PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 265/2014
ze dne 14. března 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 180 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle seznamu ústupků v příloze Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, kterou uzavřela Rada rozhodnutím 94/800/ES (2), se Evropská unie v případě některých obilovin zavázala stanovit dovozní clo na úrovni, jež zaručí, aby dovozní cena těchto obilovin po zaplacení cla nepřevýšila skutečnou intervenční cenu zvýšenou o 55 %.
(2)
S cílem naplnit tento závazek bylo v článku 136 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (3) stanoveno, že dovozní clo na určité množství obilovin se rovná intervenční ceně platné v době dovozu zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Prováděcí pravidla k uvedenému článku jsou stanovena v nařízení Komise (EU) č. 642/2010 (4).
(3)
Nařízení (EU) č. 1308/2013, které zrušuje a nahrazuje nařízení (ES) č. 1234/2007, neobsahuje ustanovení podobné článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007. Pokud jde o výpočet dovozních cel na zemědělské produkty, může Komise na základě článku 180 nařízení (EU) č. 1308/2013 přijmout prováděcí akty, jejichž prostřednictvím stanoví opatření k dosažení souladu s požadavky stanovenými mimo jiné v mezinárodních dohodách uzavřených v souladu se Smlouvou.
(4)
Aby byly dodrženy mezinárodní závazky Unie, je třeba do nařízení (EU) č. 642/2010 zahrnout metodu výpočtu dovozního cla, která by byla v souladu se seznamem ústupků Evropské unie.
(5)
V čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že dovozní cla se určují vždy k patnáctému dni v měsíci a k poslednímu pracovnímu dni v měsíci, přičemž se uplatní během následujícího patnáctidenního období, a že se během každého takového období může provést případná úprava. S cílem zjednodušit v současnosti používané metody by měla být zrušena zásada automatického stanovení cel uplatňovaná na začátku každého patnáctidenního období a přistupovat k takovému stanovení by se mělo pouze v takovém případě, pokud se výsledek výpočtu odlišuje o určitou částku od výsledku, na jehož základě se určilo clo pro předchozí období, nebo pokud je výsledek výpočtu roven nule.
(6)
S cílem vyhnout se spekulacím a zajistit účinné řízení opatření je vhodné stanovit, aby se stanovení dovozních cel vždy uplatňovalo ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
(7)
V čl. 2 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že pro stanovení a případné úpravy se neberou v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí období. Počet použitých dnů se proto postupně mění v závislosti na vývoji patnáctidenního období uplatňování. Aby se zajistilo, že počet použitých pracovních dní bude vždy roven deseti, je vhodné uvedené ustanovení zrušit.
(8)
V čl. 2 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije. Vzhledem k tomu, že měsíční zvýšení intervenční ceny již od hospodářského roku 2009/2010 neplatí pro tvrdou pšenici a od hospodářského roku 2010/2011 pro pšenici obyčejnou, ječmen, kukuřici a čirok, a vzhledem k tomu, že intervenční cena, která se má použít, je pevně stanovená, je třeba toto ustanovení změnit.
(9)
V čl. 2 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že při každém stanovení nebo při úpravě jsou dovozní cla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Vzhledem ke zrušení úprav je třeba toto ustanovení změnit.
(10)
V článku 5 nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že reprezentativní dovozní ceny CIF pro pšenici tvrdou se určují zejména podle údajů z referenční burzy uvedené v příloze III nařízení, tj. Minneapolis Grain Exchange. Z důvodu vývoje podílu produkce pšenice tvrdé ze Spojených států na světovém trhu již tato burza neposkytuje reprezentativní a spolehlivý odhad situace na trhu s pšenicí tvrdou. Jiné zdroje informací na světovém trhu s pšenicí tvrdou jsou navíc nyní velmi nedostatečné či velmi málo spolehlivé, aby se mohly použít jako základ pro stanovení dovozního cla na tento produkt. Z dostupných zdrojů dále vyplývá, že ceny pšenice tvrdé a pšenice obyčejné vysoké kvality vyvážené ze Spojených států procházejí srovnatelným vývojem. Proto je třeba, aby se na pšenici tvrdou vysoké jakosti uplatňovalo clo vypočítané pro pšenici obyčejnou vysoké kvality. Kromě toho by se v případě pšenice tvrdé střední a nízké jakosti měla zohlednit snížení spojená s jakostí krupice.
(11)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (5) stanovilo s účinkem od 1. ledna 2012 změny v kódech KN pro obiloviny. Je tedy nutné upravit odkazy na kódy KN uvedené v nařízení (EU) č. 642/2010 v souladu s těmito změnami.
(12)
Nařízení (EU) č. 642/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 642/2010 se mění takto:
1)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Bez ohledu na sazby dovozního cla podle společného celního sazebníku se dovozní clo na produkty kódů KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pšenice obyčejná, osivo), ex 1001 99 00 (pšenice obyčejná vysoké jakosti, jiná než osivo), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 rovná intervenční ceně platné při dovozu zvýšené o 55 % a následně snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotyčnou zásilku. Toto clo však nesmí překročit smluvní celní sazbu společného celního sazebníku stanovenou na základě kombinované nomenklatury.
2. Pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 se pro produkty ve zmíněném odstavci pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.
3. Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v odstavci 1 jsou celní sazby platné k datu stanovenému podle článku 112 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 (6).
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
„1. Komise vypočítává dovozní clo uvedené v čl. 1 odst. 1 denně.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je 101,31 EUR na tunu.
Dovozní cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 tohoto nařízení.
2. Dovozní clo stanovené Komisí se rovná průměru dovozních cel vypočítaných během předchozích deseti pracovních dní.
Komise stanoví dovozní clo, pokud průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích deseti pracovních dní se liší o více než 5 EUR na tunu vzhledem ke stanovenému clu nebo pokud je průměr roven nule.
Při každém stanovení jsou dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. (7)
Stanovené dovozní clo se použije ode dne jeho zveřejnění.
Dovozní clo stanovené v souladu s tímto nařízením se použije, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
b)
odstavec 3 se zrušuje.
3)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Pro určení reprezentativních dovozních cen CIF uvedených v čl. 1 odst. 2 se použijí v případě pšenice obecné vysoké jakosti a kukuřice, jiné než osivo, uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení tyto složky:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
známé obchodní prémie a snížení spojené s touto kotací na trhu Spojených států amerických v den kotace;
c)
náklady na námořní dopravu a související náklady mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.“;
b)
odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:
„3. V případě pšenice obyčejné vysoké jakosti se pro výpočet složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB použije prémie ve výši 14 EUR na tunu.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici obyčejnou vysoké jakosti a kukuřici jinou než osivo jsou souhrnem složek uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c).
Reprezentativní dovozní cena CIF v případě pšenice tvrdé vysoké kvality, osiva pšenice tvrdé a osiva pšenice obyčejné se rovná ceně vypočtené pro pšenici obyčejnou vysoké jakosti.
Reprezentativní dovozní cena CIF v případě pšenice tvrdé střední jakosti a pšenice tvrdé nízké jakosti se rovná ceně vypočtené pro pšenici obyčejnou vysoké jakosti, na kterou se použije snížení o 10 EUR na tunu pšenice tvrdé střední jakosti a 30 EUR na tunu pšenice tvrdé nízké jakosti.
Reprezentativní dovozní cena CIF pro čirok jiný než osivo, osivo čiroku kódu KN 1007 10 90, žito jiné než osivo, osivo žita a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 se rovná ceně vypočtené pro kukuřici jinou než osivo.“;
c)
odstavec 5 se zrušuje.
4)
Přílohy II a III se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 265/2014
оd 14. ožujka 2014.
kojom se izmjenjuje Uredba (EU) br. 642/2010 o pravilima za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu uvoznih carina za sektor žitarica
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 180.,
budući da:
(1)
U skladu s rasporedom koncesija priloženim Općem sporazumu o carinama i trgovini iz 1994. koji je sklopilo Vijeće Odlukom 94/800/EZ (2), Europska unija obvezala se u pogledu određenih žitarica uspostaviti uvoznu carinu na razini na kojoj uvozna cijena s plaćenom carinom za te žitarice nije viša od stvarne interventne cijene uvećane za 55 %.
(2)
Kako bi se moglo provesti tu obvezu, člankom 136. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 (3) posebno se utvrđuje da uvozna carina na određen broj žitarica mora biti jednaka interventnoj cijeni koja vrijedi za te proizvode pri uvozu, uvećanoj za 55 % te umanjenoj za uvoznu cijenu CIF koja se primjenjuje na predmetnu pošiljku. Pravila za provedbu tog članka utvrđena su Uredbom Komisije (EU) br. 642/2010 (4).
(3)
Uredba (EU) br. 1308/2013, kojom se stavlja izvan snage i zamjenjuje Uredba (EZ) br. 1234/2007, ne sadržava odredbu sličnu članku 136. Uredbe (EZ) br. 1234/2007. U pogledu izračuna uvoznih carina na poljoprivredne proizvode, Komisija može u skladu s člankom 180. Uredbe Komisije (EU) br. 1308/2013 donositi provedbene akte kojima se utvrđuju mjere za ispunjavanje zahtjeva utvrđenih u međunarodnim sporazumima sklopljenima u skladu s Ugovorom.
(4)
Kako bi se poštovale međunarodne obveze Unije, u Uredbu (EU) br. 642/2010 potrebno je uključiti metodu izračuna uvozne carine koja je sukladna s rasporedom koncesija Europske unije.
(5)
Člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 642/2010 predviđa se određivanje uvoznih carina za primjenu petnaestog i posljednjeg radnog dana u mjesecu, odnosno od šesnaestog dana u mjesecu i prvog dana sljedećeg mjeseca te moguća prilagodba tijekom svakog razdoblja primjene. Kako bi se trenutačni postupak pojednostavnio, treba obustaviti načelo automatskog određivanja carina koje se primjenjuje na početku svakog razdoblja od petnaest dana i provoditi ga samo ako se rezultat izračuna razlikuje od određenog iznosa u usporedbi s rezultatom na kojem se temelji prethodno određivanje ili ako je rezultat izračuna ponovno nula.
(6)
Kako bi se spriječile špekulacije i osiguralo učinkovito upravljanje mjerom, potrebno je utvrditi da se određivanje uvoznih carina primjenjuje od dana objave u Službenom listu Europske unije.
(7)
Člankom 2. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 642/2010 utvrđeno je da se za određivanje i moguće prilagodbe ne uzimaju u obzir dnevne uvozne carine koje su se koristile za prethodno razdoblje. Stoga se broj dana uzetih u obzir razlikuje u skladu s kretanjima u razdoblju petnaestodnevne primjene. Kako bi se osiguralo da broj obuhvaćenih dana stalno iznosi deset radnih dana, tu je odredbu potrebno izbrisati.
(8)
Člankom 2. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 642/2010 predviđa se da je interventna cijena koja se koristi za obračun carina ona cijena koja se koristi u mjesecu u kojem se primjenjuje uvozna carina. Budući da se mjesečna uvećanja interventne cijene ne primjenjuju od tržišne godine 2009./2010. za tvrdu pšenicu i od tržišne godine 2010./2011. za običnu pšenicu, ječam, kukuruz i sirak, pri čemu je interventna cijena koja se primjenjuje fiksna, tu je odredbu potrebno izmijeniti.
(9)
Člankom 2. stavkom 3. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 642/2010 predviđa se objavljivanje carina u Službenom listu Europske unije za svako određivanje ili prilagodbu. Budući da se prilagodbe neće nastaviti, tu je odredbu potrebno izmijeniti.
(10)
Člankom 5. Uredbe (EU) br. 642/2010 predviđa se da se reprezentativna uvozna cijena CIF za tvrdu pšenicu utvrđuje posebice na temelju referentne burze navedene u Prilogu III. Uredbi, tj. burze Minneapolis Grain Exchange. Zbog promjena u količini proizvodnje tvrde pšenice Sjedinjenih Država na svjetskom tržištu, procjena tržišta tvrde pšenice koju pruža ta burza više nije reprezentativna i pouzdana. Uz to, ostali izvori informacija o svjetskom tržištu tvrde pšenice nedovoljnog su broja i pouzdanosti te stoga ne mogu poslužiti kao temelj za utvrđivanje uvoznih carina za taj proizvod. Na temelju raspoloživih izvora može se zaključiti i to da se cijene tvrde pšenice visoke kakvoće i obične pšenice visoke kakvoće koje izvoze Sjedinjene Države usporedivo kreću. Stoga je na tvrdu pšenicu visoke kakvoće potrebno primijeniti carinu izračunanu za običnu pšenicu visoke kakvoće. Nadalje, za tvrdu pšenicu srednje i niske kakvoće potrebno je uzeti u obzir sniženja koja su povezana s kakvoćom krupice.
(11)
Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1006/2011 (5) predviđene su izmjene oznaka KN za žitarice s učinkom od 1. siječnja 2012. Stoga je potrebno uskladiti upućivanja na oznake KN sadržane u Uredbi (EU) br. 642/2010 s tim izmjenama.
(12)
Uredbu (EU) br. 642/2010 potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(13)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 642/2010 izmjenjuje se kako slijedi:
1.
Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 1.
1. Neovisno o stopama uvoznih carina Zajedničke carinske tarife, uvozna carina na proizvode obuhvaćene oznakama KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (sjeme obične pšenice), ex 1001 99 00 (obična pšenica visoke kakvoće osim za sjetvu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 i 1007 90 00 jednaka je interventnoj cijeni koja vrijedi za te proizvode pri uvozu, uvećanoj za 55 % te umanjenoj za uvoznu cijenu CIF koja se primjenjuje na predmetnu pošiljku. Međutim, carina ne smije biti veća od konvencionalne carinske stope Zajedničke carinske tarife utvrđene na temelju kombinirane nomenklature.
2. Za izračun uvozne carine iz stavka 1. za proizvode iz tog stavka redovito se utvrđuju reprezentativne uvozne cijene CIF.
3. Stope uvoznih carina Zajedničke carinske tarife iz stavka 1. jesu stope koje se primjenjuju u trenutku utvrđenom člankom 112. Uredbe (EZ) br. 450/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
2.
Članak 2. izmjenjuje se kako slijedi:
(a)
stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim tekstom:
„1. Uvoznu carinu iz članka 1. stavka 1. svakodnevno izračunava Komisija.
Interventna cijena na temelju koje se izračunavaju uvozne carine je 101,31 EUR po toni.
Uvozna cijena na temelju koje se izračunava uvozna carina jest dnevna reprezentativna uvozna cijena CIF koja se određuje pomoću metode predviđene člankom 5. ove Uredbe.
2. Uvozna carina koju je odredila Komisija jednaka je prosjeku uvoznih carina izračunanih tijekom prethodnih deset radnih dana.
Komisija određuje uvoznu carinu ako se prosjek uvoznih carina izračunanih tijekom prethodnih deset radnih dana razlikuje za više od 5 EUR po toni u usporedbi s određenom carinom ili ako je prosjek ponovno nula.
Pri svakom određivanju, uvozne carine i čimbenici koji se uzimaju u obzir za izračun objavljuju se u Službenom listu Europske unije (7).
Određena uvozna carina primjenjuje se od dana objave.
Uvozne carine određene u skladu s odredbama ove Uredbe primjenjuju se do stupanja na snagu novog određivanja.
(b)
stavak 3. briše se.
3.
Članak 5. izmjenjuje se kako slijedi:
(a)
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Za određivanje reprezentativnih uvoznih cijena CIF iz članka 1. stavka 2. za običnu pšenicu visoke kakvoće i kukuruz osim za sjetvu iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe koriste se sljedeći elementi:
(a)
reprezentativna burzovna kotacija na tržištu Sjedinjenih Američkih Država;
(b)
poznate tržišne premije i sniženja povezani s tom kotacijom na tržištu Sjedinjenih Američkih Država na dan kotacije;
(c)
prekomorski prijevoz i povezani troškovi između Sjedinjenih Američkih Država (Meksički zaljev ili Duluth) i Rotterdama brodom nosivosti veće od 25 000 tona.”;
(b)
stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim tekstom:
„3. Za izračun elementa iz stavka 1. točke (b) ili odgovarajuće kotacije cijene FOB primjenjuje se premija u iznosu od 14 EUR na tonu tvrde pšenice visoke kakvoće.
4. Reprezentativne uvozne cijene CIF za običnu pšenicu visoke kakvoće i kukuruz osim za sjetvu jesu zbroj elemenata iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c).
Reprezentativna uvozna cijena CIF za tvrdu pšenicu visoke kakvoće, sjeme tvrde pšenice i sjeme obične pšenice jednaka je cijeni obične pšenice visoke kakvoće.
Reprezentativna uvozna cijena CIF za tvrdu pšenicu srednje kakvoće i tvrdu pšenicu niske kakvoće jednaka je cijeni obične pšenice visoke kakvoće sniženoj za 10 EUR na tonu tvrde pšenice srednje kakvoće i 30 EUR na tonu tvrde pšenice niske kakvoće.
Reprezentativna uvozna cijena CIF za sirak osim za sjetvu, sjeme sirka obuhvaćeno oznakom KN 1007 10 90, raž osim za sjetvu, sjeme raži i sjeme kukuruza obuhvaćeno oznakom KN 1005 10 90 jednaka je cijeni kukuruza osim za sjetvu.”;
(c)
stavak 5. briše se.
4.
Prilozi II. i III. zamjenjuju se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. ožujka 2014.