NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1075/2013
ze dne 18. října 2013
o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí
(přepracované znění)
(ECB/2013/40)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jelikož nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30) (2) je třeba podstatně změnit, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že účelové finanční společnosti zapojené do sekuritizačních transakcí (dále jen „účelové finanční společnosti pro sekuritizaci“ nebo „FVC“) jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 dále vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek zcela nebo zčásti zprostila statistické zpravodajské povinnosti.
(3)
Účelem údajů o účelových finančních společnostech pro sekuritizaci je poskytnout ECB přiměřenou statistiku o finanční činnosti subsektoru účelových finančních společností pro sekuritizaci v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.
(4)
Vzhledem k tomu, že mezi sekuritizační činností účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí existují úzké vazby, je zapotřebí, aby vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí bylo konzistentní, vzájemně se doplňující a ucelené. Statistické informace poskytované podle tohoto nařízení je proto třeba posuzovat společně s údaji o sekuritizovaných úvěrech, požadovanými od měnových finančních institucí podle nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (4).
(5)
Ucelený přístup k vykazování účelových finančních společností pro sekuritizaci a měnových finančních institucí a výjimky upravené v tomto nařízení mají za cíl omezit na minimum zatížení zpravodajských jednotek a zamezit tomu, aby se vykazování statistických informací účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci a měnovými finančními institucemi překrývalo.
(6)
Národní centrální banky by měly být oprávněny zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci statistické zpravodajské povinnosti, která by v porovnání s jejím přínosem pro statistiku vyžadovala nepřiměřeně vysoké náklady.
(7)
Přestože nařízení, jež ECB přijímá podle článku 34.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB platí pro členské státy eurozóny i pro členské státy mimo eurozónu. V 17. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost členských států mimo eurozónu přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která tyto členské státy považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ podnik, který je zřízen na základě vnitrostátního práva nebo práva Unie podle jedné z těchto úprav:
i)
smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi,
ii)
svěřenského práva,
iii)
práva obchodních společností jako akciová společnost,
iv)
jiného podobného mechanismu
a jehož hlavní činnost splňuje obě tato kritéria:
a)
zamýšlí provádět či provádí jednu či více sekuritizačních transakcí a jeho struktura je navržena tak, aby zajistila oddělení platebních závazků tohoto podniku od platebních závazků původce nebo pojišťovny či zajišťovny, a
b)
vydává či zamýšlí vydávat dluhové cenné papíry, jiné dluhové nástroje, podílové listy sekuritizačního fondu nebo finanční deriváty (dále jen „nástroje financování“) nebo z právního či ekonomického hlediska vlastní či může vlastnit aktiva, kterými je kryta emise nástrojů financování, jež jsou nabídnuty k prodeji veřejnosti nebo prodány na základě soukromých nabídek.
Do definice se nezahrnují:
a)
měnové finanční instituce ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
b)
investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (5);
c)
pojišťovny nebo zajišťovny ve smyslu článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (6);
d)
správci alternativních investičních fondů, kteří spravují nebo nabízejí alternativní investiční fondy ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a na které se vztahuje směrnice 2011/61/EU podle jejího článku 2 (7).
2.
„sekuritizací“ transakce nebo systém transakcí, jímž subjekt, který je oddělen od původce nebo pojišťovny či zajišťovny a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, vydává nástroje financování investorům, a
a)
dochází k převodu aktiva či souboru aktiv či jeho části na subjekt, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, a to buď převodem právního titulu k takovému aktivu nebo podílu na prospěchu z tohoto aktiva ze strany původce, nebo přistoupením k pohledávce, nebo
b)
úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv či jeho částí je za pomoci úvěrových derivátů, záruk či jiného podobného mechanismu přeneseno na investory do nástrojů financování vydaných subjektem, který je oddělen od původce a který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, nebo
c)
pojišťovací rizika jsou z pojišťovny nebo zajišťovny přenesena na samostatný subjekt, který je vytvořen či slouží pro účely dané transakce nebo systému transakcí, přičemž tento subjekt financuje svou expozici vůči těmto rizikům prostřednictvím vydání nástrojů financování a práva investorů na splacení těchto nástrojů financování jsou podřízena povinnostem subjektu v oblasti zajištění;
Vydané nástroje financování nepředstavují platební závazky původce ani pojišťovny či zajišťovny;
3.
„původcem“ subjekt, který převádí aktivum či soubor aktiv nebo úvěrové riziko související s aktivem či souborem aktiv do sekuritizační struktury;
4.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
5.
„rezident“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a další existence této osoby;
6.
„příslušnou národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daná účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem;
7.
„zahájením činnosti“ jakákoli činnost včetně všech přípravných opatření související se sekuritizací, nejedná-li se o pouhé založení subjektu, u něhož se očekává, že sekuritizační činnost nezačne vykonávat v následujících šesti měsících. Veškerá činnost, kterou účelová finanční společnost pro sekuritizaci vykoná poté, co bylo možné sekuritizační činnost předvídat, se považuje za zahájení činnosti.
Článek 2
Soubor zpravodajských jednotek
1. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty členského státu eurozóny, tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek. Na referenční soubor zpravodajských jednotek se vztahuje povinnost stanovená v čl. 3 odst. 2.
2. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z referenčního souboru zpravodajských jednotek s výjimkou účelových finančních společností pro sekuritizaci, které byly zcela zproštěny statistické zpravodajské povinnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. c). Na skutečný soubor zpravodajských jednotek se vztahuje statistická zpravodajská povinnost stanovená v článku 4, pokud se neuplatňují výjimky stanovené v článku 5. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou povinny vykazovat své roční účetní závěrky podle čl. 5 odst. 3 nebo na které se vztahuje ad hoc zpravodajská povinnost podle čl. 5 odst. 5, tvoří rovněž součást skutečného souboru zpravodajských jednotek.
3. V případě, že účelová finanční společnost pro sekuritizaci nemá podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, považují se za zpravodajské jednotky podle tohoto nařízení osoby, které jsou danou účelovou finanční společnost pro sekuritizaci oprávněny zastupovat, nebo, v případě, že zastoupení není formálně založeno, osoby, které podle platného vnitrostátního práva odpovídají za jednání účelové finanční společnosti pro sekuritizaci.
Článek 3
Seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci pro statistické účely
1. Výkonná rada vytváří a vede pro statistické účely seznam účelových finančních společností pro sekuritizaci, které tvoří referenční soubor zpravodajských jednotek podle tohoto nařízení. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci národním centrálním bankám předávají údaje, které národní centrální banky vyžadují podle obecných zásad ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (8). Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, včetně elektronických prostředků, prostřednictvím internetu, nebo pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
2. Účelová finanční společnost pro sekuritizaci informuje příslušnou národní centrální banku o své existenci do jednoho týdne poté, co zahájila činnost, bez ohledu na to, zda předpokládá, že se na ni bude vztahovat jakákoli statistická zpravodajská povinnost podle tohoto nařízení.
3. Je-li však nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 1 nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila svou statistickou zpravodajskou povinnost, pokud byl splněn požadavek uvedený v odstavci 2 a daná zpravodajská jednotka se v dobré víře spoléhala na nesprávný seznam.
Článek 4
Čtvrtletní statistická zpravodajská povinnost a pravidla vykazování
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek poskytuje příslušné národní centrální bance podle přílohy I a II čtvrtletně údaje o zůstatcích, finančních transakcích a odpisech a snížení hodnoty, pokud jde o aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci.
2. Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace o cenných papírech vydaných a držených účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, které jsou nezbytné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti podle odstavce 1, podle jednotlivých cenných papírů, pokud lze údaje uvedené v odstavci 1 odvodit podle minimálních statistických standardů ve smyslu přílohy III. Aniž by byly dotčeny lhůty uvedené v článku 6, mohou národní centrální banky požadovat, aby jim byly údaje o finančních transakcích s dluhovými cennými papíry drženými účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, členěné podle jednotlivých cenných papírů, poskytovány v souladu s jedním z postupů uvedených v oddílu 2 v části 1 přílohy I nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24) (9).
3. Aniž by byla dotčena pravidla vykazování vymezená v příloze II, vykazují se všechna aktiva a pasiva účelových finančních společností pro sekuritizaci podle tohoto nařízení v souladu s pravidly vykazování vymezenými v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (10). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které nepatří do rozsahu vnitrostátní právní úpravy, jíž se provádí směrnice 86/635/EHS, platí účetní pravidla obsažená v příslušné vnitrostátní právní úpravě, jíž se provádí čtvrtá směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (11). Pro účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se nevztahuje vnitrostátní právní úprava, jíž se provádí některá z těchto směrnic, platí jakékoli jiné příslušné vnitrostátní či mezinárodní účetní standardy či postupy.
4. Vyžaduje-li odstavec 3 vykazování nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazování těchto nástrojů v ocenění podle tržní hodnoty, pokud by náklady vynaložené ze strany účelové finanční společnosti pro sekuritizaci byly nepřiměřeně vysoké. V takovém případě použije účelová finanční společnost pro sekuritizaci ocenění užívané ve zprávách pro investory.
5. Pokud se s ohledem na vnitrostátní tržní praxi dostupné údaje vztahují k určitému dni v rámci čtvrtletí, mohou národní centrální banky zpravodajským jednotkám dovolit, aby namísto toho vykazovaly tyto čtvrtletní údaje, pokud jsou údaje srovnatelné a pokud jsou zohledněny důležité transakce, k nimž došlo mezi tímto dnem a koncem čtvrtletí.
6. Po dohodě s příslušnou národní centrální bankou mohou zpravodajské jednotky namísto údajů o finančních transakcích uvedených v odstavci 1 poskytovat přecenění nebo jiné změny objemu, jež národní centrální bance umožní odvodit finanční transakce.
7. Zpravodajská jednotka může po dohodě s příslušnou národní centrální bankou namísto údajů o odpisech/snížení hodnoty uvedených v odstavci 1 poskytovat jiné informace, které národní centrální bance umožní odvodit požadované údaje o odpisech/snížení hodnoty.
Článek 5
Výjimky
1. Národní centrální banky mohou udělit výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti stanovené v článku 4 takto.
a)
Národní centrální banky mohou účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci udělit výjimky z povinnosti vykazovat údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi eurozóny jako původci a členěných podle splatnosti, sektoru a rezidentské příslušnosti dlužníků, pokud měnové finanční instituce i nadále spravují sekuritizované úvěry ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). Vykazování těchto údajů upravuje nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).
b)
S výjimkou povinnosti čtvrtletně vykazovat údaje o zůstatcích celkových aktiv ke konci čtvrtletí mohou národní centrální banky zprostit účelové finanční společnosti pro sekuritizaci všech statistických zpravodajských povinností uvedených v příloze I, jestliže účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které přispívají do čtvrtletních agregovaných aktiv, představují alespoň 95 % celkových aktiv účelových finančních společností pro sekuritizaci z hlediska zůstatků v každém členském státě eurozóny. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby mohly udělit nebo případně zrušit tuto výjimku s účinností od počátku každého kalendářního roku.
c)
V rozsahu, ve kterém lze údaje uvedené v článku 4 odvodit podle minimálních statistických standardů uvedených v příloze III z jiných statistických, veřejných nebo dohledových datových zdrojů, a aniž by byly dotčeny body a) a b), mohou národní centrální banky po konzultaci s ECB rozhodnout, že zpravodajské jednotky zcela či zčásti zprostí statistické zpravodajské povinnosti uvedené v příloze I.
2. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci se mohou s předchozím souhlasem příslušné národní centrální banky rozhodnout, že výjimek uvedených v odstavci 1 nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 4.
3. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které využívají výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), předávají své roční účetní závěrky, nejsou-li tyto informace dostupné z veřejných zdrojů, příslušné národní centrální bance do šesti měsíců po skončení referenčního období nebo co nejdříve poté, a to v souladu s vnitrostátní právní praxí uplatňovanou tam, kde je účelová finanční společnost pro sekuritizaci rezidentem. Příslušná národní centrální banka vyrozumí ty účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, na které se tato zpravodajská povinnost vztahuje.
4. Příslušná národní centrální banka zruší výjimku uvedenou v odst. 1 písm. c), jestliže příslušná národní centrální banka neměla nezávisle na zavinění dotčené účelové finanční společnosti pro sekuritizaci po tři za sebou jdoucí vykazovaná období včas k dispozici údaje splňující statistické standardy srovnatelné s těmi, které jsou stanoveny v tomto nařízení. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci začnou vykazovat údaje podle článku 4 nejpozději do tří měsíců poté, co příslušná národní centrální banka vyrozuměla zpravodajské jednotky o tom, že výjimka byla zrušena.
5. Aniž by byl dotčen odstavec 3 a s cílem vyhovět požadavkům tohoto nařízení mohou národní centrální banky uložit účelovým finančním společnostem pro sekuritizaci, jimž byly uděleny výjimky ve smyslu odst. 1 písm. c), statistickou zpravodajskou povinnost ad hoc. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci vykazují informace požadované ad hoc do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy si je příslušná národní centrální banka vyžádala.
Článek 6
Lhůty
Národní centrální banky předají ECB údaje o agregovaných čtvrtletních aktivech a pasivech zachycující pozice rezidentských účelových finančních společností pro sekuritizaci do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne po skončení čtvrtletí, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky stanoví lhůty pro doručení údajů ze strany zpravodajských jednotek.
Článek 7
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze III.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek, v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a aby umožňovaly přesnou kontrolu dodržování pojmů a minimálních standardů pro přenos, přesnost a opravy, jež stanoví příloha III.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat tato práva sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze III.
Článek 9
První vykazování
1. Poprvé se vykazují čtvrtletní údaje za čtvrté čtvrtletí 2014.
2. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost po 31. prosinci 2014, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně, a to zpětně až k okamžiku zahájení sekuritizační činnosti.
3. Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které zahájí činnost před přijetím eura ve svém členském státě, k němuž dojde po 31. prosinci 2014, vykazují v rámci prvního vykazování údaje čtvrtletně od referenčního období, v němž členský stát přijme euro. Za referenční období, v němž členský stát přijme euro, vykazují účelové finanční společnosti pro sekuritizaci jen zůstatky.
Článek 10
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 11
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. října 2013.
UREDBA (EU) br. 1075/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 18. listopada 2013.
o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama
(preinačena)
(ESB/2013/40)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1)
S obzirom na to da se Uredba (EZ) br. 24/2009 Europske središnje banke od 19. prosinca 2008. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2008/30) (2) mora u bitnome izmijeniti, naročito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (3), potrebno ju je preinačiti zbog jasnoće.
(2)
Uredba (EZ) br. 2533/98 određuje u članku 2. stavku 1. da, kako bi ispunila svoje statističke izvještajne zahtjeve, Europska središnja banka (ESB), uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (NSB), ima pravo prikupljati statističke podatke u okviru referentne izvještajne populacije i u okviru potrebnom za izvršavanje zadaća Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). U članku 2. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 2533/98 određeno je da financijska društva posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (u daljnjem tekstu: „FVC”) čine dio referentne izvještajne populacije za potrebe ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a, između ostalog, u području monetarne i financijske statistike. Nadalje, prema članku 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, ESB je dužan odrediti stvarnu izvještajnu populaciju u okviru referentne izvještajne populacije i ima pravo u potpunosti ili djelomično izuzeti određene grupe izvještajnih jedinica iz svojih statističkih izvještajnih zahtjeva.
(3)
Svrha podataka financijskih društava posebne namjene je da se ESB-u pruži odgovarajuća statistika o financijskim aktivnostima podsektora financijskih društava posebne namjene u državama članicama čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: „države članice europodručja”) koje se smatraju jednim gospodarskim područjem.
(4)
S obzirom na usku povezanost sekuritizacijskih aktivnosti financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija (MFI), potrebno je usklađeno, komplementarno i integrirano izvješćivanje monetarnih financijskih institucija i financijskih društava posebne namjene. Stoga je statističke podatke dostavljene u skladu s ovom Uredbom potrebno razmatrati zajedno sa zahtjevima koji se odnose na podatke monetarnih financijskih institucija o sekuritiziranim kreditima, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (4).
(5)
Cilj pristupa integriranog izvještavanja financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija i odstupanja predviđenih u ovoj Uredbi jest smanjenje tereta izvještavanja za izvještajne jedinice te izbjeći preklapanja u izvješćivanju statističkih podataka od strane financijskih društava posebne namjene i monetarnih financijskih institucija.
(6)
Nacionalne središnje banke trebale bi imati pravo izuzimanja financijskih društava posebne namjene iz statističkih izvještajnih zahtjeva koji bi uzrokovali nerazumno visoke troškove u usporedbi s njihovim koristima za statistiku.
(7)
Iako uredbe koje ESB donosi na temelju članka 34. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”) ne daju nikakva prava, odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu: „države članice izvan europodručja”), članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) br. 2533/98 odnosi se na činjenicu da članak 5. Statuta ESSB-a zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja.
(8)
Primjenjuju se standardi zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđeno u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98.
(9)
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1.
„FVC” znači poduzeće osnovano prema nacionalnom pravu ili pravu Unije, na temelju jednog od sljedećeg:
i.
ugovornog prava kao zajedničkog fonda kojim upravljaju društva za upravljanje;
ii.
zakonodavstva koje regulira fondove;
iii.
prava društava kao dioničko društvo ili društvo s ograničenom odgovornošću;
iv.
bilo kojeg drugog sličnog mehanizma;
i čija osnovna djelatnost ispunjava oba sljedeća kriterija:
(a)
namjerava provoditi ili provodi jednu ili više sekuritizacijskih transakcija te je ustrojeno s namjerom izdvajanja obveza plaćanja poduzeća od obveza inicijatora ili obveza osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća;
(b)
izdaje ili namjerava izdavati dužničke vrijednosne papire, druge dužničke vrijednosne papire, udjele sekuritizacijskog fonda, i/ili izvedene financijske instrumente (dalje u tekstu: „financijski instrumenti”) i/ili u pravnom ili ekonomskom smislu ima u vlasništvu ili može imati u vlasništvu imovinu koja je temelj za izdavanje financijskih instrumenata, koji su ponuđeni za prodaju javnosti ili se prodaju na temelju privatnih plasmana.
Ova definicija ne uključuje:
(a)
monetarne financijske institucije kako su određene u članku 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33);
(b)
investicijske fondove kako su određeni u članku 1. Uredbe (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38) (5);
(c)
osiguravajuća i reosiguravajuća poduzeća kako su određena u članku 13. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (6);
(d)
upravitelji alternativnih investicijskih fondova koji upravljaju i/ili trguju alternativnim investicijskim fondovima kao što je određeno u članku 4. stavku 1. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (7), koji ulaze u područje primjene Direktive 2011/61/EU sukladno njezinom članku 2.;
2.
„sekuritizacija” znači transakcija ili shema prema kojoj subjekt, koji je odvojen od inicijatora ili osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća, te je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme, izdaje financijske instrumente investitorima, i:
(a)
imovina ili skup imovine, ili njegov dio prenosi se na subjekt koji je odvojen od inicijatora te je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme, bilo putem prijenosa prava vlasništva ili koristi od vlasništva nad tom imovinom od strane inicijatora ili putem podsudjelovanja;
(b)
kreditni rizik vezan uz imovinu ili skup imovine ili dio tog rizika se prenosi upotrebom kreditnih izvedenih instrumenata, jamstava ili bilo kojeg sličnog mehanizma, investitorima u financijske instrumente, koje izdaje subjekt koji je odvojen od inicijatora te je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme;
(c)
rizici osiguranja prenose se od osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća na poseban subjekt koji je osnovan ili služi za potrebe transakcije ili sheme, pri čemu subjekt u potpunosti financira svoju izloženost tim rizicima putem izdavanja financijskih instrumenata, a prava otplate investitora na tim financijskim instrumentima podređena su obvezi reosiguranja subjekta.
Kada se izdaju takvi financijski instrumenti, oni ne predstavljaju obveze plaćanja inicijatora ili osiguravajućeg ili reosiguravajućeg poduzeća;
3.
„inicijator” znači prenositelj imovine ili skupa imovine i/ili kreditnog rizika imovine ili skupa imovine na sekuritizacijsku strukturu;
4.
„izvještajna jedinica” ima isto značenje kao što je određeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;
5.
„rezident” ima isto značenje kao što je određeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98. Za potrebe ove Uredbe, ako pravnom subjektu nedostaje fizički element, njegova rezidentnost određuje se gospodarskim područjem po čijim je zakonima subjekt osnovan. Ako subjekt nije osnovan, kao kriterij upotrebljava se pravna pripadnost, to jest država čiji pravni sustav uređuje osnivanje i postojanje subjekta;
6.
„odgovarajući NSB” znači NSB države članice europodručja u kojoj je financijsko društvo posebne namjene rezident;
7.
„početak poslovanja” označava svaku aktivnost, uključujući i sve pripremne mjere, vezane uz sekuritizaciju, osim pukog osnivanja subjekta od kojeg se ne očekuje početak sekuritizacijske aktivnosti u sljedećih šest mjeseci. Svaka aktivnost financijskog društva posebne namjene koja se poduzme nakon što se predvidi sekuritizacijska aktivnost znači početak poslovanja.
Članak 2.
Izvještajna populacija
1. Financijska društva posebne namjene koja su rezidenti na državnom području države članice europodručja čine referentnu izvještajnu populaciju. Na referentnu izvještajnu populaciju primjenjuju se obveze određene u članku 3. stavku 2.
2. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od referentne izvještajne populacije, osim onih financijskih društava posebne namjene koja su u potpunosti izuzeta iz statističkih izvještajnih zahtjeva u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c). Na stvarnu izvještajnu populaciju primjenjuju se statistički izvještajni zahtjevi iz članka 4. te odstupanja određena u članku 5. Financijska društva posebne namjene na koja se primjenjuje obveza dostavljanja njihovih godišnjih financijskih izvještaja u skladu s člankom 5. stavkom 3. ili na koja se primjenjuje obveza ad hoc izvješćivanja, u skladu s člankom 5. stavkom 5., također čine dio stvarne izvještajne populacije.
3. Ako financijsko društvo posebne namjene nema pravnu osobnost prema svom nacionalnom pravu, osobe pravno ovlaštene zastupati financijsko društvo posebne namjene ili, u slučaju odsutnosti formaliziranog zastupanja, osobe koje su prema važećem nacionalnom pravu odgovorne za radnje financijskog društva posebne namjene, smatraju se izvještajnim jedinicama na temelju ove Uredbe.
Članak 3.
Popis financijskih društava posebne namjene za statističke potrebe
1. Izvršni odbor utvrđuje i održava za statističke potrebe popis financijskih društava posebne namjene koja čine referentnu izvještajnu populaciju sukladno ovoj Uredbi. Financijska društva posebne namjene dostavljaju nacionalnim središnjim bankama podatke koje nacionalne središnje banke zahtijevaju u skladu sa Smjernicom ESB/2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (8). Nacionalne središnje banke i ESB će taj popis i njegove ažurirane verzije učiniti dostupnima u prikladnom obliku, uključujući elektroničkim putem, preko interneta ili u papirnatom obliku, na zahtjev dotičnih izvještajnih jedinica.
2. Financijsko društvo posebne namjene izvješćuje odgovarajući NSB o svom postojanju u roku od tjedan dana od datuma kada je počelo s poslovanjem, bez obzira na to očekuje li to društvo da će se na njega primjenjivati redovni statistički izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe.
3. Ako je posljednja dostupna elektronička verzija popisa navedenog u stavku 1. netočna, ESB neće izreći sankcije izvještajnoj jedinici koja nije ispravno ispunila njegove statističke izvještajne zahtjeve pod uvjetom da je zahtjev naveden u stavku 2. ispunjen i da se izvještajna jedinica u dobroj namjeri rukovodila netočnim popisom.
Članak 4.
Tromjesečni statistički izvještajni zahtjevi i pravila izvještavanja
1. Stvarna izvještajna populacija tromjesečno dostavlja odgovarajućem NSB-u podatke o stanjima, financijskim transakcijama i otpisima/otpisima dijela vrijednosti imovine i obveza financijskih društava posebne namjene, u skladu s prilozima I. i II.
2. Nacionalne središnje banke mogu prikupljati statističke podatke o vrijednosnim papirima koje izdaju ili drže financijska društva posebne namjene, koji su potrebni radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva u skladu sa stavkom 1., pojedinačno za svaki vrijednosni papir, pod uvjetom da se podaci navedeni u stavku 1. mogu izvesti u skladu s minimalnim statističkim standardima, kako je navedeno u Prilogu III. Ne dirajući u zahtjeve za pravovremenost utvrđene u članku 6., nacionalne središnje banke mogu zahtijevati dostavljanje podataka o financijskim transakcijama za svaki vrijednosni papir posebno, u vezi s dužničkim vrijednosnim papirima koje drže financijska društva posebne namjene u skladu s jednim od pristupa navedenih u Prilogu I. dijelu I. odjeljku 2. Uredbe (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke (ESB/2012/24) (9).
3. Ne dovodeći u pitanje izvještajna pravila utvrđena u Prilogu II., sva se imovina i obveze financijskih društava posebne namjene iskazuju prema ovoj Uredbi u skladu s izvještajnim pravilima utvrđenima mjerodavnim nacionalnim pravom kojim se prenosi Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (10). Računovodstvena pravila u okviru mjerodavnog nacionalnog prava kojim se prenosi Četvrta direktiva Vijeća 78/660/EEZ od 25. srpnja 1978. na temelju članka 54. stavka 3. točke (g) Sporazuma o godišnjim financijskim izvještajima određenih vrsta društava (11) primjenjuju se na financijska društva posebne namjene izvan područja nacionalnog prava kojim se prenosi Direktiva 86/635/EEZ. Svi ostali odgovarajući nacionalni ili međunarodni računovodstveni standardi ili prakse primjenjuju se na financijska društva posebne namjene na koja se ne primjenjuje nacionalno pravo kojim se prenosi bilo koja od navedenih direktiva.
4. U slučaja kada stavak 3. zahtijeva izvješćivanje o instrumentima po tržišnoj vrijednosti, nacionalne središnje banke mogu izuzeti financijska društva posebne namjene od izvješćivanja o tim instrumentima po tržišnoj vrijednosti u slučaju kada bi troškovi koji nastaju za financijsko društvo posebne namjene bili nerazumno visoki. U tom slučaju financijsko društvo posebne namjene primjenjuje vrednovanje koje se primjenjuje za potrebe izvještaja investitora.
5. U slučaju kada se prema nacionalnim tržišnim praksama dostupni podaci odnose na bilo koji datum unutar tromjesečja, nacionalne središnje banke mogu dopustiti izvještajnim jedinicama izvješćivanje o tim tromjesečnim podacima, ako su podaci usporedivi i ako se uzmu u obzir značajne transakcije izvršene između tog datuma i kraja tromjesečja.
6. Umjesto dostavljanja podataka o financijskim transakcijama navedenih u stavku 1., izvještajne jedinice mogu, u dogovoru s odgovarajućim NSB-om, dostaviti revalorizacijska usklađivanja i druge promjene u obujmu, koje NSB-u omogućavaju izvođenje financijskih transakcija.
7. Umjesto otpisa/otpisa dijela vrijednosti navedenih u stavku 1., izvještajna jedinica može, u dogovoru s odgovarajućim NSB-om, dostaviti druge podatke koje NSB-u omogućavaju izvođenje potrebnih podataka o otpisima/otpisima dijela vrijednosti.
Članak 5.
Odstupanja
1. Nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u članku 4. kako slijedi:
(a)
za kredite od monetarnih financijskih institucija europodručja, raščlanjene prema dospijeću, sektoru i rezidentnosti dužnika i kada monetarne financijske institucije nastavljaju servisirati sekuritizirane kredite u smislu Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), nacionalne središnje banke mogu odobriti financijskim društvima posebne namjene odstupanja od dostavljanja podataka o tim kreditima. Uredba (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) propisuje dostavljanje tih podataka;
(b)
nacionalne središnje banke mogu izuzeti financijska društva posebne namjene od svih statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u Prilogu I., osim obveze tromjesečnog dostavljanja podataka o stanjima ukupne imovine na kraju tromjesečja, pod uvjetom da financijska društva posebne namjene koja dostavljaju podatke za tromjesečnu agregiranu imovinu/obveze čine najmanje 95 % ukupne imovine financijskih društava posebne namjene u smislu stanja u svakoj državi članici europodručja. Nacionalne središnje banke pravodobno provjeravaju da li je taj uvjet ispunjen kako bi prema potrebi mogle odobriti ili opozvati svako odstupanje s učinkom od početka svake kalendarske godine;
(c)
u mjeri u kojoj se podaci navedeni u članku 4. mogu, u skladu s minimalnim statističkim standardima navedenima u Prilogu III., izvesti iz drugih statističkih, javnih ili nadzornih izvora podataka i ne dovodeći u pitanje točke (a) i (b), nacionalne središnje banke mogu, nakon savjetovanja s ESB-om, potpuno ili djelomično izuzeti izvještajne jedinice od statističkih izvještajnih zahtjeva navedenih u Prilogu I.
2. Financijska društva posebne namjene mogu odlučiti, uz prethodno odobrenje odgovarajućeg NSB-a, da se neće koristiti odstupanjima navedenima u stavku 1. i umjesto toga u potpunosti ispuniti statističke izvještajne zahtjeve navedene u članku 4.
3. Financijska društva posebne namjene koja se koriste odstupanjem u smislu stavka 1. točke (c) dostavljaju svoje godišnje financijske izvještaje odgovarajućem NSB-u, ako oni nisu dostupni iz javnih izvora, u roku od 6 mjeseci nakon kraja referentnog razdoblja ili u najranijem trenutku nakon toga u skladu s važećom nacionalnom pravnom praksom u državi članici u kojoj su financijska društva posebne namjene rezidenti. Odgovarajući NSB obavješćuje ona financijska društva posebne namjene na koja se primjenjuje ovaj izvještajni zahtjev.
4. Odgovarajući NSB opoziva odstupanje navedeno u stavku 1. točki (c) ako podaci statističkih standarda usporedivih s onima propisanima u ovoj Uredbi nisu na vrijeme bili dostupni odgovarajućem NSB-u za tri uzastopna izvještajna razdoblja neovisno o bilo kojoj pogrešci koju je moguće pripisati dotičnom financijskom društvu posebne namjene. Financijska društva posebne namjene počinju dostavljati podatke, kako je navedeno u članku 4., najkasnije tri mjeseca od datuma kada je odgovarajući NSB obavijestio izvještajne jedinice o opozivu odstupanja.
5. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., za potrebe ispunjavanja zahtjeva navedenih u ovoj Uredbi, nacionalne središnje banke mogu postaviti ad hoc statističke izvještajne zahtjeve financijskim društvima posebne namjene kojima su bila odobrena odstupanja u smislu stavka 1. točke (c). Financijska društva posebne namjene dostavljaju podatke potrebne na temelju ad hoc zahtjeva u roku od 15 radnih dana nakon zahtjeva odgovarajućeg NSB-a.
Članak 6.
Pravodobnost
Nacionalne središnje banke podnose ESB-u podatke o agregiranoj tromjesečnoj imovini i obvezama koji obuhvaćaju pozicije rezidentnih financijskih društava posebne namjene do kraja radnog vremena 28. radnog dana od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose. NSB određuje rokove za primanje podataka od izvještajnih jedinica.
Članak 7.
Minimalni standardi i nacionalni izvještajni mehanizmi
1. Izvještajne jedinice moraju ispuniti statističke izvještajne zahtjeve koji se na njih primjenjuju u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određenim u Prilogu III.
2. Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne mehanizme koje stvarna izvještajna populacija treba poštovati u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi pružaju potrebne statističke podatke i dopuštaju točnu provjeru usklađenosti s konceptima i minimalnim standardima za prijenos, točnost i revizije određenima u Prilogu III.
Članak 8.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na obveznu provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari ta prava. Posebno, nacionalne središnje banke ostvaruju to pravo kad institucija uključena u stvarnu izvještajnu populaciju ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije određene u Prilogu III.
Članak 9.
Prvo izvješćivanje
1. Prvo izvješćivanje počinje s tromjesečnim podacima za četvrto tromjesečje 2014. godine.
2. Financijska društva posebne namjene koja započinju s poslovanjem nakon 31. prosinca 2014. dužna su, pri prvom dostavljanju podataka, dostaviti tromjesečne podatke unazad sve do početka sekuritizacijske aktivnosti.
3. Financijska društva posebne namjene koja započinju s poslovanjem prije nego što njihove države članice prihvate euro nakon 31. prosinca 2014. dužna su, pri prvom dostavljanju podataka, tromjesečno dostaviti podatke počevši od referentnog razdoblja u kojem je država članica prihvatila euro. Za referentno razdoblje u kojem su države članice prihvatile euro, financijska društva posebne namjene dostavljaju podatke samo za stanja.
Članak 10.
Stavljanje izvan snage
1. Uredba (EZ) br. 24/2009 (ESB/2008/30) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.
Članak 11.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. listopada 2013.