s područjem ”a”, maksimalni intenzitet potpore koji je dopušten u područjima NUTS 3 ili dijelovima područja NUTS 3 unutar područja ”c” koja graniče s područjem ”a” može se povećati prema potrebi tako da razlika u intenzitetu potpore između oba područja ne premašuje 15 postotnih bodova;
(d)
10 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u ostalim regijama.
10. Maksimalni intenziteti potpora predviđeni stavkom 9. mogu se povećati do najviše 10 postotnih bodova za mikro i mala poduzeća.
Članak 45.
Potpore za pokretanje poslovanja za nepoljoprivredne djelatnosti u ruralnim područjima
1. Potpore za pokretanje poslovanja za nepoljoprivredne djelatnosti u ruralnim područjima koje se dodjeljuju MSP-ovima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 9. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpore se dodjeljuju sljedećim kategorijama korisnika:
(a)
poljoprivrednicima ili članovima poljoprivrednoga gospodarstva u ruralnim područjima koji proširuju djelatnost na nepoljoprivredne djelatnosti;
(b)
mikro i malim poduzećima u ruralnim područjima; i
(c)
fizičkim osobama u ruralnim područjima.
5. Ako je član poljoprivrednog kućanstva iz stavka 4. točke (a) pravna osoba ili skupina pravnih osoba, taj se član mora baviti poljoprivrednom djelatnošću na poljoprivrednom gospodarstvu u vrijeme podnošenja zahtjeva za potporu.
6. Uvjet je za dodjelu potpore je podnošenje poslovnog plana nadležnom tijelu dotične države članice. Provedba poslovnog plana započinje u roku od devet mjeseci od dana kada je donesena odluka o dodjeli potpora.
U poslovnom se planu opisuje sljedeće:
(a)
početno gospodarsko stanje korisnika;
(b)
pokazatelji i ciljevi za razvoj novih djelatnosti korisnika;
(c)
podaci o aktivnostima potrebnima za razvoj djelatnosti korisnika kao što su podaci o ulaganjima, izobrazbi, savjetovanju.
7. Potpore se isplaćuju u najmanje dva obroka tijekom razdoblja od najviše pet godina.
Obroci se mogu postupno smanjivati.
Uvjet za plaćanje zadnjeg obroka ispravna je provedba poslovnog plana navedenog u stavku 6.
8. Države članice određuju iznos potpora uzimajući u obzir društveno-gospodarsko stanje područja obuhvaćenog programom ruralnog razvoja.
9. Potpora je ograničena na 70 000 EUR po korisniku.
Članak 46.
Potpore za savjetodavne usluge MSP-ovima u ruralnim područjima
1. Potpore za savjetodavne usluge MSP-ovima u ruralnim područjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 9. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Potpore se dodjeljuju za pomoć MSP-ovima u ruralnim područjima kako bi korištenjem savjetodavne službe poboljšali gospodarske rezultate i ekološku učinkovitost te zaštitu klime i otpornost svojih poduzeća i ulaganja.
4. Savjetovanjem se mogu obuhvatiti pitanja vezana uz gospodarsku i ekološku učinkovitost korisnika.
5. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima. Potpora se isplaćuje pružatelju savjetodavnih usluga.
6. Pružatelj savjetodavnih usluga ima odgovarajuće resurse u smislu kvalificiranog osoblja koje se redovito usavršava te savjetodavno iskustvo i pouzdanost u područjima za koja pruža savjetovanje.
7. Kada se pruža savjetovanje, pružatelji savjetodavnih usluga poštuju obveze čuvanja tajnosti podataka iz članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
8. Ako je primjereno, savjetovanje se može dijelom održati grupno, uzimajući u obzir položaj pojedinačnog korisnika usluga savjetovanja.
9. Iznos potpore ograničen je na 1 500 EUR po savjetu.
Članak 47.
Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja u korist MSP-ova u ruralnim područjima
1. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja u korist MSP-ova u ruralnim područjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 7. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Potpore obuhvaćaju mjere stručnog osposobljavanja i stjecanja vještina, uključujući tečajeve, radionice i podučavanje, demonstracijske aktivnosti i aktivnosti informiranja.
Potpora za demonstracijske aktivnosti može obuhvatiti relevantne troškove ulaganja.
4. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
troškovi organizacije i izvršenja prenošenja znanja ili aktivnosti informiranja;
(b)
u slučaju demonstracijskih projekata u vezi s ulaganjima u:
i.
izgradnju, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
ii.
nabavu ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
iii.
opće troškove povezane s izdacima iz točaka i. i ii., kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka i. i ii.;
iv.
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova.
(c)
troškovi putovanja, smještaja i troškovi dnevnica sudionika.
5. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima.
Ta se potpora isplaćuje pružatelju usluga prenošenja znanja i aktivnosti informiranja.
Subjekti koji pružaju usluge prenošenja znanja i aktivnosti informiranja imaju odgovarajuće kapacitete u smislu kvalificiranog osoblja i redovitog usavršavanja za izvršavanje ove zadaće.
6. Potpore su dostupne svim prihvatljivima poduzetnicima koji djeluju u predmetnom ruralnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
7. Intenzitet potpora ograničava se na sljedeće iznose:
(a)
60 % prihvatljivih troškova u slučaju srednjih poduzeća;
(b)
70 % prihvatljivih troškova u slučaju mikro i malih poduzeća.
Članak 48.
Potpore za aktivne poljoprivrednike koji prvi put sudjeluju u programima kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode
1. Potpore za aktivne poljoprivrednike koji prvi put sudjeluju u programima kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 7. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja navedenim u točki (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpora se dodjeljuje onima koji prvi put sudjeluju u jednoj od sljedećih vrsta programa kvalitete:
(a)
programi kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode uspostavljeni Uredbom (EU) br. 1151/2012;
(b)
programi kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode, uključujući programe certificiranja koje države članice priznaju ako su skladu sa sljedećim kriterijima:
i.
posebnost konačnog proizvoda proizvedenog u skladu s tim programima kvalitete proizlazi iz jasnih obveza da se zajamči sljedeće:
-
specifična svojstva proizvoda,
-
specifične metode uzgoja ili proizvodnje, ili
-
kvaliteta konačnog proizvoda koja značajno premašuje komercijalne standarde za robu u pogledu zdravlja ljudi, životinja i bilja, dobrobiti životinja ili zaštite okoliša;
ii.
program je otvoren svim proizvođačima;
iii.
program uključuje obvezujuće specifikacije konačnog proizvoda, a sukladnost s navedenim specifikacijama provjeravaju javna tijela ili neovisno inspekcijsko tijelo;
iv.
program je transparentan i osigurava potpunu sljedivost proizvoda;
(c)
dobrovoljni programi certificiranja prehrambenih proizvoda za koje predmetne država članica priznaje da ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Komunikaciji Komisije - o smjernicama EU-a za najbolju praksu u dobrovoljnim programima certificiranja za poljoprivredne proizvode i hranu.
5. Potpora se dodjeljuje u obliku godišnjeg poticaja čija se razina određuje u skladu s razinom fiksnih troškova nastalih sudjelovanjem u programima kvalitete.
6. Potpora se dodjeljuje za razdoblje od najviše pet godina.
7. Iznos potpore ograničen je na 3 000 EUR po korisniku godišnje.
Članak 49.
Potpore za aktivnosti informiranja i promocije pamuka i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih programom kvalitete
1. Potpore za aktivnosti informiranja i promocije pamuka i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih programom kvalitete spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 11. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja navedenim u točki (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpore se dodjeljuju skupinama proizvođača koji provode aktivnosti informiranja i promocije.
5. Za potpore su prihvatljive samo aktivnosti informiranja i promocije koje se provode na unutarnjem tržištu.
6. Potpora se dodjeljuje za aktivnosti informiranja i promocije pamuka i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih programom kvalitete i za koje se dodjeljuje potpore u skladu s člankom 48. ove Uredbe.
7. Potporom su obuhvaćeni troškovi aktivnosti sa sljedećim karakteristikama:
(a)
osmišljene su na način kako bi se potrošače potaknulo na kupovinu prehrambenih proizvoda ili pamuka obuhvaćenih programom kvalitete iz članka 48. stavka 4. ove Uredbe;
(b)
ukazuju na posebne značajke ili prednosti prehrambenog proizvoda ili pamuka, posebno na kvalitetu, posebnu metodu proizvodnje, visoke standarde dobrobiti životinja i poštovanje okoliša povezane s predmetnim programom kvalitete.
8. Mjerama iz stavka 6. ovog članka potrošači se ne smiju poticati na kupnju prehrambenog proizvoda ili pamuka zbog njihova posebnog podrijetla, osim onih obuhvaćenih programima kvalitete utvrđenih u glavi II. Uredbe (EU) br. 1151/2012.
9. Podrijetlo prehrambenog proizvoda ili pamuka može se naznačiti pod uvjetom da je naznaka podrijetla podređena glavnoj poruci.
10. Aktivnosti informiranja i promocije povezane s određenim poduzetnicima ili trgovačkim markama nisu prihvatljive za potporu.
11. Intenzitet potpore ograničen je na 70 % prihvatljivih troškova.
POGLAVLJE IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 50.
Stavljanje izvan snage
1. Uredba (EZ) br. 1857/2006 stavlja se izvan snage.
2. Odstupajući od stavka 1. ovog članka, Uredba (EZ) br. 1857/2006 i dalje se primjenjuje do 31. prosinca 2015. na potpore dodijeljene u vezi s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (42) i njezinim provedbenim pravilima.
Članak 51.
Prijelazne odredbe
1. Ova Uredba primjenjuje se na pojedinačnu potporu dodijeljenu prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe ako ta pojedinačna potpora ispunjava sve uvjete utvrđene ovom Uredbom, osim članaka 9. i 10.
2. Svaku potporu koja se ne izuzima od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe ili drugih uredbi donesenih na temelju članka 1. Uredbe 994/98 koje su prethodno bile na snazi Komisija procjenjuje u skladu sa Smjernicama Europske unije o državnim potporama u sektorima poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014. - 2020. te s drugim odgovarajućim okvirima, smjernicama, komunikacijama i obavijestima.
3. Sve pojedinačne potpore dodijeljene prije 1. siječnja 2015. na temelju bilo koje uredbe donesene u skladu s člankom 1. Uredbe 994/98 koja je bila na snazi u vrijeme dodjele potpore spojive su s unutarnjim tržištem i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.
4. Na kraju razdoblja valjanosti ove Uredbe svi programi potpora koji se izuzimaju na temelju ove Uredbe ostaju izuzeti tijekom prijelaznog razdoblja od šest mjeseci.
Odstupajući od prvog podstavka, na kraju razdoblja valjanosti ove Uredbe programi potpora obuhvaćeni područjem primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 koje ili sufinancira EPFRR ili su dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje za takve sufinancirane mjere ostaju izuzeti za vrijeme trajanja programskog razdoblja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 i njezinim provedbenim pravilima.
Članak 52.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu 1. srpnja 2014.
Primjenjuje se do 31. prosinca 2020.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2014.