PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
32013R0078
L 027/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 78/2013
od 17. siječnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 31. srpnja 2012. Uredbom (EU) br. 699/2012 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog željeznog i čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske.
(2)
Postupak je pokrenut putem obavijesti o pokretanju postupka (3), nakon pritužbe koju je 20. rujna 2011. podnio Odbor za zaštitu industrije čeličnog pribora za tupo zavarivanje Europske unije („podnositelji pritužbe”) u ime proizvođača koji čine veći udjel, u ovom slučaju više od 40 % ukupne proizvodnje određenog željeznog ili čeličnog pribora u Uniji.
(3)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile također je omogućena rasprava.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i analizirati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
3. Odabir uzoraka
(6)
U izostanku bilo kakvih komentara na odabir uzoraka proizvođača iz Unije, nepovezanih uvoznika i proizvođača izvoznika, potvrđuju se privremeni nalazi iz uvodnih izjava od 5. do 11. Privremene uredbe.
4. Mjere na snazi koje vrijede za ostale treće zemlje
(7)
Ponavlja se da su na snazi konačne antidampinške mjere za određeni željezni i čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Malezije, Narodne Republike Kine, Republike Koreje i Tajlanda, a nakon praksi izbjegavanja mjera također i za određeni željezni i čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine poslan iz Indonezije, Filipina, Šri Lanke i Tajvana (uz određene iznimke) (4). Zemlje navedene u prethodnoj rečenici dalje u tekstu će se navoditi kao „zemlje na koje se primjenjuju antidampinške mjere”.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(8)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 17. Privremene uredbe, dotični proizvod je pribor za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno razvrstan prema oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex ex7307998090 („dotični proizvod”).
(9)
U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave od 17. do 20. Privremene uredbe.
C. DAMPING
1. Rusija
1.1. Uobičajena vrijednost
(10)
Jedan ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da su se u izračunu dampinške marže trebali koristiti samo podaci dobiveni od ruskih trgovačkih društava i da nije točno koristiti podatke turskih trgovačkih društava. Treba podsjetiti da je, u izostanku suradnje svih ruskih proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost za Rusiju utvrđena u skladu s člankom 18. stavcima 1. i 5. Osnovne uredbe na temelju dostupnih podataka, tj. podataka koje su dostavili oni turski proizvođači izvoznici koji koriste ruske bešavne cijevi kao ulazni materijal za proizvodnju dotičnog proizvoda. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(11)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave od 22. do 25. Privremene uredbe.
1.2. Izvozna cijena
(12)
U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju izvozne cijene koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave 26. i 27. Privremene uredbe.
1.3. Usporedba
(13)
U izostanku bilo kakvih komentara o usporedbi izvozne cijene i uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 28. i 29. Privremene uredbe.
1.4. Dampinška marža
(14)
Jedan ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da privremena antidampinška pristojba u iznosu od 23,8 % nije opravdana u svjetlu činjenice da to trgovačko društvo u Uniju izvozi jedino čelična koljena, i to u vrlo malim količinama. Međutim, čelična koljena su dio opsega proizvoda koji je predmet ovog ispitnog postupka, i ni jedna zainteresirana stranka to nije dovela u pitanje. Uz to, kriterij prema kojem se uvoz u Uniju smatra zanemarivim kako je navedeno u članku 5. stavku 7. i članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe razmatra se na razini cijele zemlje, a ne pojedinačnih trgovačkih društava. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(15)
Jedan drugi ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da nije vršio damping i da to pokazuje činjenica da je u više navrata izgubio od konkurenata iz Unije u javnim nadmetanjima za opskrbu koljenima i zavojima. Kako je navedeno gore, podsjeća se da s ovim ispitnim postupkom nije surađivao ni jedan ruski proizvođač izvoznik i da je zato izračun dampinga za Rusiju izvršen u skladu s člankom 18. stavcima 1. i 5. Osnovne uredbe na temelju dostupnih podataka. Čak i ako se ta tvrdnja razmotri, treba naglasiti da gubitak u nadmetanjima od konkurenata Unije ne proturječi nalazu o dampingu tog ruskog proizvođača izvoznika. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(16)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na izračun dampinške marže, potvrđuju se nalazi u uvodnim izjavama 30. i 31. Privremene uredbe.
(17)
Konačno utvrđena dampinška marža na području cijele zemlje, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Sva trgovačka društva
23,8 %
2. Turska
2.1. Uobičajena vrijednost
(18)
U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama od 32. do 40. Privremene uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(19)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da bi u izvoznu cijenu trebala biti uključena profitna marža ostvarena pri prekooceanskom prijevozu, tj. razlika između prijevoza koji se naplaćuje korisnicima i prijevoza koji proizvođač izvoznik plaća pomorskom prijevozniku. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, razmatrana izvozna cijena je cijena koja je plaćena ili se treba platiti za proizvod kada se on prodaje za izvoz iz zemlje izvoznice u Uniju. Profitna marža ostvarena pri prijevozu proizvoda do kupca ne može se smatrati dijelom izvozne cijene tog proizvoda. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(20)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju izvozne cijene koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama od 41. do 43. Privremene uredbe.
2.3. Usporedba
(21)
Udruženje turskih izvoznika čelika (ÇIB) tvrdilo je da značajne razlike u cijeni između bešavnog i varenog pribora za cijevi nisu primjereno uzete u obzir u usporedbi između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Međutim, sva trgovačka društva koja surađuju dostavila su podatke o pojedinačnim transakcijama u vezi s prodajom bešavnog i varenog pribora. Za usporedbu između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti koristili su se isključivo ti podaci. Drugim riječima, bešavni pribor uspoređen je samo s bešavnim priborom, a vareni pribor samo s varenim priborom. Tvrdnja se s toga odbacuje.
(22)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o usporedbi, potvrđuju se nalazi u uvodnoj izjavi 44. Privremene uredbe.
2.4. Dampinške marže
(a) Dampinška marža za trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom
(23)
Podsjeća se da je individualna dampinška marža privremeno utvrđena za jednog od triju proizvođača izvoznika koji surađuju određena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda u Uniju navedenog trgovačkog društva. U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju dampinške marže tog trgovačkog društva, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnoj izjavi 46. Privremene uredbe.
(24)
Izračun dampinga za preostala dva trgovačka društva koja surađuju pokazao je da su ona primjenjivala ciljni damping u određenom vremenskom razdoblju, kao i u pogledu određenih kupaca i područja. Doista, postojao je jasan uzorak njihovih izvoznih cijena koji se značajno razlikovao s obzirom na različite kupce i područja, kao i na vremenska razdoblja (i do 30 % za istovjetne modele dotičnog proizvoda). Nadalje, izračun dampinga koji se temeljio na usporedbi ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama u skladu s metodom iz članka 2. stavka 11., prvog dijela prve rečenice Osnovne uredbe nije odražavao potpuni opseg dampinga koji je primjenjivalo dvoje dotičnih proizvođača, kako je pokazano u uvodnoj izjavi 27. ove Uredbe. Dampinška marža nije se mogla utvrditi usporedbom pojedinačnih uobičajenih vrijednosti i pojedinačnih izvoznih cijena u Uniju na temelju pojedinačnih transakcija u skladu s člankom 2. stavkom 11., drugim dijelom prve rečenice Osnovne uredbe, zbog nedostatka dostatnih domaćih transakcija za uobičajenu vrijednost koje bi odgovarale izvoznim transakcijama kako je prikazano u uvodnoj izjavi 28.
(25)
Stoga, kako bi se predočio potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dva dotična trgovačka društva, u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost utvrđena na osnovi ponderiranog prosjeka uspoređena, u njihovom slučaju, s cijenama svih pojedinačnih izvoznih transakcija u Uniju. Budući da je takva metoda usporedbe izuzetak u odnosu na prve dvije metode iz članka 2. stavka 11. Osnovne uredbe, Komisija je pažljivo provjerila jesu li u ovom slučaju ispunjeni uvjeti za korištenje takve metode. Detaljni izračun dampinga, uključujući i utvrđene obrasce izvozne cijene, je objavljen. Niti jedan od turskih proizvođača izvoznika nije doveo u pitanje temeljne podatke.
(26)
Međutim, oba trgovačka društva koja surađuju, ÇIB i turska vlada, tvrdila su da ciljni damping utvrđen za dva turska proizvođača izvoznika nije dovoljno dobro objašnjen i da ni jedan obrazac izvoznih cijena ni u kojem slučaju nije bio namjeran. U raspravi pred službenikom za saslušanje, koju su zahtijevala ta dva turska izvoznika, tim dvama trgovačkim društvima pružena su detaljna objašnjenja u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i osnovnim izračunom dampinških marži. Komisija je također razjasnila da su njihove prakse imale učinak ciljnog dampinga, čak i ako je on bio nenamjeran (5). Napominje se da Osnovna uredba od tijela koje provodi ispitni postupak ne zahtijeva da navede moguće razloge za ciljni damping, kao što su fluktuacije valute, različite regionalne politike određivanja cijena itd. Samo utvrđivanje obrazaca izvoznih cijena koji se značajno razlikuje između različitih kupaca, područja ili vremenskih razdoblja, je dovoljno (6). Nakon rasprave, tim su dvama trgovačkim društvima objavljena i specifična objašnjenja za pojedino trgovačko društvo. Štoviše, stalnom izaslanstvu Turske u Uniji poslana je verbalna nota s pojašnjenjima u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i metodologijom primijenjenom za izračun dampinške marže. Nadalje, u još jednoj raspravi pred službenikom za saslušanje koju je zahtijevalo udruženje ÇIB, tom su trgovačkom društvo pružena detaljna objašnjenja u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i osnovnim izračunom dampinških marži.
(27)
Ispitnim su postupkom za svakog od ta dva proizvođača izvoznika utvrđena tri jasna obrasca izvoznih cijena koja su pokrivala veliku većinu njihove izvozne prodaje u Uniju, tj. izvozne cijene značajno su se razlikovale između različitih kupaca i područja, kao i vremenskih razdoblja, što su pokazali i temeljni podaci koji su objavljeni strankama. To je bio rezultat temeljitog ispitivanja izvanrednih okolnosti u ovom slučaju, na temelju kojeg se ciljni damping smatrao nužnim. S obzirom na to da su utvrđene značajne razlike u izvoznoj cijeni, i na to da bi samo jedan od ta tri obrasca izvoznih cijena bio dovoljno opravdanje za korištenje metodologije usporedbe ponderiranog prosjeka sa svim pojedinačnim izvoznim transakcijama, ta se metoda usporedbe smatrala primjerenom u ovom konkretnom slučaju. Nadalje, za oba trgovačka društva, ukupni iznos dampinga utvrđen usporedbom ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda prilikom izvoza u Uniju (prva simetrična metoda) značajno se razlikuje od iznosa dampinga utvrđenog usporedbom uobičajene vrijednosti utvrđene na temelju ponderiranog prosjeka s cijenama svih pojedinačnih izvoznih transakcija prilikom izvoza u Uniju (asimetrična metoda), kako pokazuju temeljni podaci objavljeni strankama. Stoga se može zaključiti da bi korištenje prve simetrične metode imalo učinak neprimjerenog prikrivanja ciljnog dampinga koji je izvršen tijekom određenog vremenskog razdoblja, na određenim područjima i određenim kupcima. Drugim riječima, dampinška marža utvrđena prvom simetričnom metodom ne bi odražavala potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dotična dva trgovačka društva.
(28)
Dampinška marža nije se mogla utvrditi usporedbom pojedinačnih uobičajenih vrijednosti i pojedinačnih izvoznih cijena u Uniju na temelju pojedinačnih transakcija u skladu s člankom 2. stavkom 11., drugim dijelom prve rečenice Osnovne uredbe (druga simetrična metoda). Ta metoda uključuje utvrđivanje pojedinačnih domaćih transakcija koje su usporedive s pojedinačnim izvoznim transakcijama, uzimajući u obzir čimbenike poput prodajnih količina i datuma transakcije. S obzirom na nedostatak dostatnih domaćih transakcija za uobičajenu vrijednost koje odgovaraju izvoznim transakcijama, nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu na temelju druge simetrične metode. Stoga je u skladu s drugom rečenicom članka 2. stavka 11. odlučeno, s obzirom na utvrđivanje obrasca izvoznih cijena koji se značajno razlikovao između različitih kupaca, područja i vremenskih razdoblja, kao i na to da dvije simetrične metode ne bi odražavale puni opseg dampinga, utvrditi dampinšku maržu na temelju asimetrične metode.
(29)
Oba trgovačka društva koja surađuju i udruženje ÇIB tvrdili su da nije opravdano uspoređivati izvozne cijene pretvorene u turske lire, s obzirom na činjenicu da je prodaja u Uniju izvršena u eurima, dok se turska lira koristi samo za potrebe računovodstva. Tvrdilo se da su fluktuacije deviznog tečaja između eura i turske lire imale značajan učinak na utvrđivanje cijena, što bi neizbježno i neopravdano utjecalo na rezultat usporedbe izvoznih cijena između različitih vremenskih razdoblja. Međutim, stalna praksa Komisije je izvršiti usporedbu izvoznih cijena i izračun dampinške marže u računovodstvenoj valuti proizvođača izvoznika koji surađuju u zemlji izvoznici. Treba napomenuti da su troškovi i domaće cijene korišteni kao temelj za uobičajenu vrijednost izraženi u turskim lirama. Kao posljedica toga, usporedba izvoznih cijena s uobičajenom vrijednosti izvršena je u toj valuti. Stoga je jedini logičan pristup utvrđivanju obrasca izvoznih cijena, u okviru istog izračuna dampinga, koristiti iste izvozne cijene već izražene u turskim lirama. Uz to, kako je gore navedeno, Osnovna uredba ne zahtijeva analizu mogućih razloga za ciljni damping, kao što su fluktuacije deviznog tečaja (7). Tvrdnja se stoga odbacuje.
(30)
Oba proizvođača izvoznika koji surađuju tvrdili su da bi, za utvrđivanje obrasca izvoznih cijena, u obzir trebalo uzeti ponderirane prosječne cijene usporedivih vrsta proizvoda umjesto aritmetičkih sredina cijena. Međutim, članak 2. stavak 11. Osnovne uredbe odnosi se na obrazac izvoznih cijena, a ne na obrazac ponderiranih prosječnih izvoznih cijena ili na obrazac izvoznih vrijednosti. Korištenje ponderirane prosječne izvozne cijene iskrivilo bi analizu uzimanjem u obzir obujma izvoza umjesto samo izvoznih cijena. U svakom slučaju, čak i kad se koriste ponderirane prosječne cijene umjesto aritmetičkih sredina izvoznih cijena, i dalje je moguće utvrditi obrazac izvoznih cijena koji se značajno razlikuje između različitih kupaca i područja, kao i vremenskih razdoblja. Dvije stranke osporile su značajnost razlika u obrascima izvoznih cijena i dovele u pitanje postojanje tih razlika u slučaju da se koriste ponderirani prosjeci. Napominje se da te stranke nisu dovele u pitanje činjenične nalaze temeljene na aritmetičkoj sredini, što je primjerena metodologija kako je objašnjeno gore. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(31)
Udruženje ÇIB tvrdilo je da primjena poništavanja nije opravdana pozivajući se na izvješće Žalbenog tijela WTO-a (8) (Izvješće o posteljini) prema kojem je praksa poništavanja u suprotnosti s Antidampinškim sporazumom WTO-a. Međutim, Opći sud (9) je potvrdio da nalazi Izvješća o posteljini nisu primjenjivi u slučaju ciljnog dampinga. Doista, Izvješće o posteljini tiče se tehnike poništavanja jedino u kontekstu prve simetrične metode i ne može se smatrati da se bavi tim mehanizmom kad se on koristi u kontekstu asimetrične metode. Stoga, čak i ako je, kako je Žalbeno tijelo WTO-a ustanovilo, u suprotnosti s člankom 2. stavkom 4. točkom 2. Antidampinškog sporazuma iz 1994. i nepošteno upotrijebiti tehniku poništavanja u kontekstu prve simetrične metode, a posebno u izostanku obrasca izvozne cijene, nije u suprotnosti s tom odredbom niti s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, niti nepošteno u smislu članka 2. stavka 10. te Uredbe, upotrijebiti tehniku poništavanja u kontekstu asimetrične metode, gdje su ispunjena dva uvjeta za primjenu te metode. Nadalje, tehnika poništavanja pokazala se matematički nužnom kako bi se razlikovalo, u smislu njezinih rezultata, asimetričnu metodu od prve simetrične metode. U izostanku te redukcije, asimetrična metoda uvijek daje jednak rezultat kao prva simetrična metoda. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(32)
Nadalje, udruženje ÇIB tvrdilo je da upotreba poništavanja predstavlja kršenje pravila niže pristojbe. Tvrdilo se da su, zbog upotrebe prakse poništavanja, dampinške marže izračunane na razini višoj nego što su trebale biti.
(33)
Međutim, upotreba poništavanja u asimetričnoj metodi ne isključuje primjenu pravila niže pristojbe. Za sva tri trgovačka društva koja surađuju, bez obzira na korištenu metodologiju, dampinške marže su uspoređene s razinom uklanjanja štete kako bi se osiguralo da se pristojba utvrdi na temelju nižeg od tih dvaju iznosa. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(34)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na dampinške marže za ispitivana trgovačka društva, potvrđuju se nalazi u uvodnim izjavama 47. i 48. Privremene uredbe.
(b) Dampinška marža za trgovačka društva koja ne surađuju
(35)
U izostanku bilo kakvih komentara o dampinškoj marži za trgovačka društva koja ne surađuju, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnoj izjavi 49. Privremene uredbe.
(36)
Konačno utvrđene dampinške marže na području cijele zemlje, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Poduzeće
Dampinška marža (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Sva ostala trgovačka društva
16,7
D. ŠTETA
1. Proizvodnja u Uniji, industrija Unije i potrošnja u Uniji
(37)
U izostanku bilo kakvih komentara o proizvodnji u Uniji, industriji Unije i potrošnje u Uniji potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 51. do 54. Privremene uredbe.
2. Uvoz iz dotičnih zemalja
2.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(38)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB tvrdilo je da kumulativna ocjena dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja nije opravdana. U načelu, ponovilo je komentare koje su dali turski proizvođači izvoznici nakon pokretanja postupka i tvrdili da uvoz iz Rusije i uvoz iz Turske pokazuju različita kretanja u smislu obujma i cijena.
(39)
U vezi s tim naglašava se da je, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 59. Privremene uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Turske razmjerno stabilan u smislu obujma, dok uvoz iz Rusije raste u apsolutnom smislu. Međutim, s obzirom na smanjenje potražnje u razmatranom razdoblju, tržišni udjeli uvoza iz obje zemlje rastu.
(40)
U isto vrijeme čini se da njihovo određivanje cijena nije bitno različito, pri čemu su ruske prosječne cijene bile nešto niže, ali vrlo slične prosječnim turskim cijenama. U ovom smislu također se ponavlja da je za trgovačka društva u objema zemljama ispitni postupak utvrdio značajno snižavanje cijena i to do 30 % (vidjeti uvodnu izjavu 65. Privremene uredbe). Zbog toga se tvrdnja odbacuje.
(41)
Udruženje ÇIB također je tvrdilo da bi se uvoz iz Turske trebao smatrati neznatnim i naglasilo da se u prethodnom slučaju u vezi sa sličnim proizvodom - odnosno u slučaju o „priboru za cijevi iz NRK-a, Hrvatske, Slovačke, Tajvana i Tajlanda” (10) - uvoz iz Slovačke i Tajvana smatrao neznatnim (iako je bio iznad praga de minimis) zbog čega se nije kumulirao s dampinškim uvozom iz drugih zemalja.
(42)
U tom pogledu naglašava se da je utvrđeno da je u slučaju o priboru za cijevi iz NRK-a, Hrvatske, Slovačke, Tajvana i Tajlanda, uvoz iz Slovačke i Tajvana zaista bio dampinški i da se nije kumulirao s ostalim dampinškim uvozom iako je bio iznad praga od 1 % tržišnog udjela. Međutim, u tom je slučaju situacija bila znatno drukčija od trenutačne s obzirom na to da je uvoz iz Slovačke i Tajvana zapravo naglo gubio tržišni udjel i nije se smatrao značajnim u usporedbi s obujmom uvoza iz drugih zemalja, te se stoga smatralo da ne uzrokuje štetu. Nasuprot tome, u ovom slučaju i uvoz iz Turske i uvoz iz Rusije povećavaju svoj tržišni udjel i međusobno su usporedivi u smislu obujma. Zbog toga se tvrdnja odbacuje.
(43)
Udruženje ÇIB također je tvrdilo da uvoz iz Turske nije sličan uvozu iz Rusije u smislu uvjeta tržišnog natjecanja jer postoje „razlike u geografskoj koncentraciji prodaje”. To je udruženje dostavilo statističke podatke koji pokazuju da je tijekom RIP-a Turska usmjerila preko 70 % svoje prodaje u Španjolsku, Francusku, Italiju i Poljsku, dok je Rusija gotovo svu svoju prodaju usmjerila u Češku i Njemačku.
(44)
U tom pogledu se napominje da se ne može smatrati da razlike u geografskoj koncentraciji prodaje upućuju na različite uvjete tržišnog natjecanja. S obzirom na to da je Unija jedinstveno tržište, točka ulaska uvoza neće biti presudna za konkurentnost tog uvoza u odnosu na ostali uvoz istih ili istovjetnih proizvoda. Što se tiče uvjeta tržišnog natjecanja, također se ponavlja da su ruski i turski uvoz slični u pogledu cijena i da i jedan i drugi snižavaju cijene Unije, kao i da imaju slične kanale prodaje. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(45)
U izostanku komentara o kumulativnoj ocjeni učinaka dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 55. do 60. Privremene uredbe.
2.2. Obujam, tržišni udjel i uvozne cijene dotičnog dampinškog uvoza, i sniženje cijena
(46)
U izostanku komentara u pogledu obujma i tržišnog udjela dotičnog dampinškog uvoza, uvoznih cijena tog uvoza i sniženja cijena, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 61. do 65. Privremene uredbe.
(47)
Ponavlja se da je dotični dampinški proizvod podrijetlom iz dotičnih zemalja koji se prodavao u Uniji snizio cijene industrije Unije za približno 30 %.
3. Stanje industrije Unije
(48)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB i turska vlada tvrdili su da je, s obzirom na to da je industrija Unije povećala svoj tržišni udjel za oko 3 % između 2008. i RIP-a, Komisija trebala zaključiti da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u razmatranom razdoblju.
(49)
U vezi s tim se napominje, kao prvo, da je u Privremenoj uredbi (vidjeti npr. uvodne izjave 72., 86. ili 91.) jasno priznato da je tržišni udjel industrije Unije blago porastao. Kao drugo, uvodna izjava 72. Privremene uredbe pojašnjava da je veći tržišni udjel posljedica činjenice da se obujam prodaje proizvođača iz Unije smanjio neznatno manje od potrošnje u razmatranom razdoblju.
(50)
Nadalje, osim dolje navedenog smanjenja zaliha, to je jedini pokazatelj štete koji je u razmatranom razdoblju pokazao pozitivan razvoj. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(51)
Turska vlada također je tvrdila da je smanjenje završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku pokazatelj neštetnog stanja industrije Unije.
(52)
U ovom pogledu napominje se da su se završne zalihe proizvođača iz Unije u uzorku zaista smanjile za 18 % između 2008. i RIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79. Privremene uredbe.
(53)
U isto vrijeme priznaje se da bi se smanjenje zaliha moglo smatrati pozitivnim znakom, ali samo u situaciji gdje prodaja raste brže nego proizvodnja. Međutim, to nije tako u trenutačnom ispitnom postupku. Suprotno tome, smanjenje zaliha u ovom slučaju samo odražava da se obujam proizvodnje smanjuje brže nego prodaja. U toj situaciji smanjenje zaliha ne može se smatrati pozitivnim razvojem. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(54)
U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 66. do 88. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Učinak dampinškog uvoza
(55)
U nedostatku bilo kakvih posebnih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 90. do 93. Privremene uredbe.
2. Učinak ostalih čimbenika
(56)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB i turska vlada tvrdili su da je pravi uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije niska cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja, a pogotovo iz zemalja za koje vrijede antidampinške mjere.
(57)
U tom se pogledu napominje, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 96. Privremene uredbe, da je uvoz iz osam zemalja za koje vrijede antidampinške mjere nastavio prodirati na tržište Unije, iako se njihov tržišni udjel smanjio s 21 % u 2008. na 17 % u RIP-u. Prosječne cijene navedenog uvoza općenito su niže od cijena dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja. Čak i kad se antidampinška pristojba uzme u obzir, cijene navedenog uvoza i dalje su niske i usporedive s cijenama ruskog i turskog uvoza te su niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije.
(58)
Međutim, napominje se da su za zemlje za koje vrijede antidampinške mjere (kao i za sve treće zemlje) dostupni samo ograničeni statistički podaci i prosječne cijene, i da utvrđena razlika u cijeni nije nužno zaključna te da može biti posljedica drukčije ponude proizvoda. Nadalje, uvoz iz zemalja za koje vrijede antidampinške mjere pokazuje jasan silazni trend. Stoga je zaključak da taj uvoz nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete za industriju Unije i povećanja dampinškog uvoza iz Turske i Rusije.
(59)
Što se tiče uvoza iz ostalih trećih zemalja, njihov tržišni udjel smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 7 % 2008. na 6 % u RIP-u, dok se tržišni dio Rusije i Turske povećao. Prosječne cijene tog uvoza bile su općenito više od dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i slične prosječnim cijenama proizvođača iz Unije, i smatra se da kao takve nisu prekinule uzročno-posljedičnu vezu između štete za industriju Unije i povećanja dampinškog uvoza iz Turske i Rusije. Zbog toga se ta tvrdnja odbija i potvrđuje se privremeni zaključak da uvoz iz trećih zemalja ne prekida uzročno-posljedičnu vezu.
(60)
Turska vlada tvrdila je i da je uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije bilo povećanje troškova proizvodnje nastalo kao posljedica smanjene potražnje.
(61)
U vezi s tim se napominje da je, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 101. Privremene uredbe, financijska i gospodarska kriza 2008. i 2009. najvjerojatniji uzročnik smanjene potrošnje pribora za cijevi. Potrošnja je pala za više od 40 % između 2008. i 2009. te je ostala na toj niskoj razini do kraja razmatranog razdoblja (iako je blago porasla u RIP-u). S obzirom na to da fiksni troškovi čine do 40 % troškova proizvodnje proizvođača iz Unije, smanjene potražnja, prodaja i proizvodnja dovele su do značajno viših jediničnih troškova proizvodnje. Navedeno je očito imalo važan učinak na profitabilnost industrije Unije.
(62)
Istodobno, negativne učinke viših jediničnih troškova proizvodnje dodatno je produbila činjenica da su cijene industrije Unije padale pod ozbiljnim pritiskom i značajnim smanjenjem cijena zbog dampinškog uvoza iz Turske i Rusije. U uobičajenoj tržišnoj situaciji industrija Unije trebala bi moći smanjiti utjecaj rasta jediničnih troškova makar zadržavanjem uobičajene razine cijena, što očito nije bilo moguće u situaciji gdje umjetno jeftin dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokuje pritisak na cijene.
(63)
Stoga se tvrdnja odbija i konačno se zaključuje da ni jedan negativni učinak smanjene potražnje nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Rusije i Turske.
(64)
U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 94. do 106. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
(65)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB tvrdilo je da bi uvođenje bilo kakvih mjera dovelo do situacije u kojoj bi jedno od društava podnositelja pritužbe, ERNE Fittings, na tržištu Unije imalo položaj nalik monopolu.
(66)
U tom pogledu se napominje da je društvo ERNE samo jedan od dva podnositelja pritužbe i da je drugo društvo - INTERFIT - slične veličine kao društvo ERNE. Uz to, podaci iz Privremene uredbe u vezi s proizvođačima iz Unije u uzorku navode i trećeg proizvođača iz Unije - Virgilio CENA & Figli. Nadalje, postoji značajan broj manjih trgovačkih društava u Uniji koja proizvode i prodaju proizvod iz ispitnog postupka, a postoji i značajan uvoz iz drugih izvora. S obzirom na gore navedeno, smatra se da ne postoji rizik od monopolizacije položaja društva ERNE.
(67)
U izostanku ostalih komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 107. do 117. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
G. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(68)
U izostanku bilo kakvih određenih komentara, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 118. do 120. Privremene uredbe.
2. Konačne mjere
(69)
S obzirom na zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe, smatra se da bi trebalo uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske na razini najniže utvrđene marže dampinga i uklanjanja štete, u skladu s pravilom niže pristojbe, koja je u svim slučajevima dampinška marža.
(70)
Za Rusiju, u izostanku suradnje ruskih proizvođača izvoznika, dampinška marža na području cijele zemlje izračunana je kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 21. do 31. Privremene uredbe, i ta se marža potvrđuje.
(71)
Za Tursku, s obzirom na to da se razna suradnje smatrala razmjerno niskom, preostala dampinška marža temeljila se na objektivnoj metodi, što je dovelo do marže koja je viša od najviše individualne marže triju trgovačkih društava koja surađuju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49. Privremene uredbe i ta se preostala dampinška marža potvrđuje.
(72)
Na temelju gore navedenog, predložene su stope pristojba kako slijedi:
Zemlja
Poduzeće
Konačna antidampinška pristojba (%)
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8
Turska
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Sva ostala trgovačka društva
16,7
(73)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene carinske stope (za razliku od carine koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni konkretni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(74)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(75)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom („konačna objava”). Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora.
(76)
Nakon konačne objave, primljeni su podnesci od podnositelja pritužbe kao i od dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju iz Turske i od udruženja ÇIB. Oba turska proizvođača i udruženje ÇIB zahtijevali su raspravu te im je to omogućeno.
(77)
Podnositelj pritužbe složio se sa svim objavljenim nalazima. Usmeni i pisani komentari koje su podnijela dva turska izvoznika i udruženje ÇIB bili su ponovljeni komentari koje su već podnijeli nakon privremene objave. Napominje se da ni jedna zainteresirana stranka nije dovela u pitanje temeljne podatke.
(78)
Opravdanje i odgovor na zahtjev za primjenu asimetrične metode koja uključuje poništavanje u izračunu dampinga navedeni su gore u uvodnim izjavama od 24. do 33. Korištenje turske lire za utvrđivanje obrazaca izvozne cijene objašnjeno je i odgovarajuća je tvrdnja obrađena gore u uvodnoj izjavi 29. Korištenje aritmetičkih sredina cijena umjesto ponderiranih prosječnih cijena za utvrđivanje obrazaca izvoznih cijena objašnjeno je i odgovarajuća je tvrdnja obrađena gore u uvodnoj izjavi 30. Zahtjev za uključenje profitne marže ostvarene pri prekooceanskom prijevozu u izvoznu cijenu opisan je i odbačen gore u uvodnoj izjavi 19. Tvrdnja da kumulativna ocjena turskog i ruskog uvoza nije opravdana zbog razlika u geografskoj koncentraciji turske i ruske prodaje opisana je i odbačena gore u uvodnim izjavama 43. i 44. Tvrdnja da industrija Unije nije pretrpjela štetu s obzirom na to da je njezin tržišni udjel porastao obrađena je i odbačena gore u uvodnim izjavama od 48. do 50.
(79)
S obzirom na to da nakon konačne objave nisu izneseni nikakvi argumenti koji bi utjecali na ishod procjene ovog slučaja, nije opravdano mijenjati gore navedene nalaze.
H. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(80)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom, u visini iznosa uvedenih konačnih pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm ili manjim, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Rusije i Turske.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8
-
Turska
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Sva ostala trgovačka društva
16,7
B999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom u skladu s Uredbom (EU) br. 699/2012 na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske konačno se naplaćuju.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. siječnja 2013.