PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 695/2013
od 15. srpnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine i stavljanju izvan snage antidampinških mjera na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije radi isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 3. i 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Uredbom (EZ) br. 452/2007 (2) Vijeće je uvelo konačne antidampinške pristojbe u rasponu od 9,9 % do 38,1 % na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina ”) i Ukrajine; Provedbenom uredbom (EU) br. 1243/2010 (3) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dasaka za glačanje kineskog proizvođača izvoznika dasaka za glačanje Since Hardware (Guangzhou) Co nakon novog ispitnog postupka prema članku 5. Osnovne uredbe (”početni ispitni postupci”).
(2)
Provedbenom uredbom (EU) br. 270/2010 (4) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dasaka za glačanje kineskog proizvođača izvoznika dasaka za glačanje Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd.
(3)
Provedbenom uredbom (EU) br. 580/2010 (5) Vijeće je, nakon parcijalne privremene revizije u području primjene ograničene na damping u okviru članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, izmijenilo konačnu antidampinšku pristojbu na snazi s obzirom na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Ukrajine na 7 %.
(4)
Provedbenom uredbom (EU) br. 77/2010 (6) Vijeće je, nakon revizije u vezi s novim izvoznikom na temelju članka 11. stavka 4. Osnovne uredbe, uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dasaka za glačanje kineskog proizvođača izvoznika dasaka za glačanje Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co.
(5)
Provedbenom uredbom (EU) br. 805/2010 (7) Vijeće je, u svrhu udovoljavanja odluci Suda u slučaju C-141/08 P, ponovno uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dasaka za glačanje kineskog proizvođača izvoznika dasaka za glačanje Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd (8).
(6)
Provedbenom uredbom (EU) br. 987/2012 (9) Vijeće je, u svrhu sukladnosti s odlukom suda u slučaju T-274/07, ponovno uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Narodne Republike koje proizvodi društvo Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd (10).
(7)
Gore navedeni ispitni postupci se dalje u tekstu nazivaju „prethodni ispitni postupci”.
2. Zahtjevi za reviziju
2.1. Revizija radi isteka antidampinških mjera na snazi za Ukrajinu i NRK
(8)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (11) antidampinških mjera na snazi, Komisija je 25. siječnja 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije radi isteka tih mjera sukladno članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
(9)
Zahtjev su podnijela tri proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 40 %, proizvodnje dasaka za glačanje u Uniji („podnositelji zahtjeva za reviziju radi isteka mjera”).
(10)
Zahtjev za reviziju radi isteka mjera odnosio se na sve zemlje koje su trenutačno obuhvaćene mjerama na snazi, tj. na NRK i Ukrajinu, a temeljio na obrazloženju da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavak dampinga i štetu industriji Unije.
(11)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije radi isteka mjera, Komisija je 25. travnja 2012. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (12) najavila pokretanje revizije radi isteka mjera sukladno članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe („obavijest o pokretanju revizije radi isteka mjera”).
2.2. Parcijalna privremena revizija antidampinških mjera na snazi za Ukrajinu što se tiče jedinog proizvođača izvoznika iz Ukrajine
(12)
Komisija je 17. ožujka 2012. primila zahtjev za pokretanje parcijalne privremene revizije po opsegu ograničene na damping sukladno članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo trgovačko društvo Eurogold Industries Ltd., jedini proizvođač izvoznik dotičnog proizvoda iz Ukrajine („podnositelj zahtjeva za privremenu reviziju”).
(13)
Prema podnositelju zahtjeva za privremenu reviziju, okolnosti na temelju kojih su mjere uvedene promijenile su se, a te su promjene trajne prirode. Na temelju tih promjena u zahtjevu je bilo navedeno da postojeće antidampinške mjere nisu više potrebne kako bi se uklonio učinak dampinga.
(14)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje parcijalne privremene revizije, Komisija je 12. lipnja 2012. (13) pokrenula tu reviziju („obavijest o pokretanju privremene revizije”).
3. Ispitni postupak
3.1. Revizija radi isteka mjera
(a) Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje u ispitnom postupku revizije radi isteka mjera
(15)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom za potrebe revizije radi isteka mjera obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka revizije radi isteka mjera” ili „RIPRIM”). Ispitivanje kretanja u kontekstu analize štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIPRIM-a („razmatrano razdoblje”).
(b) Strane na koje se odnosi ispitni postupak i odabir uzorka
(16)
Komisija je o pokretanju revizije radi isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi i njihova udruženja te predstavnike dotičnih zemalja izvoznica. Zainteresirane strane imale su mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku iz obavijesti o pokretanju revizije radi isteka mjera. Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te koje su dokazale da postoje određeni razlozi da im se omogući rasprava, ta je mogućnost i pružena.
(17)
S obzirom na očekivani veliki broj proizvođača izvoznika iz Kine i proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju revizije radi isteka mjera predviđen je odabir uzorka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(18)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzorka i ako jest, odabrati reprezentativan uzorak, zatraženo je da se kineski proizvođači izvoznici jave Komisiji i dostave joj podatke navedene u obavijesti o pokretanju revizije radi isteka mjera. Samo dva proizvođača izvoznika iz NRK-a javila su se i dostavila Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju revizije radi isteka mjera. Stoga je zaključeno da odabir uzorka nije potreban.
(19)
Jedini proizvođač izvoznik iz Ukrajine surađivao je u usporednoj parcijalnoj privremenoj reviziji i zatražio da se podaci provjereni i prikupljeni u kontekstu privremene revizije iskoriste za potrebe revizije radi isteka mjera (vidi niže navedenu uvodnu izjavu (31)).
(20)
Komisija je u obavijesti o pokretanju revizije radi isteka mjera objavila da je uvjetno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj uzorak sastojao se od tri trgovačka društva, od procijenjenog broja od 20 do 30 proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka za proizvodnju istovjetnog proizvoda. Tri trgovačka društva iz uzorka odabrana su na temelju njihovog obujma prodaje i proizvodnje istovjetnog proizvoda u 2011. kao i radi njihovog zemljopisnog položaja u Uniji. Uzorak je predstavljao 40 % ukupne procijenjene proizvodnje i prodaje u Uniji za vrijeme RIPRIM-a pa je prema tome smatran reprezentativnim. Zaineresirane strane pozvane su da pregledaju predmet i upute komentar o prikladnosti tog izbora u roku od 15 dana od dana objave obavijesti o pokretanju postupka. Nijedna zainteresirana strana nije uputila komentar o predloženom uzorku.
(21)
Nijedan nepovezani uvoznik iz Unije nije se javio i surađivao u ispitnom postupku revizije radi isteka mjera.
(c) Upitnici i provjera
(22)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za određivanje interesa Unije.
(23)
Upitnici su poslani na oba kineska proizvođača izvoznika koji su se javili prilikom odabira uzorka. Samo je jedan od tih kineskih izvoznika proizvođača surađivao i dostavio odgovor na upitnik.
(24)
Odgovori na upitnik zaprimljeni su od tri proizvođača iz Unije iz uzorka. Osim toga, četiri proizvođača iz Unije koji surađuju dostavili su opće podatke za analizu štete.
(25)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
-
NRK
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, NRK
-
Brabantia S&S, Hong Kong
-
proizvođači iz Unije
-
Colombo New Scal SpA, Italija
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Poljska
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Ujedinjena Kraljevina
(26)
S obzirom na potrebu za utvrđivanjem uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike iz NRK-a kojima u početnim ispitnim postupcima nije dodijeljen MET, posjet radi provjere s ciljem utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz analogne zemlje obavljen je u prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukrajina,
(d) Objava
(27)
Sve zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i obustavu ispitnog postupka u vezi s antidampinškim mjerama koje se primjenjuju na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ukrajine. Stranama je također dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Nisu primljeni nikakvi komentari.
3.2. Parcijalna privremena revizija
(a) Razdoblje ispitnog postupka u ispitnom postupku privremene revizije
(28)
Razdoblje ispitnog postupka za parcijalnu privremenu reviziju sukladno članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe o uvozu podrijetlom iz Ukrajine obuhvatilo je razdoblje od 1. travnja 2011. do 31. ožujka 2012. („razdoblje ispitnog postupka privremene revizije”). Razdoblje ispitnog postupka starijeg datuma, poput onog koje se koristilo za reviziju radi isteka mjera, ne bi bilo u skladu sa zahtjevima članka 6. stavka 1. Osnovne uredbe. Nadalje, slično razdoblje ispitnog postupka korišteno je u usporednom postupku povrata novca.
(b) Strane na koje se ispitni postupak odnosi
(29)
Komisija je o pokretanju parcijalne privremene revizije službeno obavijestila podnositelja zahtjeva za privremenu reviziju i predstavnike dotične zemlje izvoznice. Zainteresirane strane imale su mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku iz obavijesti o pokretanju privremene revizije. Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te koje su dokazale da postoje određeni razlozi da im se omogući rasprava, ta je mogućnost i pružena.
(c) Upitnici i provjera
(30)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga u odnosu na podnositelja zahtjeva za privremenu reviziju i potrebe za daljnjom primjenom mjera.
(31)
Podnositelj zahtjeva za privremenu reviziju predstavljao je sav uvoz dotičnog proizvoda iz Ukrajine. Tom trgovačkom društvu poslan je upitnik, a ono je surađivalo i dostavilo odgovor na taj upitnik. Posjet radi provjere obavljen je u sljedećim poslovnim prostorijama:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukrajina
(d) Objava
(32)
Sve zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo obustaviti ispitni postupak u vezi antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ukrajine. Zainteresiranim stranama također je dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Nikakvi komentari nisu zaprimljeni.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(33)
Proizvod podložan revizijama radi isteka mjera i parcijalnim privremenim revizijama jednak je onom obuhvaćenom Uredbom Vijeća (EZ) br. 452/2007 i Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1243/2010, a odnosi se na daske za glačanje, samostojeće ili nesamostojeće, s generatorom pare i/ili sustavom za zagrijavanje i/ili ventilaciju ili bez njega, uključujući daske za rukave i njihove osnovne dijelove, tj. podnožje, navlaku i odjeljak za spremanje glačala, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ukrajine („dotični proizvod”) trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 i ex 8516 90 00.
(34)
Aktualni ispitni postupci revizije potvrdili su, kao i u početnim ispitnim postupcima, da dotični proizvod i daske za glačanje koje se proizvode i prodaju na domaćim tržištima u dotičnim zemljama, daske za glačanje koje proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije te one koje se proizvode i prodaju na tržištu analogne zemlje Ukrajine imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i istu osnovnu namjenu.
(35)
Stoga se ovi proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING, VJEROJATNOST NASTAVKA I/ILI PONAVLJANJA DAMPINGA I TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI
1. Damping - revizija radi isteka mjera - NRK
1.1. Opće primjedbe
(36)
Kao što je gore navedeno, samo jedan kineski proizvođač uvoznik sudjelovao je u ispitnom postupku, što predstavlja zanemariv iznos ukupnog izvoza iz Kine za vrijeme RIPRIM-a. Nalazi za to trgovačko društvo prema tome nisu smatrani reprezentativnima za tu zemlju.
(37)
Stoga su tijela iz Kine i kineski proizvođači izvoznici koji ne surađuju obaviješteni o primjeni članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe te im je dana mogućnost da upute svoje komentare sukladno članku 18. stavku 4. Osnovne uredbe. U vezi s time nisu primljeni nikakvi komentari.
(38)
U skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, niže navedeni nalazi u vezi s dampingom i vjerojatnošću nastavka dampinga morali su se temeljiti na raspoloživim činjenicama, a posebno podacima iz zahtjeva za reviziju radi isteka mjera i statističkim podacima dostupnim Komisiji koji su smatrani najtočnijima, tj. mjesečnim podacima koje prosljeđuju države članice sukladno članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”). Ostali statistički izvori kao što su kineska baza podataka izvoza i Eurostat (osam znamenaka) smatrani su nepouzdanima jer njihove specifične oznake obuhvaćaju proizvode različite od dotičnog proizvoda.
1.2. Uobičajena vrijednost
(a) Analogna zemlja
(39)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena tretmana tržišnog gospodarstva (MET) treba se utvrditi na temelju domaćih cijena ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(40)
U tu svrhu, Komisija je u obavijesti o pokretanju revizije radi isteka mjera predložila da analogna zemlja bude Ukrajina. Ukrajina je jedna od zemalja koje su u prethodnim ispitnim postupcima upotrijebljene kao prikladna treća zemlja s tržišnim gospodarstvom za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a. Svim je zainteresiranim stranama pružena mogućnost iznošenja komentara u vezi izbora predviđene analogne zemlje. U vezi s time nisu primljeni nikakvi komentari.
(41)
Nadalje, Komisija je pokušala ostvariti suradnju s drugim potencijalnim analognim zemljama, to jest, Malezijom, Bosnom i Hercegovinom, Indijom, Izraelom i Turskom. Jedino su tijela iz Turske dostavila popis poznatih proizvođača koje treba kontaktirati, a pri tome nisu naznačila želi li bilo koji od njih surađivati u ispitnom postupku. Istodobno je jedini proizvođač izvoznik iz Ukrajine pristao da se njegovi podaci koji su podneseni i provjereni u kontekstu usporedne privremene revizije iskoriste za potrebe revizije radi isteka mjera. Ti podaci reprezentativni su za cijelu zemlju.
(42)
S obzirom na gore navedene činjenice i zahtjeve iz članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, zaključeno je da je Ukrajina prikladna analogna zemlja.
(b) Utvrđivanje uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji
(43)
Jedini proizvođač izvoznik iz Ukrajine nije surađivao u reviziji radi isteka mjera, ali je surađivao u usporednoj parcijalnoj privremenoj reviziji i stavio na raspolaganje svoje podatke koji su provjereni i prikupljeni u kontekstu parcijalne privremene revizije za potrebe revizije radi isteka mjera.
(44)
S obzirom na značajno preklapanje razdoblja ispitnih postupaka za reviziju radi isteka mjera i privremenu reviziju te uzevši u obzir da je dotični izvoznik iz Ukrajine predstavljao 100 % izvoza iz Ukrajine u Uniju, uobičajena vrijednost stoga je utvrđena na temelju podataka prikupljenih i provjerenih u okviru usporedne parcijalne privremene revizije (vidi niže navedene uvodne izjave od 77. do 83.).
1.3. Izvozna cijena
(45)
Izvozna cijena za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju temeljila se na činjenicama dostupnim u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Izvozna cijena je stoga utvrđena na temelju statističkih podataka o uvozu dostupnih Komisiji (tj. bazi podataka iz članka 14. stavka 6.) izračunatih na temelju ponderiranog prosjeka.
(46)
U slučaju kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje izvozne cijene temeljile su se na cijeni po kojoj su uvezeni proizvodi prvo preprodani nezavisnom kupcu, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.
1.4. Usporedba
(47)
Za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju, usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvedena je na temelju cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće izmjene cijena s obzirom na razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prema potrebi učinjene su izmjene s obzirom na troškove vozarine i prijevoza, u svim slučajevima u kojima je dokazano da utječu na usporedivost cijena, što je utvrđeno na temelju podataka prikupljenih od kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje.
(48)
U slučaju kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje učinjena je usporedba između ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene koje su utvrđene na temelju dostavljenih i provjerenih podataka uspoređenih s obzirom na cijene franko tvornica po vrsti proizvoda i na istoj razini trgovine. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće izmjene cijena s obzirom na razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prema potrebi su učinjene izmjene do 5,9 % s obzirom na troškove vozarine i prijevoza u svim slučajevima u kojima je dokazano da utječu na usporedivost cijena.
1.5. Dampinška marža
(49)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža za kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti prema vrsti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Ta indikativna usporedba nije pokazala postojanje dampinga. Budući da je uvoz tog trgovačkog društva predstavljao samo marginalni udio ukupnog obujma uvoza iz Kine, nalazi za to trgovačko društvo ne smatraju se reprezentativnim za cijeli NRK.
(50)
U slučaju kineskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom. S obzirom na nedostatak suradnje, usporedba prema vrsti proizvoda nije bila moguća. Umjesto toga, usporedba se morala temeljiti na statističkim podacima kako su objašnjeni u gore navedenim uvodnim izjavama 44. i 45. Usporedba je pokazala postojanje indikativne dampinške marže od 11,5 %.
1.6. Vjerojatnost nastavka dampinga za NRK
(51)
S obzirom na nisku razinu suradnje, za vrijeme ispitnog postupka nisu bili na raspolaganju podaci o kineskom domaćem tržištu. Kineski izvoznik koji surađuje osnovan je kako bi proizvodio isključivo za tržište Unije i nije imao podatke o stanju na domaćem tržištu.
(52)
Nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka dampinga morali su se uglavnom oslanjati na podatke dostupne iz zahtjeva za reviziju radi isteka mjera i podatke koji su provjereni i objavljeni u okviru revizije radi isteka mjera (sunset review) iz lipnja 2010. koju je provela Komisija za međunarodnu trgovinu SAD-a („revizija radi isteka mjera iz SAD-a”) (14), a koju je Komisija smatrala relevantnom za potrebe svog ispitnog postupka.
(a) Obujam i cijene dampinškog uvoza iz NRK-a
(53)
Unatoč mjerama na snazi i unatoč smanjenju uvoza iz Kine tijekom razmatranog razdoblja kako je niže utvrđeno (vidi uvodnu izjavu 106.), taj uvoz je i dalje imao značajan udio na tržištu Unije od otprilike 15-20 % za vrijeme RIPRIM-a, snižavajući cijene Unije za gotovo 20 % tijekom istog razdoblja (vidi niže navedenu uvodnu izjavu 109.).
(54)
S obzirom na značajni tržišni udio i kontinuirano značajno sniženje cijena u RIPRIM-u, može se objektivno očekivati da bi u slučaju obustave mjera značajni obujam uvoza iz Kine nastavio vršiti znatan pritisak na cijene industrije Unije.
(b) Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u
(55)
Podaci objavljeni u reviziji radi isteka mjera iz SAD-a pokazali su značajni kapacitet u NRK-u koji je predstavljao otprilike 80 % potrošnje Unije (2009.). Komisija nije utvrdila podatke novijeg datuma koji bi proturječili podacima koje je prikupilo istražno tijelo SAD-a. S obzirom na nedostatak suradnje, nije bilo moguće utvrditi točnu količinu neiskorištenog kapaciteta.
(56)
Na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju radi isteka mjera, broj postojećih proizvođača u NRK-u i dalje je visok. Stoga nisu utvrđene nikakve naznake o smanjenju proizvodnog kapaciteta u NRK-u.
(57)
Nadalje, na temelju podataka koje je Komisija prikupila iz revizije radi isteka mjera iz SAD-a i koji su potvrđeni nalazima aktualne revizije radi isteka mjera u vezi kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje, u slučaju porasta potražnje moguća je jednostavna instalacija dodatnih kapaciteta jer se proizvodnja uglavnom temelji na radnoj snazi. Štoviše, u ispitnom postupku otkriveno je da su proizvođači koji također proizvode i proizvode različite od dotičnog proizvoda bili sposobni jednostavno se prebacivati s proizvodnje ostalih proizvoda na proizvodnju dotičnog proizvoda, ovisno o potražnji. Stoga, ako bi se antidampinška pristojba opozvala, kineski proizvođači mogli bi najvjerojatnije relativno brzo povećati svoju proizvodnju dasaka za glačanje, a da to ne zahtijeva ikakva značajna ulaganja.
(58)
Stoga je, temeljem raspoloživih podataka, zaključeno da su u NRK-u raspoloživi barem potencijalno visoki kapaciteti koji bi se mogli preusmjeriti na tržište Unije ako bi se dozvolio istek antidampinških mjera.
(c) Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta
(59)
Zbog niske razine suradnje i nedostupnosti pouzdanih podataka, nije bilo moguće napraviti usporedbu cijena između uvoza u Uniju i prema ostalim trećim izvoznim tržištima te domaćih cijena u Kini. Indikativna usporedba temeljena na raspoloživim činjenicama pokazala je značajno sniženje prosječnih cijena Unije radi uvoza iz Kine (vidi niže navedenu uvodnu izjavu 109.). Tržište Unije stoga se smatra privlačnim za kineske proizvođače izvoznike u pogledu cijene.
(60)
Nadalje, na temelju nalaza iz revizije radi isteka mjera iz SAD-a, za koje nisu utvrđeni proturječni podaci, može se smatrati da je Unija trenutačno najveće izvozno tržište za kineske proizvođače. SAD, drugo najveće izvozno tržište, ostaje zatvoreno kineskim proizvođačima izvoznicima budući da su na snazi značajne antidampinške pristojbe koje su nedavno produžene do 2015.
(61)
Relativno stabilan i značajan tržišni udio uvoza iz Kine, unatoč mjerama na snazi, ukazuje da je Unija i dalje privlačno izvozno tržište za kineske proizvođače izvoznike. Zatvaranje tržišta SAD-a, drugog najvećeg izvoznog tržišta, pokazuje da je kapacitet apsorpcije trećih tržišta ograničen. Prema tome, ako bi se antidampinške mjere za NRK obustavile, tržište Unije vjerojatno bi bilo na meti kineskih proizvođača izvoznika.
(d) Prethodno ponašanje
(62)
Podaci prikupljeni u okviru revizije radi isteka mjera iz SAD-a pokazuju da su kineski proizvođači uvelike usmjereni na izvoz. To naizgled djelomično potvrđuju i nalazi aktualne revizije radi isteka mjera, u kojoj jedini proizvođač izvoznik nije aktivan na kineskom domaćem tržištu, već je isključivo orijentiran na izvoz.
(63)
Produženje primjene antidampinških mjera od strane SAD-a nakon revizije radi isteka mjera iz SAD-a ukazuje da bi se dampinška praksa kineskih proizvođača izvoznika na drugim tržištima mogla preslikati na tržište Unije ako bi došlo do obustave postojećih mjera.
(64)
Također, ponašanje kineskog proizvođača koji je prethodno uživao stopu pristojbe od 0 %, Since Hardware (Guangzhou) Co, može se smatrati jakim pokazateljem vjerojatnog ponašanja kineskih izvoznika u slučaju obustave pristojbi. Since Hardware, jedan od najvećih kineskih proizvođača izvoznika povećao je svoj udio na tržištu Unije za otprilike 64 % u smislu obujma, uz utvrđen damping od otprilike 52 % i sniženje cijena industrije Unije od 16 % (15). S obzirom na privlačnost tržišta Unije i raspoložive kapacitete u NRK-u, navedeno prethodno ponašanje ukazuje da je u slučaju obustave mjera vjerojatna ponovna pojava značajnog obujma dampinškog uvoza.
1.7. Zaljučak o vjerojatnosti nastavka dampinga - NRK
(65)
S obzirom na gore navedene nalaze, može se zaključiti da, uzimajući u obzir značajne proizvodne kapacitete raspoložive u NRK-u, sposobnost kineskih proizvođača da brzo povećaju svoj obujam proizvodnje i preusmjere ga na izvoz, značajnu razinu dampinga i sniženja cijena takvog izvoza te privlačnosti tržišta Unije za takav izvoz, može se objektivno pretpostaviti da bi stavljanje mjera izvan snage dovelo do povećanog dampinškog izvoza dasaka za glačanje iz NRK-a u Uniju.
2. Damping - revizija radi isteka mjera - Ukrajina
2.1. Opće primjedbe
(66)
U slučaju Ukrajine, jedini poznati ukrajinski proizvođač izvoznik nije surađivao u reviziji radi isteka mjera, stoga su se morale upotrijebiti činjenice koje su bile dostupne. S obzirom na preklapanje razdoblja ispitnih postupaka revizije radi isteka mjera i privremene revizije i uzimajući u obzir da je ukrajinski proizvođač izvoznik predstavljao 100 % uvoza iz Ukrajine, prema dogovoru s tim proizvođačem za usporednu reviziju radi isteka mjera korišteni su podaci prikupljeni i provjereni u kontekstu privremene revizije.
2.2. Nalazi
(67)
Nalazi privremene revizije niže navedeni u odjeljku 6. korišteni su za potrebe revizije radi isteka mjera kao dostupne činjenice.
2.3. Dampinška marža
(68)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti prema vrsti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Navedena usporedba nije pokazala postojanje dampinga.
2.4. Vjerojatnost ponavljanja dampinga
(69)
U pogledu vjerojatnosti ponavljanja dampinga analizirani su sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine, privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta, proizvodni kapacitet i raspoloživi rezervni kapacitet za izvoz ukrajinskog proizvođača.
(a) Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ukrajine
(70)
Uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Ukrajine povećao se za 24 %. Odgovarajući tržišni udio blago se povećao sa 8 % u 2008. na 10 % u razdoblju ispitnog postupka revizije radi isteka mjera.
(71)
Tijekom razmatranog razdoblja uvozne cijene slijedile su ista kretanja kao i prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije. Sveukupno, uvozne cijene povećale su se od 2008. do razdoblja ispitnog postupka revizije radi isteka mjera za 14 %.
(b) Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta
(72)
Tijekom razmatranog razdoblja, ukrajinske izvozne cijene za treće zemlje bile su općenito niže od navedenih cijena na tržištu Unije. Ta razlika u cijeni iznosila je više od 10 % razine izvozne cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije radi isteka mjera.
(73)
Ukrajinske izvozne cijene za treće zemlje bile su općenito niže od cijene izvoza iz Ukrajine u Uniju, što potkrepljuje zaključak da je tržište Unije privlačno, budući da se na tržištu Unije može ostvariti veća dobit.
(c) Proizvodni kapacitet i raspoloživi rezervni kapacitet ukrajinskog proizvođača za izvoz
(74)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije radi isteka mjera, samo je mali dio proizvodnog kapaciteta Ukrajine bio raspoloživ za izvoz.
(75)
Prema podacima prikupljenim tijekom ispitnog postupka, ne predviđa se dodatno povećanje kapaciteta Ukrajine. Nije stoga vjerojatno da bi se izvoz u Uniju, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, povećao.
(d) Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga - Ukrajina
(76)
S obzirom na gore navedeno, a posebno na nalaze o očekivanom razvoju kapaciteta, zaključeno je da ne postoji vjerojatnost da će ukrajinski proizvođač izvoznik u slučaju stavljanja mjera izvan snage u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju nastaviti izvoz štetnih količina po dampinškim cijenama na tržište Unije.
3. Damping - privremena revizija - Ukrajina
3.1. Uobičajena vrijednost
(77)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, razmatrano je je li ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan tijekom razdoblja ispitnog postupka privremene revizije, tj. je li ukupni obujam takve prodaje predstavljao 5 % ili više obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Na temelju toga, zaključeno je da je domaća prodaja ukrajinskog proizvođača koji surađuje sveukupno reprezentativna.
(78)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu koje su identične ili usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(79)
Za svaku vrstu proizvoda koju proizvođač izvoznik prodaje na svom domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je identična ili usporediva s vrstom koja se prodaje za izvoz u Uniju, ispitano je je li domaća prodaja dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka privremene revizije predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda radi izvoza u Uniju.
(80)
Naknadno je ispitano može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, sukladno članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe, utvrđivanjem za svaku vrstu proizvoda udjela profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu.
(81)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje navedene vrste koja je ostvarena tijekom razdoblja ispitnog postupka privremene revizije, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(82)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom razdoblja ispitnog postupka privremene revizije.
(83)
Što se tiče vrsta proizvoda koje nisu bile profitabilne, uobičajena vrijednost utvrđena je sukladno članku 2. stavku 3. i članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost utvrđena je dodavanjem troškovima proizvodnje ukrajinskog proizvođača tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije radi isteka mjera prodajnih, općih i administrativnih troškova nastalih u uobičajenom tijeku trgovine i ponderirane prosječne dobiti ostvarene za vrste proizvoda koje su bile profitabilne.
3.2. Izvozna cijena
(84)
Budući da je ukrajinski proizvođač izvršio izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne su cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
3.3. Usporedba
(85)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Učinjene su izmjene u pogledu troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja te popratnih troškova, troškova pakiranja, troškova kredita, bankovnih pristojba i provizija u svim slučajevima u kojima je dokazano da utječu na usporedivost cijena.
3.4. Dampinška marža
(86)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti prema vrsti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Navedena usporedba nije pokazala postojanje dampinga.
4. Trajna priroda promijenjenih okolnosti - Ukrajina
(87)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, također je ispitano može li se objektivno smatrati da su promijenjene okolnosti trajne prirode.
4.1. Trajna priroda promijenjenih okolnosti
(88)
Ukrajinski proizvođač reorganizirao je svoju prodaju na način da se od prosinca 2010. cjelokupna izvozna prodaja dotičnog proizvoda u Uniju vrši izravno nezavisnim kupcima bez posredovanja bilo kakvog povezanog trgovačkog društva. Izračun izvoznih cijena stoga je izmijenjen kako bi se uzele u obzir te nove okolnosti.
(89)
Smatra se da su te promjene trajne prirode budući da su poslovi koje je prethodno obavljalo povezano trgovačko društvo efektivno preneseni na ukrajinskog proizvođača na razdoblje od otprilike godinu dana. Nisu otkrivene nikakve naznake da bi moglo doći do budućih promjena u prodajnoj strukturi. Stoga je zaključeno da su promijenjene okolnosti trajne prirode.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(90)
Procijenjeno je da je istovjetni proizvod proizvodilo 20 - 30 proizvođača u Uniji. Oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(91)
Godišnja proizvodnja industrije Unije procijenjena je na temelju nalaza ispitnog postupka iz gore navedene uvodne izjave 1. o uvozu dasaka za glačanje koje proizvodi kineski proizvođač izvoznik Since Hardware (Guangzhou) Co te na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije koji surađuju. Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi 65. Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 1243/2010 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz proizvoda gore spomenutog proizvođača, godišnja proizvodnja dasaka za glačanje u Uniji u 2009. može se procijeniti na preko 5 milijuna komada. Prema tome, u nedostatku bilo kakvih drugih podataka, zaključeno je da se može objektivno pretpostaviti da je ukupni obujam godišnje proizvodnje Unije iznosio 5 milijuna komada na početku razmatranog razdoblja aktualne revizije radi isteka mjera (2008.). Razvoj obujma proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja utvrđen je na temelju kretanja obujma proizvodnje proizvođača Unije koji surađuju. Na taj način utvrđena procjena obujma proizvodnje Unije iznosila je 5,2 milijuna komada tijekom RIPRIM-a.
(92)
Kao što je navedeno u gore navedenoj uvodnoj izjavi 20., tri proizvođača iz Unije odabrana su za uzorak koji predstavlja više od 40 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Ti proizvođači iz uzorka dostavili su odgovore na upitnik.
(93)
Četiri druga proizvođača iz Unije također su dostavila osnovne podatke o svojoj proizvodnji i prodaji.
(94)
Ustanovljeno je da na gore navedenih sedam proizvođača iz Unije otpada više od 55 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(95)
Za tržište dasaka za glačanje u Uniji karakteristični su većinom mali i srednji proizvođači koji se nalaze u brojnim državama članicama, uključujući Njemačku, Italiju, Nizozemsku, Poljsku, Portugal, Španjolsku i Ujedinjenu Kraljevinu.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
(96)
Budući da u Ukrajini postoji samo jedan proizvođač izvoznik, radi zaštite povjerljivosti u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe, potrošnja i neki od makroekonomskih pokazatelja izraženi su u obliku indeksa ili raspona.
1. Potrošnja Unije
(97)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije kako je opisano u uvodnoj izjavi 100. i obujmu uvoza, kako je zabilježen u bazi podataka iz članka 14. stavka 6.
(98)
Što se tiče obujma uvoza iz NRK-a, podaci jedinog kineskog proizvođača koji surađuje nisu se mogli iskoristiti za ekstrapolaciju ukupnog iznosa uvoza iz NRK-a budući da predstavljaju samo vrlo mali dio ukupnog uvoza iz NRK-a. Ukupni obujam uvoza morao se prema tome utvrditi na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Budući da relevantne oznake KN u Eurostatu obuhvaćaju više proizvoda od dotičnog proizvoda, zaključeno je da ni Eurostat nije prikladan za utvrđivanje obujma uvoza iz NRK-a. Prema tome, s obzirom na izuzetno nisku razinu suradnje kineskih proizvođača izvoznika i nedostatak suradnje nepovezanih uvoznika, jedini pouzdani izvor statističkih podataka za utvrđivanje obujma uvoza bili su podaci sadržani u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. Budući da se obujmi uvoza u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. izraženi isključivo u kilogramima, bilo je potrebno pretvoriti podatke u komade (jedinice) upotrebom stope konverzije koja je u usporednoj privremenoj reviziji utvrđena za uvoz iz Ukrajine. To se smatralo objektivnim budući da uvoz proizvoda od kineskog trgovačkog društva koje surađuje nije smatran reprezentativnim i također, kako je spomenuto u gore navedenoj uvodnoj izjavi 36., Ukrajina je također korištena kao analogna zemlja za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za NRK pa su podaci stoga smatrani reprezentativnima za utvrđivanje razine uvoza iz Kine.
(99)
U slučaju uvoza iz Ukrajine korišteni su provjereni podaci dostavljeni u odgovoru na upitnik u usporednoj privremenoj reviziji. Iako je određeno da razdoblje privremene revizije traje od 1. travnja 2011. do 31. ožujka 2012. što stoga nije obuhvaćalo prvo tromjesečje razdoblja ispitnog postupka revizije radi isteka mjera, ustanovljeno je da su, neovisno o tome, ti podaci prikladni za utvrđivanje obujma uvoza. Doista, podaci su provjereni te je ustanovljeno da su točni i reprezentativni za određivanje obujma uvoza iz Ukrajine u razdoblju ispitnog postupka revizije radi isteka mjera.
(100)
Obujam prodaje industrije Unije na tržištu procijenjen je ekstrapolacijom omjera između ukupnog obujma proizvodnje i ukupnog obujma prodaje sedmero proizvođača iz Unije koji surađuju te ukupnog procijenjenog obujma proizvodnje industrije Unije za svaku godinu razmatranog razdoblja.
(101)
Na temelju toga, potrošnja Unije u razdoblju između 2008. i RIPRIM-a smanjila se za 11 %. Konkretnije, vidljiva potražnja između 2008. i 2009. smanjila se za 7 postotnih bodova, a nakon toga se između 2009. i 2010. povećala za 9 postotnih bodova. Tijekom RIPRIM-a potrošnja Unije iznosila je 9 do 10 milijuna komada, što je predstavljalo smanjenje od 13 postotnih bodova u usporedbi s prethodnom godinom.
Tablica 1
Količina
('000 komada)
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Potrošnja
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Indeks
100
93
102
89
Izvor: baza podataka iz članka 14. stavka 6., odgovori na upitnik
2. Uvoz iz dotičnih zemalja
(102)
U početnom ispitnom postupku dovršenom 2007. uvoz podrijetlom iz NRK-a ocijenjen je kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Razmatrano je je li kumulativno ocjenjivanje također prikladno za aktualnu reviziju radi isteka mjera.
(103)
U tom pogledu ustanovljeno je da je dampinška marža utvrđena za uvoz iz NR-a bila iznad granice de minimis (11,5 %), kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. U pogledu uvoza iz Ukrajine nije utvrđen damping za RIPRIM niti je utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga. Na temelju toga, uvoz iz Ukrajine ne bi trebalo dodavati uvozu iz NRK-a budući da nisu zadovoljeni kriteriji utvrđeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe.
3. Uvoz iz NRK-a
3.1. Obujam i tržišni udio
(104)
Kao što je spomenuto u gore navedenoj uvodnoj izjavi 98., zbog izuzetno niske razine suradnje kineskih proizvođača izvoznika, ukupni obujam izvoza iz NRK-a utvrđen je na temelju podataka raspoloživih u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(105)
Na temelju toga, uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a smanjio se, u apsolutnom smislu od 4 do 4,5 milijuna komada u 2008. na 1,5 do 2,0 milijuna komada u RIPRIM-u, što je predstavljalo smanjenje od 59 % tijekom razmatranog razdoblja. Navedeno smanjenje bilo je posebno izraženo između 2010. i RIPRIM-a, kad se uvoz iz NRK-a smanjio s 3 do 3,5 milijuna u 2010. na 1,5 do 2,0 milijuna komada u RIPRIM-u, za 36 postotnih bodova. To smanjenje podudara se s ponovnim uvođenjem antidampinške pristojbe za društvo Since Hardware u prosincu 2010. (vidi gore navedenu uvodnu izjavu 64.).
(106)
Iako se udio uvoza iz Kine smanjio se za 22 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio za vrijeme RIPRIM-a, tj. 15 - 20 %; bio je značajan.
Tablica 2.
2008
2009
2010
RIPRIM (2011)
Obujam uvoza podložnog mjerama iz NRK-a ('000 komada)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Indeks
100
73
76
40
Tržišni udio uvoza podložnog mjerama iz NRK-a
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.
3.2. Cijene i sniženje cijena
(107)
Zbog izuzetno niske razine suradnje kineskih proizvođača izvoznika, prosječna uvozna cijena što se tiče uvoza iz NRK-a morala se utvrditi na temelju činjenica raspoloživih u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Podaci iz te baze pretvoreni su u cijene po komadu slijedeći gore navedenu metodologiju (vidi gore navedenu uvodnu izjavu 104.). Uvozne cijene utvrđene na temelju te metodologije povećale su se sa 7,0 EUR/komad u 2008. na 8,2 EUR/komad tijekom RIPRIM-a, odnosno za 17 %.
Tablica 3.
Cijena uvoza podložnog mjera u EUR/komad
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
NRK
7,0
8,3
8,4
8,2
Indeks
100
119
121
117
Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.
(108)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIPRIM-a, ponderirana prosječna prodajna cijena proizvođača iz Unije iz uzorka naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, izmijenjena na razinu franko tvornice (tj. bez troškova vozarine u Uniji i nakon oduzimanja popusta i rabata), uspoređena je sa odgovarajućom ponderiranom prosječnom uvoznom cijenom kako je utvrđena u gore navedenoj uvodnoj izjavi 107., na temelju CIF-a, uz odgovarajuće izmjene radi carinskih pristojbi.
(109)
Ta usporedba pokazala je da je, ako se izrazi kao postotak prometa proizvođača iz Unije iz uzorka tijekom RIPRIM-a, uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za gotovo 20 %.
4. Uvoz iz Ukrajine
(110)
Kao što je spomenuto u gore navedenoj uvodnoj izjavi 99., obujam uvoza i uvozne cijene iz Ukrajine utvrđeni su na temelju provjerenih odgovora na upitnik koje je ukrajinski proizvođač izvoznik dostavio u okviru usporedne tekuće privremene revizije.
(111)
Sljedeća tablica prikazuje kretanje uvoza iz Ukrajine tijekom razmatranog razdoblja u pogledu obujma i udjela na tržištu.
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Obujam uvoza podložnog mjerama iz Ukrajine ('000 komada)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indeks
100
104
128
124
Tržišni udio uvoza podložnog mjerama iz Ukrajine
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Izvor: Provjereni odgovor na upitnik
(112)
Uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Ukrajine između 2008. i 2011. povećao se za 24 % Ukrajina je mogla povećati svoj uvoz uglavnom radi više antidampinške pristojbe na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz NRK-a. Nadalje, smanjenje antidampinške pristojbe za Ukrajinu u srpnju 2010. s 9,9 % na 7,7 % pridonijelo je ovom kretanju, a kao posljedica toga uvoz iz Ukrajine postao je konkurentniji na tržištu Unije.
(113)
Sljedeća tablica prikazuje razvoj prosječnih uvoznih cijena CIF-a na granici Unije podložnih mjerama iz Ukrajine.
Tablica 5.
Cijena uvoza podložnog mjerama u EUR/komad
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Indeks
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Izvor: Provjereni odgovor na upitnik
(114)
Kao što je prikazano u gore navedenoj tablici 5., prosječna uvozna cijena povećala se za 10 - 15 % tijekom razmatranog razdoblja te je gotovo dosegla razinu cijene industrije Unije na tržištu Unije tijekom RIPRIM-a.
5. Uvoz iz ostalih trećih zemalja koji nije podložan mjerama
(115)
Obujam uvoza iz trećih zemalja koji nije podložan mjerama utvrđen je na temelju baze podataka iz članka 14. stavka 6. pretvorenih u komade upotrebom iste metodologije kao kod utvrđivanja obujma uvoza iz NRK-a, kako je opisano u gore navedenoj uvodnoj izjavi 98. To je smatrano objektivnim budući da relevantne oznake KN u Eurostatu obuhvaćaju i proizvode različite od dotičnog proizvoda pa stoga nisu smatrane prikladnima za utvrđivanje obujma izvoza iz drugih trećih zemalja.
(116)
U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u pogledu obujma i tržišnog udjela, kao i prosječna cijena tog uvoza.
Tablica 6.
Obujam uvoza iz trećih zemalja u '000 komada
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Turska
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indeks
100
160-170
215-225
225-235
Ostale treće zemlje
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indeks
100
130-140
190-200
150-160
Ostale zemlje ukupno
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indeks
100
140-150
200-210
180-190
Tržišni udio uvoza svih ostalih trećih zemalja
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Cijena uvoza iz svih ostalih zemalja (EUR/komad)
7,7
8,1
8,2
9,0
Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.
(117)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja sveukupno se povećao. Iako se povećao i više nego udvostručio između 2008. i 2010., ponovno se smanjio između 2010. i RIPRIM-a. Na temelju toga, obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju značajno se povećao i dosegao 1,5 - 1,9 milijuna komada u RIPRIM-u, što prevedeno u tržišni udio iznosi 15 - 20 % tijekom RIPRIM-a. Većina tog uvoza bila je podrijetlom iz Turske gdje se uvoz povećao s 0,3 - 0,5 milijuna komada u 2008. na 0,8 - 1,0 milijuna komada u RIPRIM-u.
(118)
Prosječna cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja koje nisu podložne mjerama povećao se sa 7,7 EUR/komad u 2008. na 9,0 EUR/komad tijekom RIPRIM-a, odnosno povećao se za 17 %.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(119)
Na temelju članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i indeksa koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(120)
Kao što je spomenuto u gore navedenoj uvodnoj izjavi 20., za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije korišten je odabir uzorka.
(121)
Za potrebe analize štete, pokazatelji štete podijeljeni su u dvije skupine:
-
makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, produktivnost, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zapošljavanje i visina dampinške marže te oporavak od prethodnog dampinga) ocijenjeni su na razini cjelokupne proizvodnje Unije procijenjene na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji su se javili;
-
analiza mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, jedinični troškovi, zalihe, troškovi rada, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) izvedena je na temelju podataka koje je dostavilo troje proizvođača iz Unije iz uzorka.
6.1. Makroekonomski pokazatelji
(a) Proizvodnja
(122)
Ukupna proizvodnja Unije procijenjena je kako je opisano u gore navedenoj uvodnoj izjavi 91. Na temelju toga, proizvodnja Unije između 2008. i RIPRIM-a povećala se za 4 %. Točnije, smanjila se za 2 % između 2008. i 2009., ali povećala za 6 postotnih bodova između 2009. i RIPRIM-a, na oko 5,2 milijuna komada.
Tablica 7.
u '000 komada
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Proizvodnja
5 000
4 887
5 072
5 194
Indeks
100
98
101
104
Izvor: Odgovori na upitnik
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(123)
Proizvodni kapacitet procijenjen je primjenom omjera između ukupnog obujma proizvodnje i ukupnog kapaciteta sedmero proizvođača iz Unije koji surađuju za svaku godinu razmatranog razdoblja na ukupnu proizvodnju industrije Unije kako je utvrđena u gore navedenoj uvodnoj izjavi 122.
(124)
Proizvodni kapacitet industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 17 %. Međutim, to povećanje odnosi se samo na jednog od proizvođača Unije, dok su kapaciteti ostalih proizvođača Unije koji surađuju tijekom razmatranog razdoblja bili stabilni. Nalazi ispitnog postupka pokazuju da su možda neki od proizvođača Unije koji ne surađuju zatvorili svoje proizvodne pogone i na taj način smanjili ukupni proizvodni kapacitet Unije tijekom razmatranog razdoblja, što nije vidljivo iz niže navedene tablice 8. Ispitni postupak također je pokazao da je industrija Unije proizvodila proizvode različite od dotičnog proizvoda (kao što su sušila) i to djelomično na istim proizvodnim linijama. Nadalje, ispitni postupak pokazao je da se proizvođači Unije mogu jednostavno prebaciti s proizvodnje dotičnog proizvoda na proizvodnju ostalih proizvoda. Stoga nije bilo moguće jasno utvrditi proizvodni kapacitet dotičnog proizvoda.
(125)
Iskorištenost kapaciteta bila je 66 % u 2008., a tijekom RIPRIM-a blago je pala na 58 %. Kao što je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, nije bilo moguće pouzdano utvrditi ukupni proizvodni kapacitet u Uniji. Budući da se iskorištenost kapaciteta utvrđuje na temelju ukupnog kapaciteta, on se, isto tako, u ovom slučaju ne mora nužno smatrati značajnim pokazateljem štete.
Tablica 8.
u '000 komada
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Proizvodni kapacitet
7 592
7 962
8 375
8 906
Indeks
100
105
110
117
Iskorištenost kapaciteta
66 %
61 %
61 %
58 %
Indeks
100
93
92
89
Izvor: Odgovori na upitnik
(c) Obujam prodaje
(126)
Obujam prodaje industrije Unije utvrđen je kako je opisano u gore navedenoj uvodnoj izjavi 100. Stoga se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije između 2008. i RIPRIM-a povećao za 10 %. Ovo povećanje bilo je osobito izraženo između 2010. i RIPRIM-a, kada se obujam prodaje povećao za 7 postotnih bodova. To se podudara sa smanjenjem uvoza iz NRK-a radi uvođenja antidampinške pristojbe za društvo Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tablica 9.
u '000 komada
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Prodaja nepovezanim kupcima u Uniji
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Indeks
100
99
103
110
Izvor: Odgovori na upitnik
(d) Tržišni udio
(127)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije povratila je udio na tržištu, koji se povećao sa 40 - 45 % u 2008. na 50 - 55 % u RIPRIM-u, odnosno za 24 %. Do tog povećanja došlo je uglavnom zbog smanjenja potrošnje kao i obujma uvoza iz Kine te usporednog povećanja obujma prodaje industrije Unije.
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Tržišni udjeli proizvođača iz Unije
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Indeks
100
107
101
124
Izvor: Odgovori na upitnik i baza podataka iz članka 14. stavka 6.
(e) Rast
(128)
Potrošnja Unije smanjila se između 2008. i RIPRIM-a. Istovremeno, obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije povećao se za 10 %, a tržišni udio industrije Unije povećao se za 24 %. Isto tako, tijekom istog razdoblja proizvodnja industrije Unije povećala se za 4 %, ulaganja su se više nego udvostručila (vidi niže navedenu uvodnu izjavu 141.), a zaposlenost je porasla za 10 % (vidi niže navedenu uvodnu izjavu 129.). Stoga se može zaključiti da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do određenog rasta industrije Unije.
(f) Zaposlenost
(129)
Zaposlenost i kretanja u tom pogledu za ukupnu industriju Unije procijenjeni su ekstrapolacijom raspoloživih podataka s obzirom na proizvođače Unije koji surađuju. U skladu s povećanjem prodaje, razina zaposlenosti u industriji Unije između 2008. i RIPRIM-a pokazala je povećanje od 10 %.
Tablica 11.
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Zaposlenost za istovjetni proizvod
655
672
736
722
Indeks
100
102
112
110
Izvor: Odgovori na upitnik
(g) Produktivnost
(130)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u komadima) po zaposlenoj osobi godišnje, smanjena je za 6 % u razmatranom razdoblju. To je povezano s činjenicom da se proizvodnja povećala u manjoj mjeri od zaposlenosti.
Tablica 12.
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Produktivnost (000 komada po zaposleniku)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indeks
100
95
90
94
Izvor: Odgovori na upitnik
(h) Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(131)
Ustanovljeno je da je dampinška marža bila znatno iznad granice de minimis. Što se tiče učinka visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije, posebno uzimajući u obzir obujam i cijene uvoza iz NRK-a, učinak toga ne može se smatrati zanemarivim.
(132)
U pogledu učinaka prethodnog dampinga, iako gore razmatrani pokazatelji pokazuju određeno poboljšanje, oni također pokazuju da je industrija Unije još uvijek nestabilna i osjetljiva.
6.2. Mikroekonomski pokazatelji
(a) Cijene i drugi čimbenici koji utječu na cijene
(133)
Prosječna prodajna cijena proizvođača iz Unije iz uzorka nepovezanim kupcima u Uniji kretala se kako je prikazano u niže navedenoj tablici. Prosječne cijene ostale su relativno stabilne tijekom razmatranog razdoblja, premda je u RIPRIM-u došlo to laganog porasta. Kao i u slučaju gore navedenog, to povećanje podudaralo se s uvođenje antidampinške pristojbe za društvo Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tablica 13.
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/komad)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indeks
100
98
100
103
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/komad)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indeks
100
96
101
105
Izvor: Odgovori na upitnik
(134)
Prodajne cijene slijede kretanja u cijenama glavnih sirovina (tj. čelika). Prodajne cijene i troškovi ostali su relativno stabilni tijekom razmatranog razdoblja, iako su se troškovi povećali nešto više od prodajnih cijena, što je negativno utjecalo na stanje u pogledu profitabilnosti industrije Unije između 2008. i RIPRIM-a. Međutim, industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene na održivu razinu, već je bila prisiljena izjednačiti svoje cijene s niskim cijenama uvoza iz Kine s ciljem vraćanja tržišnog udjela u razdoblju opadajuće potrošnje.
(b) Troškovi radne snage
(135)
Prosječne plaće bile su stabilne tijekom razmatranog razdoblja, a jedinični trošak proizvodnje povećao se za 3 % (vidi gore navedenu tablicu 13.).
Tablica 14.
EUR/zaposlenik
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Prosječna plaća
20 669
19 377
19 885
20 523
Indeks
100
94
96
99
Izvor: Odgovori na upitnik
(c) Zalihe
(136)
Obujam zaliha povećao se tijekom razmatranog razdoblja. Razina zaliha bila je 56 % viša u RIPRIM-u u odnosu na njezinu razinu u 2008.
Tablica 15.
u '000 komada
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Završne zalihe
94
137
184
146
Indeks
100
147
197
156
Izvor: Odgovori na upitnik
(d) Profitabilnost i povrat ulaganja
(137)
Industrija Unije uspjela je blago povećati svoju profitabilnost između 2008. kada je bila na pozitivnoj nuli i 2009. kada je porasla na 2 %. Međutim profitabilnost se ponovno smanjila u 2010. i još više tijekom RIPRIM-a kada je pala na -1,7 %. Profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za gotovo 2 %. Kao što je spomenuto u gore navedenoj uvodnoj izjavi 134., to se dogodilo uglavnom zbog činjenice da Unija nije mogla povećati svoju prodajnu cijenu u skladu s porastom troškova i zbog toga što je bila prisiljena izjednačiti svoje cijene s niskim cijenama uvoza iz Kine kako bi povratila svoj tržišni udio.
(138)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti. Povećao se između 2008. i 2009., a smanjio od 2009. do RIPRIM-a. Smanjenje povrata ulaganja bilo je izraženije od smanjenja razine profitabilnosti zbog povećanja ulaganja kako je prikazano u niže navedenoj uvodnoj izjavi 141.
Tablica 16.
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Profitabilnost
(% neto prodaje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indeks
100
102
99
98
Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indeks
100
200
84
22
Izvor: Odgovori na upitnik
(e) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(139)
Neto novčani tok od poslovanja, što znači sposobnost industrije da sama financira svoje poslovanje, izražen kao postotak prometa istovjetnog proizvoda, povećao se zajedno s profitabilnošću s razine pozitivne nule u 2008. na 5 % u 2009. Pao je na 3 % u 2010., a tijekom RIPRIM-a bio je negativan.
Tablica 17.
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Novčani tok
(% prometa)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Izvor: Odgovori na upitnik
(140)
Nisu postojale posebne naznake da bi se industrija Unije susrela s teškoćama u prikupljanju kapitala.
(f) Ulaganja
(141)
Godišnja ulaganja proizvođača iz uzorka u proizvodnju istovjetnog proizvoda više nego udvostručila su se između 2008. i RIPRIM-a. Naglo su se povećala između 2008. i 2009. Taj porast ulaganja može se objasniti naporima s ciljem restrukturiranja koje je industrija Unije poduzela ulaganjem u svoj proizvodni proces kako bi ga učinila konkurentnijim. Između 2010. i RIPRIM-a došlo je do smanjenja, dok je razina ulaganja ostala značajno viša u usporedbi s 2008.
Tablica 18.
2008.
2009.
2010.
RIPRIM (2011.)
Neto ulaganja (000 EUR)
239
504
1 046
569
Indeks
100
211
438
239
Izvor: Odgovori na upitnik
7. Zaključak o šteti
(142)
Analiza makroekonomskih pokazatelja tijekom razmatranog razdoblja pokazala je znakove poboljšanja posebno u pogledu obujma proizvodnje i prodaje, kao i tržišnog udjela industrije Unije. Istodobno, neki od relevantnih mikroekonomskih pokazatelja ,kao što su profitabilnost i povrat ulaganja, smanjili su se. Prodajne cijene, unatoč blagom rastu, nisu mogle dosegnuti održivu razinu i uskladiti se s povećanjem troškova proizvodnje. To uglavnom objašnjava činjenica da je tržišni udio uvoza iz Kine ostao na visokoj razini tijekom cijelog razmatranog razdoblja, pri čemu su cijene uvoza iz Kine bile niske, a industrija Unije morala ih je slijediti kako bi povratila tržišni udio.
(143)
Prema tome, mjere uvedene za NRK samo su djelomično pomogle industriji Unije da se oporavi od pretrpljene štete.
(144)
S obzirom na gore navedenu analizu, stanje u industriji Unije poboljšalo se i nije dolazilo do materijalne štete. Međutim, unatoč vidljivim pozitivnim kretanjima i značajnim naporima u pogledu restrukturiranja, industrija Unije još uvijek je nestabilna i osjetljiva.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(145)
Kao što je spomenuto u uvodnim izjavama od 51. do 52., s obzirom na nisku razinu suradnje kineskih proizvođača izvoznika, analiza u vezi s kineskim domaćim tržištem i izvozom iz NRK-a u ostale treće zemlje morala se izvesti na temelju raspoloživih podataka, odnosno podataka objavljenih u okviru revizije radi isteka mjera iz lipnja 2010. koju je provela Komisija za međunarodnu trgovinu SAD-a („revizija radi isteka mjera iz SAD-a”).
(146)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije bila je u nestabilnom i osjetljivom stanju jer je još uvijek bila izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz NRK-a.
(147)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, uvoz iz dotične zemlje procijenjen je s ciljem utvrđivanja postoji li vjerojatnost ponavljanja štete ako bi se dopustilo da mjere isteknu.
2. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(148)
Kao što je gore spomenuto, što se tiče uvoza iz NRK-a, postojala je vjerojatnost nastavka dampinga ako bi se dopustilo da mjere isteknu. U slučaju nedostatka mjera protiv cijena koje značajno snižavaju prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije, obujam uvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a najvjerojatnije bi se povećao. Ispitni postupak pokazao je da su glavni kupci industrije Unije trgovci na malo, odnosno veliki supermarketi koji su u jakom pregovaračkom položaju te će sve više uvoziti daske za glačanje iz NRK-a, koje će vrlo vjerojatno ulaziti na tržište po vrlo niskim dampinškim cijenama. Prema tome, pritisak na cijene industrije Unije bi se vjerojatno pojačao pa bi ona bila prisiljena sniziti svoje cijene, što bi imalo katastrofalan učinak na njezinu profitabilnost koja je već bila negativna tijekom RIPRIM-a.
(149)
Stoga bi, s obzirom na nestabilno i osjetljivo stanje industrije Unije, povećani obujam i učinak na cijene dampinškog uvoza iz NRK-a doveo do teških financijskih gubitaka i smanjenja tržišnog udjela.
(150)
Ponašanje kineskog proizvođača Since Hardware (Guangzhou) Co, koji je prethodno uživao stopu pristojbe od 0 %, može se smatrati jakim pokazateljem vjerojatnog ponašanja kineskih izvoznika u slučaju obustave pristojbi. Podsjećamo da je društvo Since Hardware (Guangzhou) Co, koje je prethodno uživalo stopu pristojbe od 0 % (od travnja 2007. do prosinca 2010.), značajno povećalo svoj izvoz u Uniji po izuzetno dampinškim cijenama, snižavajući cijene industrije Unije tijekom tog razdoblja. Kao što je ranije spomenuto, antidampinški ispitni postupak u vezi s ovim društvom doveo je do uvođenja konačne antidampinške pristojbe od 35,8 %. U tom ispitnom postupku također je zaključeno da se obujam uvoza iz tog društva tijekom ispitnog razdoblja tog ispitnog postupka (2009.) udvostručio u usporedbi s uvozom istog društva tijekom ispitnog razdoblja početnog ispitnog postupka dovršenog u 2007. (2005.). U ispitnom postupku u vezi s društvom Since Hardware (Guangzhou) Co zaključeno je da je industrija Unije kao posljedicu toga pretrpjela materijalnu štetu.
(151)
Ispitni postupak također je pokazao da su, prije pokretanja trenutačne revizije radi isteka mjera, kineski proizvođači izvoznici već pristupili potencijalnim kupcima u Uniji nudivši im cijene koje su značajno snižavale prodajne cijene industrije Unije. To pokazuje da, ako bi se dopustilo da mjere isteknu, vrlo je vjerojatno da bi kineski proizvođači izvoznici pokušali ući na tržište Unije u većoj mjeri, snižavajući svoju trenutačnu razinu cijene.
3. Privlačnost tržišta Unije, postojeće mjere u ostalim trećim zemljama i rezervni kapacitet
(152)
Kao što je spomenuto u gore navedenim uvodnim izjavama od 55. do 57., kineska industrija dasaka za glačanje uvelike je usmjerena na izvoz, a tržište Unije ostaje njezino najveće i najprivlačnije tržište čak i nakon uvođenja mjera.
(153)
Za kineske proizvođače uvoznike SAD je drugo najveće izvozno tržište. Međutim, pristup tržištu SAD-a ostaje ograničen zbog postojanja visokih antidampinških mjera koje su produžene do 2015. To pojačava vjerojatnost da bi u slučaju obustave mjera povećana količina uvoza iz NRK-a bila usmjerena na tržište Unije.
(154)
Prema podacima koje je prikupila Komisija iz revizije radi isteka mjera iz SAD-a, u NRK-u su raspoloživi potencijalno značajni rezervni kapaciteti, a dodatni kapaciteti mogu se jednostavno povećati u slučaju stavljanja antidampinških pristojbi izvan snage, budući da se proizvodnja dasaka za glačanje u NRK-u radno intenzivna pa povećanje proizvodnje ne zahtijeva bitna ulaganja ili posebne vještine. Stoga je, na temelju svih raspoloživih informacija, zaključeno da su u NRK-u na raspolaganju barem potencijalno značajni rezervni kapaciteti koji bi se mogli preusmjeriti na tržište Unije ako bi se dopustilo da mjere isteknu.
4. Ostali čimbenici
4.1. Nedampinški uvoz iz NRK-a
(155)
Kako je gore navedeno, tijekom RIPRIM-a nije ustanovljen damping za jedinog kineskog izvoznika koji surađuje, a koji podliježe pojedinačnoj stopi pristojbe od 22,7 %. Međutim, budući da je uvoz ovog društva predstavljao samo minimalni udio ukupnog obujma uvoza iz Kine, on se nije mogao smatrati značajnim te se nije moglo smatrati da je pridonio nestabilnom stanju industrije Unije tijekom RIPRIM-a.
(156)
Također je utvrđeno da uvoz ovog društva nije snižavao cijene industrije Unije tijekom RIPRIM-a.
4.2. Uvoz iz Ukrajine
(157)
Kako je gore navedeno, uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Ukrajine povećao se za 24 %. To je dovelo do blagog porasta odgovarajućeg tržišta tijekom razmatranog razdoblja.
(158)
Međutim, prosječna uvozna cijena od 2008. do RIPRIM-a povećala se za 14 % i dosegla istu razinu cijene industrije Unije na tržištu Unije tijekom RIPRIM-a.
(159)
Prema tome, osjetljivo stanje industrije Unije ne može se objasniti uvozom dasaka za glačanje iz Ukrajine. Isto tako, nije vjerojatno da bi uvoz iz Ukrajine pridonio ponavljanju štete ako bi se dopustilo da mjere isteknu.
4.3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja koji nije podložan mjerama
(160)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemlja koje nisu podložne mjerama povećao se tijekom razmatranog razdoblja, premda je između 2010. i RIPRIM-a došlo do blagog smanjenja. To povećanje obujma uvoza također se preslikalo u povećanje tržišnog udjela tijekom istog razdoblja, s 5 - 10 % na 15 - 20 %.
(161)
Iako su razine cijena ostalih trećih zemalja bile ispod prosječnih cijena industrije Unije, one su bile iznad prosječnih uvoznih cijena iz NRK-a kako su utvrđene tijekom aktualnog ispitnog postupka.
(162)
Unatoč gore navedenom, uvoz iz Kine vjerojatno će se značajno povećati, i to po dampinškim cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije. Doista, ispitni postupak pokazao je da su prosječne uvozne cijene iz NRK-a bez antidampinške pristojbe snižavale prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije za otprilike 20%. Stoga se, ako bi se dopustilo da mjere isteknu, očekuje ulaz uvoza iz Kine na tržište Unije po cijenama nižim od prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja, kao što je već bio slučaj tijekom RIPRIM-a. Stoga je zaključeno da uvoz iz tržišta trećih zemalja, iako je imao određeni učinak na stanje industrije Unije, ne može poništiti zaključak vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga uvoza iz Kine ako bi se dopustilo da mjere isteknu.
4.4. Smanjenje potrošnje
(163)
Primijećeno je da je vidljivo smanjenje potrošnje između 2010. i RIPRIM-a uglavnom statistički učinak smanjenja uvoza uzrokovan uvođenjem antidampinških mjera za društvo Since Hardware (Guangzhou) Co. Tijekom istog razdoblja industrija Unije bila je u mogućnosti povećati svoj obujam prodaje i tržišni udio. Smanjenje potrošnje, stoga, nije moglo imati učinak na stanje u industriji Unije.
5. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete
(164)
Ispitni postupak utvrdio je vjerojatnost ponavljanja štete ako bi se dopustilo da mjere isteknu.
(165)
Uzimajući u obzir razinu dampinga koju još uvijek provode kineski proizvođači izvoznici, privlačnost tržišta Unije, prethodno ponašanje kineskog proizvođača Since Hardware (Guangzhou) Co dokumentirano u ispitnom postupku završenom u prosincu 2010., mogućnost kineskih proizvođača da jednostavno povećaju kapacitete u slučaju povećane potražnje, jaku orijentiranost na izvoz kineskih proizvođača i njihove strategije u vezi cijena, ako bi se dopustilo da mjere isteknu, vjerojatno je da bi se industrija Unije suočila s povećanim obujmom dampinškog uvoza iz Kine koji bi značajno snizio cijene industrije Unije. U tom slučaju ne bi samo došlo do pogoršanja stanja industrije Unije u pogledu profitabilnosti koje je već sada teško, već bi se vjerojatno poništila neka od nedavnih poboljšanja u cjelokupnim rezultatima industrije Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(166)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, razmatrano je bi li uvođenje antidampinških mjera na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz NRK-a nakon nalaza aktualne revizije radi isteka mjera bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(167)
Aktualni ispitni postupak jest revizija u kojoj se analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već na snazi. Ona stoga omogućuje ocjenu svakog nepotrebnog negativnog učinka aktualnih antidampinških mjera na zainteresirane strane.
(168)
Također se napominje da se predlaže obustava antidampinškog postupka u vezi s uvozom dasaka za glačanje podrijetlom iz Ukrajine koji vodi do povećanog pristupa uvoza iz trećih zemalja na tržište Unije bez ograničenja.
(169)
Na temelju toga ispitano je postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponovnog pojavljivanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(170)
Dokazana je održivost industrije Unije. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinog gospodarskog stanja promatranog tijekom razmatranog razdoblja, djelomično zbog njezinih napora s ciljem povećanja konkurentnosti i mjera na snazi. Razumno je očekivati da će industrija Unije nastaviti profitirati od trenutačno važećih mjera. Ako mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a ne ostanu na snazi, vjerojatno je da će industrija Unije pretrpjeti materijalnu štetu radi značajnog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a, što bi uzrokovalo ozbiljno pogoršanje njezinog financijskog stanja s obzirom na marže sniženja cijena utvrđene tijekom RIPRIM-a. Stope profitabilnosti, koje su već sada negativne, povrat ulaganja i dionice i dalje će padati te na kraju vjerojatno dovesti do nestanka industrije Unije.
(171)
Stoga je zaključeno da bi zadržavanje antidampinških mjera u pogledu NRK-a očito bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes ostalih strana
(172)
Nijedan od 15 kontaktiranih uvoznika/trgovaca nije surađivao. Nijedna od ostalih potencijalnih zainteresiranih strana nije se javila tijekom ispitnog postupka. Ne postoje dokazi koji bi ukazivali da bi mjere na snazi mogle značajno utjecati na uvoznike ili potrošače dotičnog proizvoda. U tom kontekstu, može se objektivno pretpostaviti da će glavni kupci. tj. velike maloprodajne trgovine moći prenijeti svako povećanje cijena koje su posljedica antidampinških pristojbi na krajnjeg potrošača, a da to ne utječe značajno na percepciju potrošača.
4. Zaključak o interesu Unije
(173)
Na temelju toga može se zaključiti da ne postoje uvjerljivi razlozi koji bi jasno ukazivali da bi zadržavanje mjera u odnosu na NRK bilo suprotno sveukupnom interesu Unije.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(174)
Sve su zainteresirane strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i stavljanje izvan snage mjera na snazi na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ukrajine. Također im je dan rok za iznošenje prigovora.
(175)
Iz gore navedenog slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, da bi antidampinške mjere primjenjive na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine trebalo zadržati, a da bi trebalo dozvoliti istek antidampinške pristojbe na snazi na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Ukrajine,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz dasaka za glačanje, samostojećih ili nesamostojećih, sa generatorom pare i/ili sustavom za zagrijavanje i/ili ventilaciju ili bez njega, uključujući daske za rukave i njihove osnovne dijelove, tj. podnožje, navlaku i odjeljak za spremanje glačala, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 i ex 8516 90 00 (oznake TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 i 8516900051).
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode niže navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Proizvođač
Stopa pristojbe (%)
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Sva ostala trgovačka društva
42,3
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.
Članak 2.
Antidampinški postupak koji se odnosi na uvoz dasaka za glačanje podrijetlom iz Ukrajine obustavlja se, a antidampinške mjere uvedene za Ukrajinu Uredbom (EZ) br. 452/2007 stavljaju se izvan snage.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 15. srpnja 2013.