NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1304/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 164 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) vymezuje rámec pro činnost Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a stanoví zejména tematické cíle, zásady a pravidla pro programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontrolu. Proto je nutné upřesnit úlohu a působnost ESF a také investiční priority související s uvedenými tematickými cíli a přijmout zvláštní ustanovení ohledně typu činností, které mohou být z ESF financovány.
(2)
ESF by měl v rámci úkolů, které mu byly svěřeny článkem 162 Smlouvy o fungování EU zlepšovat možnosti zaměstnávání pracovníků, posilovat sociální začleňování, bojovat proti chudobě, podporovat vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení a vytvářet komplexní a udržitelné politiky aktivního začleňování, a tím by měl v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování EU přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti. V souladu s článkem 9 Smlouvy o fungování EU by měl ESF přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 17. června 2010 vyzvala k tomu, aby všechny společné politiky, včetně politiky soudržnosti, podpořily strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „strategie Evropa 2020“). Aby se zajistilo plné sladění ESF s cíli této strategie, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odborné vzdělávání a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijímanými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni k národním programům reforem podloženým národními strategiemi zaměstnanosti, zprávám o vnitrostátní sociální situaci, národním strategiím pro integraci Romů a národním strategiím týkajícím se osob se zdravotním postižením. ESF by měl rovněž přispět k příslušným aspektům provádění stěžejních iniciativ, zejména pokud jde o „Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Mládež v pohybu“ a „Evropskou platformu pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“. Měl by rovněž podpořit příslušné činnosti v rámci iniciativy „Digitální agenda“ a iniciativy „Unie inovací“.
(4)
Unie se nyní potýká se strukturálními problémy vyplývajícími z hospodářské globalizace, z technologických změn a stárnutí pracovní síly a se stále častějšími nedostatky, pokud jde o dovednosti a pracovní síly v některých odvětvích a regionech. Tyto problémy se ještě zhoršily kvůli současné hospodářské a finanční krizi, jejímž důsledkem je zvýšená míra nezaměstnanosti zasahující zejména mladé lidi a jiné znevýhodněné skupiny, například migranty a menšiny.
(5)
Cílem ESF by měla být podpora zaměstnanosti, zlepšování přístupu na trh práce, přičemž musí být věnována zvláštní pozornost osobám nejvíce vzdáleným trhu práce a podpora dobrovolné mobility pracovníků. ESF by měl rovněž podporovat aktivní a zdravé stárnutí, a to i prostřednictvím inovativních forem organizace práce, kladením důrazu na zdraví a bezpečnost na pracovišti a zvyšováním zaměstnatelnosti. ESF by měl přispívat k lepšímu fungování trhů práce tím, že zlepší nadnárodní geografickou mobilitu pracovníků, a zejména by měl podporovat činnosti sítě EURES (činnosti Evropské služby zaměstnanosti), pokud jde o přijímání zaměstnanců a související informace, poradenské a konzultační služby na vnitrostátní i přeshraniční úrovni. Operace financované ESF by měly být v souladu s čl. 5 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že se od nikoho nesmí vyžadovat, aby vykonával nucené nebo povinné práce.
(6)
ESF by měl rovněž podporovat sociální začlenění a předcházet chudobě a bojovat s ní s cílem přerušit koloběh znevýhodnění napříč generacemi, což znamená, že je třeba mobilizovat široký rejstřík politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, chudých pracujících a starších žen. Je třeba věnovat pozornost zapojení osob žádajících o azyl a uprchlíků. ESF lze využít k posílení přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, zejména v oblasti zdravotní péče, služeb v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy, služeb pro osoby bez domova, mimoškolní péče, služeb v oblasti péče o děti a dlouhodobé péče. Služby, kterým je poskytována podpora, mohou být veřejného, soukromého nebo komunitního charakteru a mohou je poskytovat různé druhy poskytovatelů, tedy veřejná správa, soukromé společnosti, sociální podniky či nevládní organizace.
(7)
ESF by se měl zaměřit na řešení problematiky předčasného ukončení školní docházky, podporu rovného přístupu ke kvalitnímu vzdělání, investování do odborného vzdělávání a přípravy, zlepšení relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce a podporu celoživotního učení, včetně formálního a neformálního způsobu učení.
(8)
Za účelem posílení hospodářského růstu a zvýšení počtu pracovních příležitostí by se kromě těchto priorit v méně rozvinutých regionech a členských státech měla zlepšit efektivnost veřejné správy na celostátní i regionální úrovni a rovněž její schopnost fungovat na bázi spoluúčasti. Měla by se posílit institucionální kapacita zúčastněných stran, včetně nevládních organizací, které provádějí politiky zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociální politiky, a to včetně oblasti boje proti diskriminaci.
(9)
Podpora v rámci investic do „komunitně vedeného místního rozvoje“ může přispět k plnění všech tematických cílů stanovených v tomto nařízení. Strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporované z ESF by měly být inkluzivní ve vztahu ke znevýhodněným osobám žijícím na daném území, a to jak pokud jde o správu místních akčních skupin, tak pokud jde o obsah těchto strategií.
(10)
Zároveň je nezbytné podpořit rozvoj a konkurenceschopnost unijních mikropodniků a malých a středních podniků a zajistit, aby se lidé s pomocí vhodných dovedností získaných díky celoživotnímu učení dokázali přizpůsobit novým podmínkám, jako je přechod na znalostní ekonomiku, digitální agenda a přechod na nízkouhlíkové hospodářství účinněji využívající energie. Tím, že se ESF bude snažit dosáhnout svých hlavních tematických cílů, by měl přispět k řešení těchto problémů. V této souvislosti by měl ESF podporovat přechod pracovních sil z oblasti vzdělávání do zaměstnání, na ekologičtější dovednosti a pracovní místa a měl by řešit nedostatek dovedností, a to i v odvětvích účinného využívání energie, obnovitelných zdrojů energie a udržitelné dopravy. ESF by měl rovněž přispívat ke kulturním a tvůrčím dovednostem. Sociokulturní, tvůrčí a kulturní odvětví mají nepřímý význam pro plnění cílů ESF; jejich potenciál by měl být proto lépe začleněn do projektů a programování ESF.
(11)
Vzhledem k přetrvávající potřebě bojovat proti nezaměstnanosti mladých v celé Unii by v jejích nejvíce postižených regionech měla být zahájena Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Tato iniciativa by měla v těchto regionech podporovat mladé lidi, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání ani v profesní přípravě, kteří jsou nezaměstnaní či neaktivní tím, že podpoří a urychlí provádění opatření finančně podporovaných z ESF. Navíc by v nejvíce postižených regionech k investicím z ESF měly být přiděleny dodatečné prostředky právě pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Iniciativa by tím, že se zaměřuje spíše na jednotlivé osoby než na struktury, měla doplňovat další opatření ESF a vnitrostátní opatření ve prospěch mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání ani v profesní přípravě, a to i prostřednictvím provádění záruky pro mladé lidi v souladu s doporučením Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruky pro mladé lidi (4), která stanoví, že by mladí lidé do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, měli obdržet kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo výcviku. Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí může rovněž podporovat opatření na potírání předčasného ukončení školní docházky. Přístup k sociálním dávkám pro mladou osobu nebo její rodinu či závislé osoby by neměl být podmíněn zapojením této mladé osoby do Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
(12)
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí by měla být plně začleněna do programování ESF, avšak ve vhodných případech by měla být stanovena zvláštní ustanovení týkající se iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí s cílem dosáhnout jejích cílů. Je nutné zjednodušit a usnadnit provádění této iniciativy, zejména pokud jde o ustanovení týkající se finančního řízení a opatření související s tematickým zaměřením. S cílem zajistit, aby výsledky uvedené iniciativy byly jednoznačně viditelné a došlo k jejich sdělení, je třeba, aby byla stanovena konkrétní opatření týkající se monitorování, hodnocení, informování a zveřejňování. Do diskusí monitorovacích výborů týkajících se přípravy a provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí včetně jejího hodnocení by měly být zapojeny mládežnické organizace.
(13)
ESF by měl přispět ke strategii Evropa 2020 tím, že více soustředí svou podporu na priority Unie. Minimální podíl financování kohezní politiky pro ESF je stanoven v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013. ESF by zejména měl více podporovat boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě, a to prostřednictvím minimálních účelově vyčleněných přídělů ve výši 20 % celkových zdrojů ESF pro jednotlivé členské státy. Volba a počet investičních priorit pro podporu z ESF by se měly rovněž omezit v závislosti na úrovni rozvoje podporovaných regionů.
(14)
Aby se zajistilo důkladnější monitorování a hodnocení výsledků dosažených na úrovni Unie prostřednictvím opatření podporovaných z ESF, měl by být v tomto nařízení stanoven společný soubor ukazatelů výstupů a výsledků. Tyto ukazatele by měly odpovídat investičním prioritám a druhu podporovaného opatření v souladu s tímto nařízením a příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto ukazatele by měly být případně doplněny ukazateli výsledků nebo výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(15)
Členské státy jsou povzbuzovány, aby podávaly zprávy o vlivu investic ESF na rovné příležitosti, rovný přístup a integraci marginalizovaných skupin v operačních programech.
(16)
S ohledem na požadavky, které se týkají ochrany údajů, spojených se sběrem a uchováváním citlivých údajů o účastnících by členské státy a Komise měly provádět pravidelné hodnocení účinnosti a dopadu podpory ESF, pokud jde o podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě, zejména v souvislosti se znevýhodněnými osobami, jako jsou Romové. Členské státy jsou povzbuzovány k tomu, aby o iniciativách financovaných z ESF podávaly informace ve svých zprávách o vnitrostátní sociální situaci přiložených k národním programům reforem, zejména pokud jde o marginalizované komunity, jako jsou Romové a migranti.
(17)
Účinné a účelné provádění činností podporovaných z ESF závisí na řádné správě věcí veřejných a na partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými činiteli, přičemž je třeba zohlednit subjekty působící na regionální a místní úrovni, zejména zastřešující sdružení zastupující místní a regionální orgány, organizované občanské společnosti a hospodářské a zejména sociální partnery a nevládní organizace. Proto je nutné, aby členské státy zajistily účast sociálních partnerů a nevládních organizací na strategickém řízení ESF, a to od fáze formulování operačních programů až po fázi provádění a hodnocení výsledků ESF.
(18)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby provádění priorit financovaných z ESF přispělo k podpoře rovnosti žen a mužů v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Z hodnocení vyplynulo, že včasné a důsledné zohlednění cílů týkajících se rovnosti mužů a žen ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení operačních programů je velmi důležité a že je zároveň třeba zajistit, aby byla přijata konkrétní opatření na podporu rovnosti žen a mužů, ekonomické nezávislosti žen, zlepšování vzdělání a dovedností a znovuzačlenění žen, které se staly obětí násilí, na trh práce a do společnosti.
(19)
V souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU by provádění priorit financovaných z ESF mělo přispět k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to tím, že osobám čelícím vícero formám diskriminace bude věnována zvláštní pozornost. Diskriminace na základě pohlaví by měla být chápána v širším slova smyslu, aby zahrnovala i jiné aspekty související s genderem v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie. Prováděním priorit financovaných z ESF by se mělo přispět k podpoře rovných příležitostí. ESF by měl podporovat plnění povinností Unie vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, mimo jiné pokud jde o vzdělání, zaměstnání a přístupnost. ESF by měl také napomoci přechodu z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči. ESF by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení.
(20)
Podpora sociálních inovací přispívá k tvorbě politik, které budou lépe reagovat na sociální změny. ESF by měl podporovat inovativní sociální podniky a podnikatele, jakož i inovativní projekty nevládních organizací a dalších subjektů v rámci sociálního hospodářství. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF. Inovativní řešení by mohla zahrnovat rozvoj sociálních měřítek, jako je například sociální označování, prokáží-li svoji účinnost.
(21)
Významnou přidanou hodnotu představuje nadnárodní spolupráce a proto by měla být podporována všemi členskými státy s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy je třeba zohlednit zásadu proporcionality. Je rovněž nezbytné posílit úlohu Komise při usnadňování výměny zkušeností a koordinaci provádění příslušných iniciativ.
(22)
S cílem posilovat integrovaný a celostní přístup k zaměstnanosti a sociálnímu začleňování by měl ESF podporovat partnerství fungující napříč odvětvími a na územním základě.
(23)
K provádění strategie Evropa 2020 a dosažení jejích hlavních cílů by měla přispět mobilizace zúčastněných stran na regionální a místní úrovni. Lze použít a podporovat územní pakty, místní iniciativy pro zaměstnanost a sociální začleňování, udržitelné a inkluzivní strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech a strategie udržitelného rozvoje měst, aby se do přípravy a provádění operačních programů aktivněji zapojily regionální a místní orgány, města, sociální partneři a nevládní organizace.
(24)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o ESF.
(25)
Aby se zjednodušilo používání ESF a snížilo riziko chybovosti, a s ohledem na zvláštní charakteristiky operací podporovaných z ESF je vhodné přijmout ustanovení, která doplní nařízení (EU) č. 1303/2013 pokud jde o způsobilost výdajů.
(26)
Využívání standardních stupnic jednotkových nákladů, paušálních částek a paušálních sazeb by mělo vést ke zjednodušení pro příjemce a mělo by snížit administrativní zátěž všech projektových partnerů ESF.
(27)
Je důležité zajistit řádnou finanční správu každého operačního programu a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem. Členské státy by měly upustit od zavádění dalších pravidel, která příjemcům znesnadňují využívání prostředků.
(28)
Členské státy a regiony by měly být motivovány k využívání ESF prostřednictvím finančních nástrojů, aby podporovaly například studenty, tvorbu pracovních míst, mobilitu pracovníků, sociální začleňování a sociální podnikání.
(29)
ESF by měl doplňovat jiné programy Unie a mezi ESF a jinými finančními nástroji Unie by se měla vytvářet úzká součinnost.
(30)
Investice do lidského kapitálu představují základní prostředek pro zajištění mezinárodní konkurenceschopnosti Unie a trvalého rozmachu jejího hospodářství. Žádný druh investice nemůže vést ke strukturálním reformám, aniž by byl doprovázen soudržnou strategií zaměřenou na rozvoj lidského kapitálu, která zabezpečí růst. Z tohoto důvodu je zapotřebí dbát na to, aby po programové období 2014-2020 finanční zdroje, které jsou určeny na zlepšování dovedností a zvyšování zaměstnanosti, umožňovaly provádět činnosti v odpovídajícím rozsahu.
(31)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, aby mohla vymezit standardní stupnici jednotkových nákladů a paušální částky a jejich maximální výši podle různých typů operací. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Komisi by měl být při správě ESF nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU.
(33)
Jelikož se tímto nařízením nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 (5), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly na takovou pomoc nebo dotyčné operace vztahovat i po 31. prosinci 2013 až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 by měly zůstat v platnosti,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úlohu Evropského sociálního fondu (ESF), včetně iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, rozsah jeho podpory, zvláštní ustanovení a druhy výdajů způsobilých pro poskytnutí pomoci.
Článek 2
Úloha
1. ESF podporuje vysokou úroveň zaměstnanosti a kvalitu pracovních míst, zlepšuje přístup na trh práce, podporuje geografickou a profesní mobilitu pracovníků a usnadňuje jejich přizpůsobování se průmyslovým změnám a změnám ve výrobním systému nutným z hlediska udržitelného rozvoje, přispívá k vysoké úrovni vzdělávání a odborné přípravy pro všechny a usnadňuje mladým lidem přechod od vzdělávání k zaměstnání, bojuje proti chudobě, zlepšuje sociální začleňování a podporuje rovnost mužů a žen, nediskriminaci a rovné příležitosti, a tím přispívá k plnění priorit Unie, pokud jde o posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
2. ESF plní úlohu stanovenou v odstavci 1 tím, že podporuje členské státy při dosahování priorit a hlavních cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a poskytuje jim dostatečnou flexibilitu k řešení jejich specifických problémů s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020. ESF podporuje tvorbu a provádění politik a činností souvisejících s jeho úlohou s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijatými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni, k národním programům reforem a k dalším relevantním vnitrostátním strategiím a zprávám.
3. Z ESF by měli mít prospěch lidé, včetně znevýhodněných osob, jako jsou dlouhodobě nezaměstnaní, lidé se zdravotním postižením, migranti, národnostní menšiny, marginalizované komunity a lidé všech věkových skupin, kteří čelí chudobě a sociálnímu vyloučení. ESF rovněž podporuje pracovníky, podniky, včetně subjektů sociální ekonomiky, a podnikatele a také systémy a struktury, aby se snáze přizpůsobily novým problémům, aby se mimo jiné zmírnila nerovnováha v nabídce a poptávce po dovednostech a aby se podpořila řádná správa, sociální pokrok, a provádění reforem, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociálních politik.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. Podle tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 8, 9, 10, 11 nařízení (EU) č. 1303/2013, které odpovídají písmenům a), b), c) a d) tohoto odstavce, a v souladu se svou úlohou podporuje ESF tyto investiční priority:
a)
v rámci tematického cíle „podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a mobility pracovníků“:
i)
přístup k zaměstnání pro osoby hledající zaměstnání a neaktivní osoby, včetně dlouhodobě nezaměstnaných a osob vzdálených trhu práce, také prostřednictvím místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a mobility pracovníků;
ii)
trvalé začlenění mladých lidí na trh práce, mimo jiné pomocí „záruky pro mladé lidi”, a to zejména těch, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání nebo v profesní přípravě, včetně těch mladých lidí, kterým hrozí sociální vyloučení, a mladých lidí z marginalizovaných komunit;
iii)
samostatná výdělečná činnost, podnikání a zakládání firem včetně inovativních mikropodniků a malých a středních podniků;
iv)
rovnost žen a mužů ve všech oblastech, a to i pokud jde o přístup k zaměstnání a kariérní postup, sladění pracovního a soukromého života a podpora stejné odměny za stejnou práci;
v)
pomoc pracovníkům, podnikům a podnikatelům přizpůsobovat se změnám;
vi)
aktivní a zdravé stárnutí;
vii)
modernizace institucí trhu práce, jako jsou veřejné a soukromé služby zaměstnanosti a přispívání k adaptaci na potřeby trhu práce, včetně prostřednictvím opatření pro zlepšení nadnárodní mobility pracovníků a programů mobility a lepší spolupráce mezi institucemi a příslušnými zúčastněnými stranami;
b)
v rámci tematické cíle Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci:
i)
aktivní začleňování, včetně začleňování s ohledem na podporu rovných příležitostí a aktivní účast a zlepšení zaměstnatelnosti;
ii)
socioekonomická integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;
iii)
boj proti všem formám diskriminace a prosazování rovných příležitostí;
iv)
zlepšování přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, včetně zdravotnictví a sociálních služeb obecného zájmu;
v)
podpora sociálního podnikání a profesního začlenění do sociálních podniků a sociální a solidární ekonomiky, s cílem usnadnit přístup k zaměstnání;
vi)
strategie komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
v rámci tematického cíle „investice do vzdělávání, školení, odborné přípravy, dovedností a celoživotního učení“:
i)
omezování a prevence předčasného ukončování školní docházky a podpora rovného přístupu ke kvalitním programům předškolního rozvoje, k primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, možnostem formálního a neformálního vzdělávání, které umožňuje zpětné začlenění do procesu vzdělávání a odborné přípravy;
ii)
zlepšování kvality a účinnosti a přístupu k terciárnímu a rovnocennému vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, aby se zvýšila účast a úrovně dosaženého vzdělání;
iii)
zajišťování rovného přístupu k celoživotnímu učení pro všechny věkové skupiny ve formální i neformální podobě, zdokonalování znalostí, dovedností a schopností pracovníků a prosazování flexibilních metod učení, a to i prostřednictvím kariérního poradenství a validace získaných dovedností;
iv)
zvyšování významu systémů vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, usnadňování přechodu od vzdělávání k zaměstnání, upevňování systémů odborné přípravy a vzdělávání, zvyšování jejich kvality, a to i prostřednictvím mechanismů pro rozpoznávání schopností, uzpůsobení osnov a vytvoření a rozvoje učebních systémů zaměřených na praxi, a to i v rámci duálního vzdělávání a učňovské přípravy;
d)
v rámci tematického cíle „posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a efektivní veřejné správy“:
i)
investice do institucionální kapacity a efektivnosti veřejné správy a veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni za účelem reforem, zlepšování právní úpravy a řádné správy.
Tato investiční priorita je použitelná pouze v členských státech způsobilých pro podporu z Fondu soudržnosti nebo v členských státech, které mají jeden nebo více regionů úrovně NUTS 2 uvedených v čl. 90 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
ii)
vytváření kapacit v případě všech zúčastněných stran, které provádějí politiky vzdělávání, celoživotního učení, odborné přípravy a zaměstnanosti a sociální politiky, a to i prostřednictvím odvětvových a územních paktů za účelem podnícení reforem na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Prostřednictvím investičních priorit uvedených v odstavci 1 přispěje ESF rovněž k tematickým cílům uvedeným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to zejména prostřednictvím:
a)
podpory přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude účinně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí, prostřednictvím zlepšení systémů vzdělávání a odborné přípravy nezbytných k přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvyšování kvalifikace pracovníků a vytváření nových pracovních míst v odvětvích souvisejících se životním prostředím a energií;
b)
zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií prostřednictvím rozvíjení počítačové gramotnosti a elektronického učení a investic do začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion), elektronických dovedností a souvisejících podnikatelských dovedností;
c)
posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací prostřednictvím postgraduálního studia a podnikatelských dovedností, odborné přípravy výzkumných pracovníků, vytváření sítí a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými a technologickými středisky a podniky;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti malých a středních podniků tím, že se podpoří přizpůsobivost podniků, řídících a ostatních pracovníků, zvýší se investice do lidského kapitálu a podpoří prakticky zaměřené instituce odborného vzdělávání.
Článek 4
Provázanost a tematické zaměření
1. Členské státy zajistí, aby strategie a činnosti vymezené v operačních programech byly provázány a řešily problémy vymezené v jejich národních programech reforem a případně i v dalších vnitrostátních strategiích zaměřených na boj proti nezaměstnanosti, chudobě a sociálnímu vyloučení, a rovněž v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, aby přispěly k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 týkajících se zaměstnanosti, vzdělávání a zmírňování chudoby.
2. Nejméně 20 % celkových zdrojů ESF v každém členském státě je přiděleno na tematický cíl „podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci“ stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Členské státy usilují o tematické zaměření na základě těchto podmínek:
a)
u více rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 80 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
b)
u přechodných regionů členské státy soustředí nejméně 70 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
c)
u méně rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 60 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1.
4. Prioritní osy uvedené v čl. 11 odst. 1 jsou z výpočtu procentních podílů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku vyjmuty.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze I tohoto nařízení a případně i specifické ukazatele pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013. Všechny společné ukazatele výstupů a výsledků se uvádějí u všech investičních priorit. Ukazatele výsledků stanovené v příloze II tohoto nařízení se vykazují v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Je-li to možné, uvádějí se údaje odděleně pro muže a ženy.
U společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se ukazatele výchozí hodnoty nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, nastaví se souhrnné kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů pro rok 2023. Ukazatele výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech.
U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž byla souhrnná kvantifikované cílová hodnota nastavena pro rok 2023, se ukazatele výchozí hodnoty stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
2 Kromě ukazatelů zmiňovaných v odstavci 1 se ukazatele výsledků uvedené v příloze II tohoto nařízení použijí na všechny operace podporované v rámci investiční priority podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) pro účely provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Všechny ukazatele stanovené v příloze II tohoto nařízení jsou spojeny se souhrnnou kvantifikovanou cílovou hodnotou pro rok 2023 a s výchozí hodnotou.
3. Spolu s výroční zprávou o provádění předloží řídicí orgán elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu, roztříděné podle investičních priorit. Tyto údaje se předkládají pro kategorie intervencí uvedených v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodu vi) nařízení (EU) č. 1303/2013 a ukazatelů výstupů a výsledků. Odchylně od čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 se údaje předkládané pro ukazatele výstupů a výsledků týkají hodnot u částečně nebo plně provedených operací.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ
Článek 6
Zapojení partnerů
1. Účast partnerů na provádění operačních programů, jak je uvedena v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, může mít formu globálních grantů podle definice v čl. 123 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. V takovém případě je v operačním programu označena ta část programu, které se globální grant týká, včetně příslušného orientačního finančního přídělu z každé prioritní osy.
2. Aby se podpořila přiměřená účast sociálních partnerů na činnostech podporovaných ESF, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 90 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF podle potřeby přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit, a sice formou odborné přípravy, opatření na vytváření sítí a posílení sociálního dialogu, a na činnosti prováděné sociálními partnery společně.
3. Aby se podpořila přiměřená účast nevládních organizací na činnostech podporovaných ESF a jejich přístup k nim, zejména v oblastech sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 82 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit pro nevládní organizace.
Článek 7
Podpora rovnosti žen a mužů
Členské státy a Komise podporují rovnost žen a mužů prostřednictvím zohledňování rovnosti pohlaví podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to v průběhu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní cílená opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě iv) tohoto nařízení, za účelem zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání, a tím i za účelem boje proti feminizaci chudoby, snížení segregace podle pohlaví a boje proti genderovým stereotypům na trhu práce a v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, za účelem podpory sladění pracovního a soukromého života jako možnosti pro všechny, jakož i za účelem rovného rozdělení odpovědnosti za péči mezi ženy a muže.
Článek 8
Podpora rovných příležitostí a nediskriminace
Členské státy a Komise podporují rovné příležitosti pro všechny, bez diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, prostřednictvím prosazování zásady nediskriminace podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. b) bodě iii) tohoto nařízení. Taková opatření jsou zaměřena na boj proti všem formám diskriminace a na zajištění lepšího přístupu pro osoby se zdravotním postižením, aby se lépe integrovaly v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím se zlepšilo jejich sociální začlenění, snížily nerovnosti, pokud jde o úroveň dosaženého vzdělání a zdravotní stav, a zjednodušil přechod z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči, a to zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícero formami diskriminace.
Článek 9
Sociální inovace
1. ESF podporuje sociální inovace ve všech oblastech spadajících do jeho působnosti podle definice v článku 3 tohoto nařízení, zejména s cílem zkoušet a vyhodnocovat na místní či regionální úrovni inovativní řešení, která vyžadují sociální potřeby, a rozšiřovat je, a to ve spolupráci s příslušnými partnery a zejména se sociálními partnery.
2. Členské státy určí ve svých operačních programech oblasti pro sociální inovace, které odpovídají konkrétním potřebám těchto členských států, nebo tak učiní v pozdější fázi provádění.
3. Komise usnadňuje vytváření kapacit pro sociální inovace, zejména podporou vzájemného učení, zřizováním sítí a šířením a prosazováním osvědčených postupů a metodologií.
Článek 10
Nadnárodní spolupráce
1. Členské státy podporují nadnárodní spolupráci s cílem propagovat vzájemné učení, a tím zvyšují účinnost politik podporovaných z ESF. Nadnárodní spolupráce zahrnuje partnery alespoň ze dvou členských států.
2. Odchylně od odstavce 1 se mohou členské státy s jedním operačním programem podporovaným z ESF nebo s jedním operačním programem financovaným z několika fondů v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k zásadě proporcionality, výjimečně rozhodnout, že nebudou nadnárodní spolupráci podporovat.
3. Členské státy ve spolupráci s příslušnými partnery si mohou samy zvolit téma nadnárodní spolupráce ze seznamu společných témat navrženého Komisí a přijatého výborem uvedeným v článku 25 nebo zvolit jiné téma odpovídající jejich konkrétním potřebám.
4. Komise usnadňuje nadnárodní spolupráci v případě seznamu společných témat uvedeného v odstavci 3 a, je-li to vhodné, i v případě jiných témat zvolených členskými státy prostřednictvím vzájemného učení a koordinovaných nebo společných činností. Komise jedná zejména na úrovni platformy EU, aby zjednodušila zakládání nadnárodních partnerství, výměnu informací, vytváření kapacit a sítí a rovněž využívání příslušných výstupů a jejich šíření. Kromě toho Komise vytvoří koordinovaný rámec provádění, včetně společných kritérií způsobilosti, typů a načasování činností a společných metodologických přístupů k monitorování a hodnocení, aby se nadnárodní spolupráce zjednodušila.
Článek 11
Zvláštní ustanovení fondu týkající se operačních programů
1. Odchylně od čl. 96 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, mohou operační programy stanovit prioritní osy pro provádění sociálních inovací a nadnárodní spolupráce uvedených v článcích 9 a 10 tohoto nařízení.
2. Odchylně od čl. 120 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 se maximální míra spolufinancování pro určitou prioritní osu zvýší o deset procentních bodů, ale nepřesáhne 100 %, pokud je celá prioritní osa zaměřena na sociální inovace nebo nadnárodní spolupráci nebo jejich kombinaci.
3. Kromě ustanovení čl. 96 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví operační programy i příspěvek plánovaných činností podporovaných z ESF na:
a)
tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech. 1 až 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, případně podle prioritních os;
b)
sociální inovace a nadnárodní spolupráci uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení, pokud se na ně nevztahuje specifická prioritní osa.
Článek 12
Zvláštní ustanovení pro území se zvláštní charakteristikou
1. ESF může podporovat strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech podle článků 32, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1303/2013, územní pakty a místní iniciativy na podporu zaměstnanosti, včetně zaměstnanosti mladých lidí, vzdělávání a sociálního začleňování a rovněž integrované územní investice podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Coby doplněk intervencí EFRR podle článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6) může ESF podporovat udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií vymezujících integrované činnosti pro řešení ekonomických a sociálních problémů, které postihují městská prostředí, a problémů souvisejících s životním prostředím, které určily členské státy na základě zásad stanovených v příslušných dohodách o partnerství.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ
Článek 13
Způsobilost výdajů
1. Evropský sociální fond poskytuje podporu pro způsobilé výdaje, které mohou podle čl. 120 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, zahrnovat jakékoli finanční zdroje, jimiž kolektivně přispívají zaměstnavatelé a pracovníci.
2. ESF může poskytovat podporu pro výdaje vynaložené na operace, které se provádějí mimo programovou oblast, ale v rámci Unie, pokud jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
operace je prospěšná pro programovou oblast;
b)
povinnosti orgánů odpovědných za operační program, pokud jde o řízení, kontrolu a audit operace, jsou plněny orgány odpovědnými za operační program, v rámci nějž je operace podporována, nebo uzavřou smlouvu s orgány v členském státě, ve kterém se operace provádí, pokud jsou v tomto členském státě splněny povinnosti související s řízením, kontrolou a auditem operace.
3. Až do 3 % rozpočtu operačního programu ESF nebo části ESF, z níž je financován operační program využívající několika fondů, jsou výdaje vynaložené mimo Unii, způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud se týkají tematických cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a c), a pokud příslušný monitorovací výbor tyto operace nebo příslušný typ operací schválil.
4. Kromě výdajů uvedených v čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 není způsobilý pro příspěvek z ESF ani nákup infrastruktury, pozemků a nemovitostí.
5. Věcné příspěvky ve formě dávek nebo platů vyplacené třetí stranou ve prospěch účastníků operace mohou být způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud tyto věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a jejich výše nepřesahuje náklady vynaložené třetí stranou.
Článek 14
Zjednodušené vykazování nákladů
1. Kromě možností uvedených v článku 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, může Komise uhradit náklady zaplacené členskými státy na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek podle definice Komise. Částky vypočítané na tomto základě se považují za veřejnou podporu zaplacenou příjemci a za způsobilé výdaje pro účely použití nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely prvního pododstavce se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, pokud jde o druh zahrnutých operací, definice standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek a jejich maximální výše, které mohou být přizpůsobeny podle platných společně dohodnutých metod, s náležitým ohledem na zkušenosti získané v předchozím programovém období.
Cílem finančních auditů je výlučně ověření toho, že byly splněny podmínky pro úhrady ze strany Komise na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek.
Pokud se použije financování na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek v souladu s prvním pododstavcem, mohou členské státy uplatnit své vlastní účetní postupy na podporu operací. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1303/2013 nepodléhají tyto účetní postupy a výsledné částky auditu ze strany auditního orgánu ani Komise.
2. V souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013 lze použít paušální sazbu až do výše 40 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance za účelem pokrytí zbývajících nákladů na operaci, aniž by se na členském státu požadovalo, aby provedl výpočty ke stanovení použitelné sazby.
3. Kromě metod stanovených v čl. 67 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, u nichž podpora z veřejných zdrojů na granty a návratnou pomoc nepřesahuje 100 000 EUR, lze částky podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 stanovit v jednotlivých případech odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídicím orgánem.
4. Aniž je dotčen čl. 57 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, mají granty a vratná pomoc, u nichž podpora z veřejných zdrojů nepřesahuje 50 000 EUR, formu standardních stupnic jednotkových nákladů nebo paušálních částek v souladu s odstavcem 1 tohoto článku nebo s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo formu paušálních sazeb v souladu s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou operací, které jsou podporovány v rámci režimu státní podpory. Pokud se použije financování paušální sazbou, mohou být kategorie nákladů použitých na výpočet sazby proplaceny v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Finanční nástroje
Podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013 může ESF podporovat činnosti a politiky spadající do jeho působnosti prostřednictvím finančních nástrojů, včetně mikroúvěrů a záručních fondů.
KAPITOLA IV
INICIATIVA NA PODPORU ZAMĚSTNANOSTI MLADÝCH LIDÍ
Článek 16
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí se podpoří boj proti nezaměstnanosti mladých lidí ve způsobilých regionech Unie prostřednictvím podpory opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) tohoto nařízení. Cílovou skupinou iniciativy jsou mladí lidé mladší 25 let, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání nebo v profesní přípravě, žijící ve způsobilých regionech, kteří jsou nezaměstnaní nebo neaktivní (včetně dlouhodobě nezaměstnaných) nezávisle na tom, zda jsou hlášeni na úřadu práce jako žadatelé o práci či nikoli. Členské státy mohou dobrovolně rozhodnout, že tuto cílovou skupinu rozšíří na mladé lidi do 30 let.
Pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na období 2014-2015 se „způsobilými regiony“ rozumí ty regiony úrovně NUTS 2, v nichž byla nezaměstnanost mladých lidí ve věku 15 až 24 let v roce 2012 vyšší než 25 %, a v případě členských států, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 vzrostla o více než 30 %, se jimi rozumí regiony úrovně NUTS 2, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 přesahovala 20 %.
Zdroje určené na iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí mohou být na období let 2016 až 2020 v rámci rozpočtového procesu navýšeny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 1311/2013 K určení regionů, které jsou způsobilé pro využití Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v období let 2016-2020, se odkaz na údaje z roku 2012 uvedené v druhém pododstavci považuje za odkaz na poslední dostupné roční údaje. Při rozčleňování dodatečných zdrojů podle jednotlivých členských států se postupuje stejně jako při původním přidělení zdrojů v souladu s přílohou VIII nařízení (EU) č. 1303/2013.
Členský stát se po dohodě s Komisí může rozhodnout přidělit omezenou částku, jež nepřesahuje 10 % finančních prostředků v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, těm mladým lidem, kteří žijí v subregionech s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých, jež nespadají do způsobilých regionů NUTS 2.
Článek 17
Tématické zaměření
Zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se při výpočtu tematického zaměření podle článku 4 nezohlední.
Článek 18
Programování
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí je zahrnuta do programování ESF podle článku 96 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy v případě potřeby stanoví opatření ohledně programování pro tuto iniciativu v jejich dohodě o partnerství a v jejich operačním programu.
Programová opatření mohou mít jednu nebo více z těchto forem:
a)
specifický operační program;
b)
specifická prioritní osa v rámci operačního programu;
c)
část jedné nebo více prioritních os.
Články 9 a 10 tohoto nařízení se použijí také na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 19
Monitorování a hodnocení
1. Kromě úkolů monitorovacího výboru stanovených v článku 110 nařízení (EU) č. 1303/2013 alespoň jednou ročně monitorovací výbor přezkoumá provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, pokud jde o operační program a pokrok při plnění jejích cílů.
2. Výroční zprávy o provádění a závěrečná zpráva podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahují dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Komise se zúčastní výroční rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
3. Každý rok od dubna roku 2015 předloží řídicí orgán Komisi zároveň s výroční zprávou o provádění podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu nebo její část ve prospěch Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Předkládané údaje o ukazatelích se vztahují k hodnotám pro ukazatele stanovené v přílohách 1 a 2 tohoto nařízení a případně k ukazatelům specifickým pro jednotlivé programy. Týkají se částečně nebo plně provedených operací.
4. Výroční zpráva o provádění podle čl. 50 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo případně zpráva o pokroku uvedená v čl. 111 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výroční zpráva o provádění, jež bude předložena do 31. května 2016, obsahují hlavní zjištění vyplývající z hodnocení podle odstavce 6 tohoto článku: Tyto zprávy rovněž uvádí a hodnotí kvalitu nabídek zaměstnání, které dostávají účastníci této inciativy, včetně znevýhodněných osob, marginalizovaných komunit nebo těch, kteří opustili vzdělávací systém před dosažením kvalifikace. Tyto zprávy rovněž uvádí a posuzují jejich pokrok v dalším vzdělávání, při hledání udržitelného a důstojného pracovního místa nebo při nástupu do učňovské či odborné přípravy.
5. Zpráva o pokroku uvedená v článku 52 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a toto provádění hodnotí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 2 uvedeného nařízení a zúčastní se rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
6. Nejméně dvakrát během programového období se provádí hodnocení účinnosti, účelnosti a dopadu kombinované podpory z ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a provádění Záruky pro mladé lidi.
První hodnocení bude provedeno do 31. prosince 2015 a druhé hodnocení do 31. prosince 2018.
Článek 20
Informační a komunikační opatření
1. Příjemci zajistí, aby subjekty, které se na operaci podílí, byly o podpoře v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí výslovně informovány.
2. Jakýkoli doklad týkající se provádění operace, vydaný pro veřejnost nebo pro účastníky, včetně potvrzení o účasti, nebo jakékoli jiné potvrzení týkající se takové operace obsahuje prohlášení o tom, že operace byla podporována v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 21
Technická pomoc
Členské státy mohou zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí zohlednit ve výpočtu limitu celkové částky finančních prostředků přidělených na technickou pomoc každého členského státu.
Článek 22
Finanční podpora
1. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví maximální výše podpory ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a příslušné celkové podpory z ESF jako celkové částky a rovněž podle kategorie regionů na každou prioritní osu. Příslušná částka z ESF je nejméně stejně vysoká jako podpora ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí na každou prioritní osu.
2. Na základě částek uvedených v odstavci 1 se v rozhodnutí Komise podle odstavce 1 rovněž stanoví poměr mezi kategoriemi regionů s ohledem na podporu z ESF pro účely každé prioritní osy.
3. Pokud je Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí prováděna podle zvláštní prioritní osy, která se vztahuje na způsobilé regiony více než jedné kategorie, použije se s ohledem na příděl ESF nejvyšší míra spolufinancování.
Na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se nevztahuje požadavek vnitrostátního spolufinancování.
Celková míra spolufinancování prioritní osy stanovená v rozhodnutí Komise uvedeném v odstavci 1 se vypočítá při zohlednění míry spolufinancování přídělu ESF spolu se zvláštním přídělem pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 23
Finanční řízení
Kromě článku 130 nařízení (EU) č. 1303/2013, Komise při proplácení průběžných plateb a placení konečného zůstatku pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí podle prioritní osy rozdělí prostředky z rozpočtu Unie rovným dílem mezi ESF a zvláštní příděl pro tuto iniciativu. Poté, co budou všechny prostředky ze zvláštních přídělů na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí vyplaceny, přidělí Komise zbývající prostředky z rozpočtu Unie do ESF.
Komise rozdělí prostředky z ESF mezi kategorie regionů podle poměru stanoveného v čl. 22 odst. 2.
KAPITOLA V
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 je svěřena Komisi ode dne 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 14 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 14 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada Komisi před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 25
Výbor podle článku 163 Smlouvy o fungování EU
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor ESF“) zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU.
2. Člen Komise pověřený předsednictvím výboru ESF může pověřit výkonem této funkce vyššího úředníka Komise. Sekretariát výboru ESF zajišťuje Komise.
3. Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho náhradníka v každé kategorii na období nejvýše sedmi let. V případě nepřítomnosti člena má náhradník automaticky právo účastnit se jednání.
4. Výbor EFS zahrnuje jednoho zástupce z každé organizace zastupující odborové organizace a organizace zaměstnavatelů na úrovni Unie.
5. Výbor ESF může pozvat zástupce Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu bez hlasovacího práva, jakož i zástupce příslušných organizací občanské společnosti bez hlasovacího práva na své zasedání, pokud pořad jednání jejich přítomnost vyžaduje.
6. Výbor ESF:
a)
je konzultován ohledně návrhů rozhodnutí Komise týkajících se operačních programů a programování v případě poskytnutí podpory z ESF;
b)
je konzultován ohledně plánovaného využití technické podpory v případě poskytnutí podpory z ESF a dalších otázek t, které mají dopad na provádění strategií týkajících se ESF na úrovni Unie;
c)
schvaluje seznam společných témat nadnárodní spolupráce podle čl. 10 odst. 3.
7. Výbor ESF může vydat stanoviska:
a)
k otázkám souvisejícím s příspěvkem ESF při provádění strategie Evropa 2020;
b)
k otázkám týkajícím se nařízení (EU) č. 1303/2013 pro ESF;
c)
k otázkám týkajícím se ESF, které mu předala Komise a které nejsou uvedeny v odstavci 6.
8. Stanoviska výboru ESF se přijímají absolutní většinou platně odevzdaných hlasů a jsou pro informaci sdělována Evropskému parlamentu. Komise uvědomí výbor ESF, jakým způsobem jeho stanovisko zohlednila.
Článek 26
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 27
Zrušení
Aniž je dotčen článek 26 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1081/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem164 Smlouvy o fungování EU.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013
UREDBA (EU) br. 1304/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 17. prosinca 2013.
o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 164.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog socijalnog fonda (ESF), Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te se posebno utvrđuju tematski ciljevi, načela i pravila u vezi s programiranjem, praćenjem i evaluacijom te upravljanjem i kontrolom. Stoga je potrebno odrediti zadaću i područje primjene ESF-a, zajedno s povezanim prioritetima ulaganja koji se odnose na tematske ciljeve, i utvrditi posebne odredbe u vezi s vrstom aktivnosti koje se mogu financirati iz ESF-a.
(2)
ESF-om bi se trebale povećati mogućnosti zapošljavanja, jačati socijalna uključenost, suzbijati siromaštvo, promicati obrazovanje i cjeloživotno učenje te razviti aktivne, sveobuhvatne i održive politike uključivanja u skladu sa zadaćama koje su ESF-u povjerene člankom 162. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te tako doprinijeti ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u skladu s člankom 174. UFEU-a. U skladu s člankom 9. UFEU-a ESF-om bi se trebali uzeti u obzir zahtjevi povezani s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite ljudskog zdravlja.
(3)
Europsko vijeće održano 17. lipnja 2010. zatražilo je da sve zajedničke politike, uključujući kohezijsku politiku, pružaju potporu strategiji Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast(„strategija Europa 2020.”). Radi osiguravanja potpunog usklađivanja ESF-a s ciljevima te strategije, posebno u vezi sa zapošljavanjem, obrazovanjem, osposobljavanjem i borbom protiv socijalne isključenosti, siromaštva i diskriminacije, ESF-om bi se trebala pružiti potpora državama članicama, uzimanjem u obzir relevantnih integriranih smjernica, relevantnih preporuka za pojedinu zemlju donesenih u skladu s člankom 121. stavkom 2. i člankom 148. stavkom 4. UFEU-a te prema potrebi, na nacionalnoj razini, nacionalnih programa reformi koji se temelje na nacionalnim strategijama zapošljavanja, nacionalnim socijalnim izvješćima, nacionalnim strategijama za integraciju Roma i nacionalnim strategijama za osobe s invaliditetom. ESF-om bi se također trebalo doprinijeti relevantnim aspektima provedbe vodećih inicijativa, s posebnim naglaskom na „Program za nove vještine i radna mjesta”, inicijativu „Mladi u pokretu” i inicijativu „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti”. Njime bi se također bi trebala pružiti potpora relevantnim aktivnostima u okviru inicijativa „Digitalni program”, i „Unija inovacija”.
(4)
Unija je suočena sa strukturnim izazovima koji proizlaze iz ekonomske globalizacije, tehnoloških promjena i sve starije radne snage te sve većeg manjka radne snage i vještina u nekim sektorima i regijama. Situacija se pogoršala zbog nedavne gospodarske i financijske krize koja je prouzročila povećane stope nezaposlenosti, posebno pogađajući mlade i druge osobe u nepovoljnom položaju kao što su migranti i manjine.
(5)
Ciljevi ESF-a trebali bi biti promicanje zapošljavanja, poboljšanje pristupa tržištu rada, poklanjajući posebnu pozornost onima koji su najudaljeniji od tržišta rada i podupiranje dobrovoljne mobilnosti radne snage. ESF-om bi se također trebalo podupirati aktivno i zdravo starenje, uključujući putem inovativnih oblika organizacije rada, promicanjem zdravlja i sigurnosti na radu i povećanjem zapošljivosti. Radi promicanja boljeg funkcioniranja tržištâ rada unapređenjem transnacionalne geografske mobilnosti radnika, ESF-om bi se posebno trebala pružiti potpora aktivnostima EURES-a (aktivnostima europske mreže službi za zapošljavanje) u vezi sa zapošljavanjem kao i povezanim službama za informiranje i usmjeravanje te savjetodavnim službama na nacionalnoj i prekograničnoj razini. Operacije koje se financiraju iz ESF-a trebale bi biti u skladu s člankom 5. stavkom 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima kojom se predviđa da se nikoga ne smije siliti na prisilan ili obvezatan rad.
(6)
ESF-om bi se također trebalo promicati socijalnu uključenost te sprečavati siromaštvo i boriti se protiv njega kako bi se prekinuo krug nepovoljnog položaja kroz generacije, za što je potrebno mobilizirati niz politika namijenjenih osobama u najnepovoljnijem položaju bez obzira na njihovu dob, uključujući djecu, zaposlene osobe na rubu siromaštva i starije žene. Trebalo bi voditi računa o sudjelovanju tražitelja azila i izbjeglica. ESF se može upotrijebiti za poboljšanje dostupnosti pristupačnih, održivih i kvalitetnih usluga od općeg interesa, pogotovo u području usluga zdravstvene zaštite, zapošljavanja i osposobljavanja, usluga za beskućnike, usluga izvanškolske skrbi, skrbi o djeci te dugotrajne skrbi. Usluge koje primaju potporu mogu biti javne, privatne i/ili se mogu pružati u zajednici te ih mogu pružati različiti subjekti, to jest javne uprave, privatna poduzeća, socijalna poduzeća, nevladine organizacije.
(7)
ESF-om bi se trebala preuzeti obveza bavljenja problemom ranog napuštanja škole, promicanja jednakog pristupa kvalitetnom obrazovanju, ulaganja u strukovno obrazovanje i osposobljavanje, poboljšanja važnosti tržišta rada za sustave obrazovanja i osposobljavanja te jačanja cjeloživotnog učenja, uključujući formalne, neformalne i informalne načine učenja.
(8)
Osim navedenih prioriteta, u slabije razvijenim regijama i državama članicama te s ciljem povećanja gospodarskog rasta i prilika za zapošljavanje trebalo bi unaprijediti učinkovitost javne uprave na nacionalnoj i regionalnoj razini, kao i sposobnost javne uprave da djeluje participativno. Trebalo bi ojačati institucionalne kapacitete dionika, uključujući nevladine organizacije, koji osiguravaju zapošljavanje, obrazovanje, osposobljavanje i socijalne politike, između ostalog u području antidiskriminacijske politike.
(9)
Potpora u okviru prioriteta ulaganja „lokalni razvoj pod vodstvom zajednice” može doprinijeti svim tematskim ciljevima utvrđenima ovom Uredbom. Strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice koje dobivaju potporu iz ESF-a trebale bi biti uključive u odnosu na osobe u nepovoljnom položaju koje žive na zadanom području, kako u pogledu upravljanja lokalnim akcijskim skupinama, tako i u pogledu sadržaja strategije.
(10)
Istovremeno je ključno podupirati razvoj i konkurentnost mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća Unije te osigurati da se ljudi usvajanjem odgovarajućih vještina i prilikama za cjeloživotno učenje mogu prilagoditi novim izazovima kao što su prijelaz na gospodarstvo utemeljeno na znanju, digitalni program te prijelaz na energetski učinkovitiju ekonomiju s niskom razinom emisije CO2. Slijedeći svoje primarne tematske ciljeve, ESF bi trebao doprinijeti suočavanju s tim izazovima. U tom bi se kontekstu ESF-om trebalo podupirati prijelaz radne snage iz škole na posao, prema zelenijim vještinama i poslovima te bi se trebao riješavati problem manjka vještina, uključujući u sektorima energetske učinkovitosti, obnovljivih izvora energije i održivog prometa. ESF-om bi se također trebalo doprinijeti kulturnim i kreativnim vještinama. Sociokulturni, kreativni i kulturni sektori važni su jer se posredno odnose na ciljeve ESF-a; njihov bi se potencijal stoga trebao bolje uključiti u projekte i programiranje u okviru ESF-a.
(11)
S obzirom na trajnu potrebu da se pristupi rješavanju problema nezaposlenosti mladih u cijeloj Uniji, trebalo bi uspostaviti Inicijativu za zapošljavanje mladih za najviše pogođene regije. U tim bi regijama Inicijativa za zapošljavanje mladih trebala biti podupirati mlade koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju, koji su nezaposleni ili su neaktivni, na taj način potkrjepljujući i ubrzavajući provedbu aktivnosti koje se financiraju iz ESF-a. Dodatna sredstva trebala bi se posebno dodijeliti Inicijativi za zapošljavanje mladih te bi ih trebalo uskladiti sa sredstvima ESF-a u najviše pogođenim regijama. S obzirom na to da je namijenjena osobama a ne strukturama, Inicijativa za zapošljavanje mladih trebala bi imati za cilj dopuniti druge operacije koje se financiraju iz ESF-a i nacionalne mjere namijenjene mladima koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju, uključujući provedbom Jamstva za mlade u skladu s Preporukom Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Jamstva za mlade (4), kojom se predviđa da bi mladi trebali primiti kvalitetnu ponudu poslova, stalnog obrazovanja, naukovanja ili stažiranja u roku od četiri mjeseca od trenutka kad su postali nezaposleni ili su napustili formalno obrazovanje. Inicijativom za zapošljavanje mladih mogu se također poduprijeti djelovanja protiv ranog napuštanja škole. Pristup mladih i njihovih obitelji ili uzdržavanih osoba socijalnim davanjima ne bi trebao ovisiti o sudjelovanju mladih u Inicijativi za zapošljavanje mladih.
(12)
Inicijativa za zapošljavanje mladih trebala bi biti u potpunosti uključena u programiranje u okviru ESF-a, ali bi prema potrebi radi postizanja njezinih ciljeva trebalo predvidjeti posebne odredbe povezane s Inicijativom za zapošljavanje mladih. Potrebno je pojednostaviti i olakšati provedbu Inicijative za zapošljavanje mladih, osobito u pogledu odredbi o financijskom upravljanju i uređenja tematske koncentracije. Kako bi se osigurala jasna demonstracija i informiranje o rezultatima Inicijative za zapošljavanje mladih, trebalo bi predvidjeti posebno praćenje i evaluaciju te mjere informiranja i promidžbe. Organizacije mladih trebale bi sudjelovati u raspravama odbora za praćenje o pripremi i provedbi, uključujući evaluaciju, Inicijative za zapošljavanje mladih.
(13)
ESF-om bi se trebalo doprinijeti strategiji Europa 2020. osiguravanjem veće koncentracije potpore na prioritete Unije. Minimalni udio financiranja kohezijske politike za ESF uspostavljen je u skladu s člankom 92. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Posebno bi trebalo povećati potporu ESF-a za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva pomoću minimalne namjenske dodjele sredstava u iznosu od 20 % cjelokupnih sredstava ESF-a za svaku državu članicu. Odabir i broj prioriteta ulaganja za potporu iz ESF-a također bi trebalo ograničiti, u skladu sa stupnjem razvijenosti podupiranih regija.
(14)
Radi osiguravanja boljeg praćenja i boljeg ocjenjivanja rezultata postignutih mjerama koje se podupiru ESF-om na razini Unije, ovom bi Uredbom trebalo uspostaviti zajednički niz pokazatelja ostvarenja i pokazatelja rezultata. Takvi pokazatelji trebali bi odgovarati prioritetu ulaganja i vrsti djelovanja koje se podupire u skladu s ovom Uredbom i relevantnim odredbama Uredbe (EU) br. 1303/2013. Pokazatelje bi prema potrebi trebali nadopuniti pokazatelji rezultata pojedinih programa i/ili pokazatelji ostvarenja pojedinih programa.
(15)
Države članice potiču se da izvješćuju o učincima ulaganja u okviru ESF-a na osiguravanje jednakih mogućnosti, jednakog pristupa i integracije marginaliziranih skupina u svim operativnim programima.
(16)
Uzimajući u obzir zahtjeve u vezi sa zaštitom podataka povezane s prikupljanjem i pohranjivanjem osjetljivih podataka o sudionicima, države članice i Komisija trebale bi redovito ocjenjivati djelotvornost, učinkovitost i učinak potpore iz ESF-a na promicanje društvene uključenosti i suzbijanje siromaštva, posebno osoba u nepovoljnom položaju kao što su Romi. Države članice potiču se da u nacionalnim socijalnim izvješćima, kojai su priložena njihovim nacionalnim programima reformi, izvijeste o inicijativama koje se financiraju u okviru ESF-a, pogotovo u vezi s marginaliziranim zajednicama poput Roma i migranata.
(17)
Učinkovita i djelotvorna provedba djelovanja koja se podupiru ESF-om ovisi o dobrom upravljanju i partnerstvu svih relevantnih teritorijalnih i socioekonomskih dionika, uzimajući u obzir dionike na regionalnoj i lokalnoj razini, posebno krovna udruženja koja predstavljaju lokalna i regionalna tijela, organizacije civilnog društva, gospodarske i, posebno, socijalne partnere i nevladine organizacije. Stoga bi države članice trebale osigurati sudjelovanje socijalnih partnera i nevladinih organizacija u strateškom upravljanju ESF-om, od oblikovanja prioriteta za operativne programe do provedbe i evaluacije rezultata ESF-a.
(18)
Države članice i Komisija trebale bi osigurati da se provedbom prioriteta koji se financiraju iz ESF-a doprinosi promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena u skladu s člankom 8. UFEU-a. Evaluacije su pokazale važnost pravovremenog i dosljednog vođenja računa o aspektu ravnopravnosti spolova u svim dimenzijama i u svim fazama pripreme, praćenja, provedbe i evaluacije operativnih programa, istovremeno osiguravajući da se poduzimaju posebna djelovanja za promicanje ravnopravnosti spolova, ekonomske neovisnosti žena, obrazovanja i unapređenja vještina te ponovnog uključivanja žena koje su bile žrtve nasilja na tržište rada i u društvo.
(19)
U skladu s člankom 10. UFEU-a, provedba prioriteta financiranih iz ESF-a trebala bi doprinijeti borbi protiv diskriminacije na temelju spola, rase, etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije, poklanjajući posebnu pozornost onima koji su izloženi višestrukoj diskriminaciji. Diskriminaciju na temelju spola trebalo bi tumačiti u širem smislu tako da obuhvaća druge rodne aspekte u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije. Provedbom prioriteta financiranih iz ESF-a također bi se trebalo doprinijeti promicanju jednakih mogućnosti. ESF-om bi se trebalo podupirati ispunjavanje obveze Unije na temelju Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u odnosu na, između ostalog, obrazovanje, rad, zapošljavanje te osiguravanje pristupa. ESF-om bi se također trebalo promicati prijelaz s pružanja njege u ustanovama na pružanje njege u zajednici. ESF-om se ne bi trebalo podupirati djelovanje koje doprinosi segregaciji ili socijalnoj isključenosti.
(20)
Potpora društvenim inovacijama doprinosi stvaranju politika koje više uzimaju u obzir društvene promjene. ESF-om bi se trebalo poticati i podupirati inovativna socijalna poduzeća i poduzetnike, kao i inovativne projekte koje vode nevladine organizacije i drugi dionici socijalne ekonomije. Ispitivanje i evaluacija inovativnih rješenja prije njihova jačanja posebno je važno za unapređenje učinkovitosti politika i stoga opravdava posebnu potporu iz ESF-a. Ako se pokažu djelotvornima, inovativna rješenja mogla bi uključivati razvoj socijalnih pokazatelja, kao što je na primjer socijalno označivanje.
(21)
Transnacionalna suradnja ima znatnu dodatnu vrijednost i stoga bi je trebale podupirati sve države članice osim u opravdanim slučajevima, uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti. Također je potrebno ojačati ulogu Komisije u omogućavanju razmjena iskustava i koordinaciji provedbe relevantnih inicijativa.
(22)
Kako bi se potaknuo integrirani i holistički pristup zapošljavanju i socijalnoj uključenosti, ESF-om bi se trebala podupirati međusektorska i teritorijalna partnerstva.
(23)
Mobilizacija regionalnih i lokalnih dionika trebala bi pomoći ispunjavanju strategije Europa 2020. i njezinih glavnih ciljeva. Mogu se koristiti i podupirati teritorijalni paktovi, lokalne inicijative za zapošljavanje i socijalnu uključenost, održive i uključive strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u gradskim i ruralnim područjima i održive strategije urbanog razvoja kako bi se regionalna i lokalna tijela, gradovi, socijalni partneri i nevladine organizacije aktivnije uključili u pripremu i provedbu operativnih programa.
(24)
Uredbom (EU) br. 1303/2013 predviđa se uspostava pravila o prihvatljivosti izdataka na nacionalnoj razini, s određenim iznimkama za koje je potrebno utvrditi posebne odredbe u odnosu na ESF.
(25)
S ciljem pojednostavljivanja korištenja ESF-a i smanjenja rizika od pogreške, te u odnosu na posebnosti operacija koje se podupiru ESF-om, prikladno je utvrditi odredbe koje nadopunjuju Uredbu (EU) br. [1303/2013] u odnosu na prihvatljivost izdataka.
(26)
Upotreba standardnih veličina jediničnih troškova, paušalnih iznosa i financiranja fiksnim iznosima trebala bi dovesti do pojednostavljenja za korisnike i smanjenja administrativnog opterećenja za sve projektne partnere ESF-a.
(27)
Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje svakog operativnog programa i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način. Države članice trebale bi se suzdržati od dodavanja pravila koja korisniku otežavaju korištenje fondova.
(28)
Države članice i regije trebalo bi poticati da financijskim instrumentima povećaju doprinose za ESF radi podupiranja, na primjer, studenata, otvaranja radnih mjesta, mobilnosti radnika, socijalne uključenosti i socijalnog poduzetništva.
(29)
ESF-om bi se trebali dopuniti drugi programi Unije i trebalo bi razviti bliske sinergije između ESF-a i drugih financijskih instrumenata Unije.
(30)
Ulaganje u ljudski kapital glavna je poluga na koju se Unija može osloniti kako bi osigurala međunarodnu konkurentnost i održiv oporavak svojega gospodarstva. Ako nije popraćena usklađenom strategijom za razvoj ljudskog kapitala koja je usmjerena razvoju, nikakva vrsta ulaganja ne može dovesti do strukturnih reformi. Stoga je potrebno osigurati da se u programskom razdoblju 2014. - 2020. sredstvima namijenjenima poboljšanju vještina i povećanju razine zaposlenosti omogućuje poduzimanje mjera u odgovarajućem opsegu.
(31)
Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi uspostave definicije standardnih veličina jediničnih troškova i paušalnih iznosa te njihovih najvećih iznosa u skladu s različitim vrstama aktivnosti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(32)
Odbor predviđen u članku 163. UFEU-a trebao bi pomagati Komisiji u upravljanju ESF-om.
(33)
S obzirom na to da se ovom Uredbom zamjenjuje Uredba (EZ) br. 1081/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (5), tu bi uredbu trebalo staviti izvan snage. Međutim, ova Uredba ne bi trebala utjecati na nastavak ni na izmjenu pomoći koju je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1081/2006 ili bilo kojeg drugog propisa koji se primjenjuje na tu pomoć na dan 31. prosinca 2013. Ta uredba ili takav drugi propis trebali bi se dosljedno tome nastaviti primjenjivati nakon 31. prosinca 2013. na tu pomoć ili dotične operacije do njihova zatvaranja. Zahtjevi za pomoć podneseni ili odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1081/2006 trebali bi ostati važeći.
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju zadaće Europskog socijalnog fonda (ESF), uključujući Inicijativu za zapošljavanje mladih, područje primjene njegove potpore, posebne odredbe i vrste prihvatljivih izdataka za isplatu pomoći.
Članak 2.
Zadaće
1. ESF-om se promiču visoke stope zaposlenosti i kvaliteta radnih mjesta, unapređuje se pristup tržištu rada, podupire se geografska i profesionalna mobilnost radnika i olakšava njihova prilagodba industrijskim promjenama i promjenama u proizvodnim sustavima potrebnima za održiv razvoj, potiče se visoka razina obrazovanja i osposobljavanja za sve i podržava prijelaz mladih iz škole na posao, bori se protiv siromaštva, jača se društvena uključenost, promiče se ravnopravnost spolova, nediskriminacija i jednake mogućnosti, te se na taj način doprinosi prioritetima Unije u pogledu jačanja ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije.
2. ESF ispunjava zadaće utvrđene u stavku 1. pružanjem potpore državama članicama u ostvarivanju prioriteta i glavnih ciljeva strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast („strategija Europa 2020.”) te omogućavanjem državama članicama da se suoče sa svojim posebnim izazovima u vezi s ostvarivanjem ciljeva strategije Europa 2020. ESF-om se podupire izrada i provedba politika i mjera koje su povezane s njegovim zadaćama, uzimajući u obzir relevantne integrirane smjernice te relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a i prema potrebi, na nacionalnoj razini, nacionalne programe reformi kao i druge relevantne nacionalne strategije i izvješća.
3. Od ESF-a imaju koristi ljudi, uključujući osobe u nepovoljnom položaju kao što su dugotrajno nezaposleni, osobe s invaliditetom, migranti, pripadnici etničkih manjina, marginaliziranih zajednica i osobe svih dobnih skupina koje su izložene siromaštvu i socijalnoj isključenosti. ESF-om se također pruža potpora radnicima, poduzećima, uključujući dionike u socijalnoj ekonomiji, i poduzetnicima, kao i sustavima i strukturama kako bi se olakšala njihova prilagodba na nove izazove, uključujući smanjenje neusklađenosti vještina, te promicalo dobro upravljanje, društveni napredak i provedba reformi, posebno u području zapošljavanja, obrazovanja, osposobljavanja i socijalnih politika.
Članak 3.
Područje primjene potpore
1. U skladu s tematskim ciljevima iz članka 9. prvog stavka točaka (8), (9), (10) i (11) Uredbe (EU) br. 1303/2013, koji odgovaraju točkama (a), (b), (c) i (d) ovog stavka, te u skladu s njegovim zadaćama, ESF-om se pruža potpora sljedećim prioritetima ulaganja:
(a)
Za tematski cilj „Promicanje održivog i kvalitetnog zapošljavanja i podrška mobilnosti radne snage”:
i.
pristup zapošljavanju za osobe koje traže posao i neaktivne osobe, uključujući one koji su dugotrajno nezaposleni i one koji su daleko od tržišta rada, kao i provedbom lokalnih inicijativa za zapošljavanje i potpore za mobilnost radne snage;
ii.
održiva integracija mladih na tržište rada, posebno onih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti osposobljavaju, uključujući mlade koji su izloženi riziku od socijalne isključenosti i mlade iz marginaliziranih zajednica, uključujući provedbom Jamstva za mlade;
iii.
samozapošljavanje, poduzetništvo i osnivanje poduzeća, uključujući inovativna mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća;
iv.
ravnopravnost između muškaraca i žena u svim područjima, uključujući u pristupu zaposšljavanju, napredovanju u karijeri, postizanju ravnoteže između posla i privatnog života te promicanju jednake plaće za jednak rad;
v.
prilagodba radnika, poduzeća i poduzetnika promjenama;
vi.
aktivno i zdravo starenje;
vii.
modernizacija ustanova tržišta rada kao što su javne i privatne službe za zapošljavanje te bolja usklađenost s potrebama tržišta rada, uključujući putem djelovanja koja povećavaju transnacionalnu mobilnost radne snage, kao i putem programa mobilnosti, te bolja suradnja institucija i relevantnih dionika;
(b)
Za tematski cilj „Promicanje socijalne uključenosti, borba protiv siromaštva i svake diskriminacije”:
i.
aktivna uključenost, uključujući s ciljem promicanja jednakih mogućnosti te aktivnog sudjelovanja i poboljšanja zapošljivosti;
ii.
socioekonomska integracija marginaliziranih zajednica poput Roma;
iii.
suzbijanje svih oblika diskriminacije i promicanje jednakih mogućnosti;
iv.
poboljšanje pristupa pristupačnim, održivim i visokokvalitetnim uslugama, uključujući usluge zdravstvene skrbi i socijalne usluge od općeg interesa;
v.
promicanje socijalnog poduzetništva i strukovne integracije u socijalnim poduzećima te socijalne ekonomije i ekonomije solidarnosti radi olakšavanja pristupa zapošljavanju;
vi.
strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice;
(c)
Za tematski cilj „Ulaganje u obrazovanje, osposobljavanje i strukovno osposobljavanje za vještine i cjeloživotno učenje”:
i.
smanjivanje i sprečavanje ranog napuštanja škole i promicanje jednakog pristupa kvalitetnom predškolskom, osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, uključujući formalne, neformalne i informalne načine učenja za ponovno uključivanje u obrazovanje i osposobljavanje;
ii.
poboljšanje kvalitete i učinkovitosti tercijarnog i ekvivalentnog obrazovanja te pristupa njemu radi povećanja sudjelovanja u njemu i njegova stjecanja, posebno za skupine u nepovoljnom položaju;
iii.
povećanje jednakog pristupa cjeloživotnom učenju za sve dobne skupine u formalnom, neformalnom i informalnom okruženju, unapređenje znanja, vještina i kompetencija radne snage, promicanje fleksibilnih načina učenja, između ostalog profesionalnim savjetovanjem i potvrđivanjem stečenih kompetencija;
iv.
poboljšanje značaja obrazovnih sustava i sustava osposobljavanja za tržište rada, olakšavanje prijelaza iz škole na posao, jačanje sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te njihove kvalitete, između ostalog mehanizmima za predviđanje vještina, prilagodbom nastavnih planova i programa te uvođenjem i razvojem sustava učenja koji se temelje na radu, uključujući dualne sustave učenja i programe naukovanja;
(d)
Za tematski cilj „Jačanje institucionalnih kapaciteta javnih tijela i zainteresiranih strana te učinkovite javne uprave”:
i.
ulaganje u institucionalne kapacitete te u učinkovitost javnih uprava i javnih usluga na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini s ciljem reformiranja, boljeg uređivanja i dobrog upravljanja;
Ovaj prioritet ulaganja primjenjuje se samo u državama članicama koje su prihvatljive za potporu iz Kohezijskog fonda ili u državama članicama koje imaju jednu ili više regija razine NUTS 2 iz članku 90. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013.
ii.
izgradnja kapaciteta za sve dionike koji osiguravaju obrazovanje, cjeloživotno obrazovanje, osposobljavanje te zapošljavanje i socijalne politike, uključujući uz pomoć sektorskih i teritorijalnih paktova radi omogućavanja reformi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.
2. Prioritetima ulaganja koji su navedeni u stavku 1. ESF-om se također doprinosi drugim tematskim ciljevima koji su navedeni u članku 9. prvom stavku Uredbe (EU) br. 1303/2013, a ponajprije pomoću:
(a)
potpore prelasku na gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2, otpornog na klimatske promjene, koje učinkovito koristi resurse i okolišno je održivo, poboljšanjem sustava obrazovanja i osposobljavanja potrebnih za prilagodbu vještina i kvalifikacija, unapređenje vještina radne snage i stvaranje novih radnih mjesta u sektorima povezanim s okolišem i energijom;
(b)
poboljšanja pristupa informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te njihove uporabe i kvalitete razvijanjem digitalne pismenosti i e-učenja te ulaganja u elektroničku uključenost, elektroničke vještine i povezane poduzetničke vještine;
(c)
jačanja istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija razvijanjem poslijediplomskih studija i poduzetničkih vještina, osposobljavanjem za istraživače, aktivnostima umrežavanja i partnerstvima među visokim učilištima, istraživačkim i tehnološkim centrima te poduzećima;
(d)
unapređenja konkurentnosti i dugoročne održivosti malih i srednjih poduzeća, promicanjem prilagodljivosti poduzeća, menadžera i radnika, povećanim ulaganjem u ljudski kapital i potporom tijelima koja pružaju praktično strukovno obrazovanje i osposobljavanje.
Članak 4.
Dosljednost i tematska koncentracija
1. Države članice osiguravaju da su strategija i djelovanja utvrđeni u njihovim operativnim programima usklađeni s, te da odgovaraju, izazovima koji su identificirani u njihovim nacionalnim programima reformi kao i, prema potrebi, u njihovim drugim nacionalnim strategijama za borbu protiv nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti, te u relevantnim preporukama Vijeća donesenima u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a radi doprinosa postizanju glavnih ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu zapošljavanja, obrazovanja i smanjenja siromaštva.
2. U svakoj se državi članici najmanje 20 % ukupnih sredstava ESF-a dodjeljuje tematskom cilju „Promicanje socijalne uključenosti, borba protiv siromaštva i svake diskriminacije” navedenom u članku 9. prvom stavku točki 9. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
3. Države članice tematsku koncentraciju provode u skladu sa sljedećim modalitetima:
(a)
za razvijenije regije, države članice koncentriraju najmanje 80 % sredstava ESF-a za svaki operativni program na najviše pet prioriteta ulaganja utvrđenih u članku 3. stavku 1.;
(b)
za tranzicijske regije, države članice koncentriraju najmanje 70 % sredstava ESF-a za svaki operativni program na najviše pet prioriteta ulaganja utvrđenih u članku 3. stavku 1.;
(c)
za manje razvijene regije, države članice koncentriraju najmanje 60 % sredstava ESF-a za svaki operativni program na najviše pet prioriteta ulaganja utvrđenih u članku 3. stavku 1.
4. Prioritetne osi iz članka 11. stavka 1. isključene su iz izračuna postotaka navedenih u stavcima 2. i 3. ovog članka.
Članak 5.
Pokazatelji
1. Zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, kako su navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi, te prema potrebi pokazatelji pojedinih programa koriste se u skladu s člankom 27. stavkom 4. i člankom 96. stavkom 2. točkom (b) podtočkama ii. i iv. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Za sve prioritete ulaganja prijavljuju se svi zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata. Pokazatelji rezultata navedeni u Prilogu II. ovoj Uredbi prijavljuju se u skladu sa stavkom 2. ovog članka. Kad je to primjenjivo, podaci se razvrstavaju prema spolu.
Za zajedničke pokazatelje ostvarenja i pokazatelje ostvarenja pojedinih programa osnovne vrijednosti postavljaju se na nulu. Ako je to važno zbog naravi operacija koje se podupiru, kumulativne kvantificirane ciljne vrijednosti za te pokazatelje utvrđuju se za 2023. godinu. Pokazatelji ostvarenja izražavaju se u apsolutnim iznosima.
Za one zajedničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa za koje je utvrđena kumulativna kvantificirana ciljna vrijednost za 2023. godinu osnovne se vrijednosti postavljaju korištenjem zadnjih dostupnih podataka ili drugih relevantnih izvora informacija. Pokazatelji rezultata pojedinih programa i povezane ciljne vrijednosti mogu se izraziti u vidu količine ili kvalitete.
2. Pored stavka 1., pokazatelji rezultata navedeni u Prilogu II. ovoj Uredbi koriste se za sve operacije koje se podupiru u okviru prioriteta ulaganja iz članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. za provedbu Inicijative za zapošljavanje mladih. Svi pokazatelji navedeni u Prilogu II. ovoj Uredbi povezani su s kumulativnom kvantificiranom ciljnom vrijednošću za 2023. godinu i osnovnom vrijednošću.
3. Zajedno s godišnjim izvješćem o provedbi, svako upravljačko tijelo elektroničkim putem šalje strukturirane podatke za svaku prioritetnu os, razvrstane prema prioritetima ulaganja. Podaci se šalju za kategorije intervencija iz članka 96. stavka 2. točke (b) podtočke vi. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i pokazatelje ostvarenja i rezultata. Odstupajući od članka 50. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013, podaci poslani za pokazatelje ostvarenja i rezultata moraju biti povezani s vrijednostima za djelomično ili u potpunosti provedene operacije.
POGLAVLJE II.
POSEBNE ODREDBE ZA PROGRAMIRANJE I PROVEDBU
Članak 6.
Uključivanje partnera
1. Sudjelovanje partnera iz članka 5. Uredbe (EU) br. 1303/2013 u provedbi operativnih programa može imati oblik okvirnih bespovratnih sredstava kako je određeno u članku 123. stavku 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013. U tim slučajevima, u operativnom programu utvrđuje se dio operativnog programa na koji se odnose okvirna bespovratna sredstva, uključujući okvirnu dodjelu financijskih sredstava iz svake prioritetne osi.
2. Radi poticanja odgovarajućeg sudjelovanja socijalnih partnera u djelovanjima koja se podupiru ESF-om, upravljačka tijela operativnog programa u regiji definiranoj u članku 90. stavku 2. točki (a) ili (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 ili u državi članici koja je prihvatljiva za potporu iz Kohezijskog fonda osiguravaju da se u skladu s potrebama odgovarajući iznos sredstava iz ESF-a dodjeljuje aktivnostima izgradnje kapaciteta u obliku osposobljavanja, mjera umrežavanja i jačanja socijalnog dijaloga te aktivnostima koje se provode zajedno sa socijalnim partnerima.
3. Radi poticanja odgovarajućeg sudjelovanja nevladinih organizacija u djelovanjima koja se podupiru ESF-om te njihova pristupa tim djelovanjima, posebno u područjima socijalne uključenosti, ravnopravnosti spolova i jednakih mogućnosti, upravljačka tijela operativnog programa u regiji definiranoj u članku 90. stavku 2. točki (a) ili (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 ili u državi članici koja je prihvatljiva za potporu iz Kohezijskog fonda osiguravaju da se odgovarajući iznos sredstava iz ESF-a dodjeljuje izgradnji kapaciteta nevladinih organizacija.
Članak 7.
Promicanje ravnopravnosti muškaraca i žena
Države članice i Komisija promiču ravnopravnost muškaraca i žena integracijom načela ravnopravnosti, kako je navedeno u članku 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013, tijekom pripreme, provedbe, praćenja i evaluacije operativnih programa. U okviru ESF-a države članice i Komisija također podupiru konkretna ciljana djelovanja u sklopu bilo kojeg prioriteta ulaganja iz članka 3., a posebno iz članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. ove Uredbe, s ciljem povećanja održivog sudjelovanja i napredovanja žena u zapošljavanju i na taj način suzbijanja feminizacije siromaštva, smanjenja segregacije utemeljene na spolu, borbe protiv rodnih stereotipa na tržištu rada, u obrazovanju i osposobljavanju, te promicanja usklađivanja poslovnog i privatnog života za sve kao i jednake podjele odgovornosti brige za djecu između muškaraca i žena.
Članak 8.
Promicanje jednakih mogućnosti i nediskriminacije
Države članice i Komisija promiču jednake mogućnosti za sve, bez diskriminacije na temelju spola, rase ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije integriranjem načela nediskriminacije, kako je navedeno u članku 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013. U okviru ESF-a, države članice i Komisija također podupiru konkretna djelovanja u sklopu bilo kojeg prioriteta ulaganja iz članka 3, a posebno iz članka 3. stavka 1. točke (b) podtočke iii. ove Uredbe. Cilj tih djelovanja je suzbijanje svih oblika diskriminacije, kao i poboljšanje osiguravanja pristupa za osobe s invaliditetom kako bi se poboljšala integracija u rad, obrazovanje i osposobljavanje i na taj način povećala socijalnu uključenost, smanjujući nejednakosti u pogledu obrazovnih postignuća i zdravstvenog stanja te olakšavajući prijelaz s pružanja njege u ustanovama na pružanje njege u zajednici, posebno za one koji su suočeni s višestrukom diskriminacijom.
Članak 9.
Socijalne inovacije
1. ESF-om se promiču socijalne inovacije u okviru svih područja koja pripadaju njegovom području primjene, kako je određeno u članku 3. ove Uredbe, posebno s ciljem ispitivanja, evaluacije i jačanja inovativnih rješenja, uključujući na lokalnoj i regionalnoj razini, radi rješavanja socijalnih potreba, u partnerstvu s relevantnim partnerima i posebno sa socijalnim partnerima.
2. Države članice utvrđuju, bilo u svojim operativnim programima ili kasnije tijekom provedbe, područja socijalnih inovacija koja odgovaraju posebnim potrebama država članica.
3. Komisija olakšava izgradnju kapaciteta za socijalne inovacije, posebno podupiranjem uzajamnog učenja, uspostavljanjem mreža te širenjem i promicanjem dobrih praksi i metodologija.
Članak 10.
Transnacionalna suradnja
1. Države članice podržavaju transnacionalnu suradnju s ciljem promicanja uzajamnog učenja, povećavajući na taj način djelotvornost politika koje se podupiru ESF-om. Transnacionalna suradnja uključuje partnere iz najmanje dviju država članica.
2. Odstupajući od stavka 1., države članice sa samo jednim operativnim programom koji se podupire ESF-om ili jednim operativnim programom koji se financira iz više fondova mogu, u opravdanim slučajevima i uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti, iznimno odlučiti da neće podupirati djelovanja u području transnacionalne suradnje.
3. Države članice u partnerstvu s relevantnim partnerima mogu odabrati teme za transnacionalnu suradnju s popisa zajedničkih tema koji predlaže Komisija i potvrđuje Odbor iz članka 25. ili odabrati druge teme koje odgovaraju njihovim posebnim potrebama.
4. Komisija zajedničkim učenjem te koordiniranim ili zajedničkim djelovanjem olakšava transnacionalnu suradnju o zajedničkim temama s popisa iz stavka 3. i prema potrebi drugim temama koje odaberu države članice. Komisija posebno upravlja platformom na razini EU-a radi olakšavanja stvaranja transnacionalnih partnerstva, razmjene iskustava, izgradnje kapaciteta i umrežavanja, kao i iskorištavanja i širenja relevantnih rezultata. Nadalje, Komisija razvija usklađen provedbeni okvir, uključujući zajedničke kriterije prihvatljivosti, vrste i vremenski okvir djelovanja te zajedničke metodološke pristupe praćenja i evaluacije s ciljem olakšavanja transnacionalne suradnje.
Članak 11.
Posebne odredbe fonda za operativne programe
1. Odstupajući od članka 96. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, operativnim programima mogu se utvrditi prioritetne osi za provedbu socijalnih inovacija i transnacionalne suradnje iz članaka 9. i 10. ove Uredbe.
2. Odstupajući od članka 120. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013, najveća stopa sufinanciranja za prioritetnu os povećava se za deset postotnih bodova, no ne prelazi 100 % kada je cijela prioritetna os posvećena socijalnim inovacijama ili transnacionalnoj suradnji, ili njihovoj kombinaciji.
3. Pored odredbe predviđene u članku 96. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013, operativnim programima također se utvrđuju doprinosi u okviru planiranih djelovanja koja se podupiru ESF-om:
(a)
tematskim ciljevima navedenima u članku 9. prvom stavku 1. točkama od 1. do 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013, prema potrebi po prioritetnim osima;
(b)
socijalnim inovacijama i transnacionalnoj suradnji, kako je navedeno u člancima 9. i 10. ove Uredbe, kada oni nisu obuhvaćeni posebnom prioritetnom osi.
Članak 12.
Posebne odredbe o postupanju s određenim teritorijalnim značajkama
1. ESF-om se mogu podupirati strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice u gradskim i ruralnim područjima, kako je navedeno u člancima 32., 33. i 34. Uredbe (EU) br. 1303/2013, teritorijalni paktovi i lokalne inicijative za zapošljavanje, uključujući zapošljavanje mladih, obrazovanje i socijalnu uključenost kao i integrirana teritorijalna ulaganja (ITU), kako je navedeno u članku 36. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
2. Kao nadopuna intervencijama EFRR-a iz članka 7. Uredbe (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), ESF-om se, može podupirati održiv urbani razvoj strategijama koje sadrže integrirana djelovanja za suočavanje s gospodarskim, okolišnim i socijalnim izazovima koji pogađaju urbana područja, a koje su države članice identificirale na temelju načela utvrđenih u njihovim dotičnim sporazumima o partnerstvu.
POGLAVLJE III.
POSEBNE ODREDBE ZA FINANCIJSKO UPRAVLJANJE
Članak 13.
Prihvatljivost izdataka
1. ESF-om se daje potpora za prihvatljive izdatke koji, kako je navedeno u članku 120. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013, mogu obuhvaćati sva financijska sredstva kojima zajednički doprinose poslodavci i radnici.
2. ESF-om se može dati potpora za izdatke nastale za operacije koje se odvijaju izvan programskog područja, no unutar Unije, pod uvjetom da su ispunjena sljedeća dva uvjeta:
(a)
programsko područje ima koristi od operacije;
(b)
obveze koje tijela imaju za operativni program u vezi s upravljanjem, kontrolom i revizijom operacija ispunjavaju tijela odgovorna za operativni program u čijem okviru ta operacija prima potporu ili ona sklapaju dogovore s tijelima države članice u kojoj se operacija provodi, pod uvjetom da su u toj državi članici ispunjene obveze u vezi s upravljanjem, kontrolom i revizijom operacije.
3. Unutar ograničenja od 3 % proračuna za operativni program ESF-a ili za dio operativnog programa koji se financira iz više fondova predviđen za ESF, izdaci nastali izvan Unije prihvatljivi su za doprinose iz ESF-a, pod uvjetom da se odnose na tematske ciljeve iz članka 3. stavka 1. točke (a) ili članka 3. stavka 1. točke (c) te pod uvjetom da je relevantni odbor za praćenje dao svoj pristanak za tu operaciju ili vrste operacija.
4. Pored izdataka iz članka 69. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013, kupnja infrastrukture, zemljišta i nekretnina također nije prihvatljiva za doprinos iz ESF-a.
5. Doprinosi u naravi u obliku naknada ili plaća koje pokriva treća strana u korist sudionika operacije mogu biti prihvatljivi za doprinos iz ESF-a pod uvjetom da su doprinosi u naravi nastali u skladu s nacionalnim pravilima, uključujući računovodstvena pravila, te da ne premašuju trošak koji snosi treća strana.
Članak 14.
Pojednostavljene mogućnosti financiranja
1. Pored mogućnosti iz članka 67. Uredbe (EU) br. 1303/2013, Komisija može nadoknaditi izdatke koje su platile države članice na temelju standardnih veličina jediničnih troškova i paušalnih iznosa koje određuje Komisija. Tako izračunani iznosi smatraju se javnom potporom koja je isplaćena korisnicima i prihvatljivim izdacima za potrebe primjene Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Za potrebe prvog podstavka, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 24. o vrsti obuhvaćenih operacija, definicijama standardnih veličina jediničnih troškova i paušalnim iznosima te njihovim maksimalnim iznosima, koji se mogu prilagoditi u skladu s mjerodavnim sporazumno dogovorenim metodama, vodeći računa o iskustvu stečenom tijekom prethodnog programskog razdoblja.
Isključivi cilj financijske revizije jest provjeriti jesu li ispunjeni uvjeti za nadoknadu od strane Komisije na temelju standardnih veličina jediničnih troškova i paušalnih iznosa.
Kada se koristi financiranje na temelju standardnih veličina jediničnih troškova i paušalnih iznosa u skladu s prvim podstavkom, države članice radi pružanja potpore operacijama mogu primijeniti vlastitu računovodstvenu praksu. Za potrebe ove Uredbe i Uredbe (EU) br. 1303/2013, takve računovodstvene prakse i proizašli iznosi ne podliježu reviziji tijela za reviziju ili Komisije.
2. U skladu s člankom 67. stavkom 1. točkom (d) i stavkom 5. točkom (d) Uredbe (EU) br. 1303/2013, fiksni iznos do 40 % prihvatljivih izravnih troškova osoblja može se upotrijebiti za plaćanje preostalih prihvatljivih troškova operacije, bez obveze da država članica obavi izračun radi utvrđivanja primjenjive stope.
3. Pored metoda navedenih u članku 67. stavku 5. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako javna potpora za bespovratna sredstva i povratnu pomoć nije veća od 100 000 EUR, iznosi iz članka 67. stavka 1. točaka (b), (c) i (d) Uredbe (EU) br. 1303/2013 mogu se odrediti ovisno o slučaju, s obzirom na nacrt proračuna koji je prethodno odobrilo upravljačko tijelo.
4. Ne dovodeći u pitanje članak 67. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013, bespovratna sredstva i povratna pomoć za koje javna potpora nije veća od 50 000 EUR u obliku su standardnih veličina jediničnih troškova ili paušalnog iznosa u skladu sa stavkom 1. ovog članka ili člankom 67. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ili fiksnog iznosa u skladu s člankom 67. Uredbe (EU) br. 1303/2013, uz iznimku operacija koje primaju potporu u okviru sustava državnih potpora. U slučaju financiranja fiksnim iznosima, kategorije troškova koje se koriste za izračun stope mogu se nadoknaditi u skladu s člankom 67. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Članak 15.
Financijski instrumenti
Na temelju članka 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ESF može potporu djelovanju i politikama u okviru svojeg područja primjene dati pomoću financijskih instrumenata, uključujući mikrokredite i jamstvene fondove.
POGLAVLJE IV.
INICIJATIVA ZA ZAPOŠLJAVANJE MLADIH
Članak 16.
Inicijativa za zapošljavanje mladih
Inicijativom za zapošljavanje mladih daje se potpora borbi protiv nezaposlenosti mladih u prihvatljivim regijama Unije, pružajući potporu djelovanjima iz članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. ove Uredbe. Ona je usmjerena osobama mlađima od 25 godina koje nisu zaposlene, ne obrazuju se niti se osposobljavaju, koje borave u prihvatljivim regijama, koje su neaktivne ili nezaposlene, uključujući dugotrajnu nezaposlenost, bez obzira na to jesu li evidentirane kao osobe koje traže posao. Države članice mogu na dobrovoljnoj osnovi odlučiti proširiti ciljanu skupinu kako bi obuhvatila i osobe mlađe od 30 godina.
Za potrebe Inicijative za zapošljavanje mladih za razdoblje 2014. - 2015., „prihvatljive regije” su regije razine NUTS 2 koje su 2012. imale stope nezaposlenosti mladih osoba između 15 i 24 godine veće od 25 % i, za države članice u kojima je stopa nezaposlenosti mladih 2012. porasla za više od 30 %, regije razine NUTS 2 koje su 2012. imale stope nezaposlenosti mladih veće od 20 %.
Sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih mogu se povećati za razdoblje od 2016. do 2020. godine u okviru proračunskog postupka u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 1311/2013. Za utvrđivanje regija koje prihvatljivih za Inicijativu za zapošljavanje mladih za razdoblje od 2016. do 2020. godine, upućivanje na podatke iz 2012. u drugom podstavku tumači se kao upućivanje na posljednje dostupne godišnje podatke. Raspodjela dodatnih sredstava koju provodi država članica odvija se na isti način kao početna dodjela u skladu s Prilogom VIII. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
U dogovoru s Komisijom, država članica može odlučiti dodijeliti ograničeni iznos koji nije veći od 10 % sredstava iz okvira Inicijative za zapošljavanje mladih za mlade osobe koje borave u podregijama s visokom razinom nezaposlenosti mladih, a koje ne ulaze u prihvatljive regije razine NUTS 2.
Članak 17.
Tematska koncentracija
Posebna sredstva dodijeljena za Inicijativu za zapošljavanje mladih ne uzimaju se u obzir za potrebe izračuna tematske koncentracije iz članka 4.
Članak 18.
Programiranje
Inicijativa za zapošljavanje mladih integrirana je u programiranje ESF-a na temelju članka 96. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Države članice prema potrebi utvrđuju mehanizam programiranja za Inicijativu za zapošljavanje mladih u svojim sporazumima o partnerstvu i svojim operativnim programima.
Taj mehanizam programiranja može imati jedan ili više od sljedećih oblika:
(a)
posebni operativni program;
(b)
posebna prioritetna os u okviru operativnog programa;
(c)
dio jedne ili više prioritetnih osi.
Članci 9. i 10. ove Uredbe primjenjuju se i na Inicijativu za zapošljavanje mladih.
Članak 19.
Praćenje i evaluacija
1. Uz dužnosti odbora za praćenje iz članka 110. Uredbe (EU) br. 1303/2013, odbor za praćenje barem jednom godišnje ocjenjuje provedbu Inicijative za zapošljavanje mladih u kontekstu operativnog programa i učinjenog napretka u ostvarivanju njegovih ciljeva.
2. Godišnje izvješće o provedbi i završno izvješće, kako su navedeni u članku 50. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013, uključuju dodatne informacije o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih. Komisija Europskom parlamentu prosljeđuje sažetak tih izvješća, kako je navedeno u članku 53. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Komisija prisustvuje godišnjoj raspravi o tim izvješćima u Europskom parlamentu.
3. Od travnja 2015. i u godinama koje slijede te u isto vrijeme kad i godišnja izvješća o provedbi iz članka 50. stavaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013, upravljačko tijelo elektroničkim putem Komisiji šalje strukturirane podatke za svaku prioritetnu os, ili bilo koji njezin dio, u okviru kojih se podupire Inicijativa za zapošljavanje mladih. Dostavljeni podaci o pokazateljima odnose se na vrijednosti pokazatelja utvrđenih u prilozima I. i II. ovoj Uredbi i, prema potrebi, na pokazatelje za pojedine programe. Odnose se na djelomično ili u potpunosti provedene operacije.
4. U godišnjim izvješćima o provedbi iz članka 50. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013 ili, prema potrebi, izvješću o napretku iz članka 111. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i godišnjem izvješću o provedbi podnesenom do 31. svibnja 2016., navode se glavni zaključci evaluacija iz stavka 6. ovog članka. U izvješćima se također navodi i ocjenjuje kvaliteta ponuda za posao koje su dobili sudionici Inicijative za zapošljavanje mladih, uključujući osobe u nepovoljnom položaju, osobe iz marginaliziranih skupina i osobe koje obrazovanje napuštaju bez kvalifikacije. U izvješćima se isto tako navodi i ocjenjuje njihov napredak u stalnom obrazovanju, pronalaženju održivih i pristojnih poslova ili započinjanju naukovanja ili kvalitetnih stažiranja.
5. Izvješća o napretku iz članka 52. Uredbe (EU) br. 1303/2013 uključuju dodatne informacije o Inicijativi za zapošljavanje mladih i procjenu njezine provedbe. Komisija Europskom parlamentu prosljeđuje sažetak tih izvješća, kako je navedeno u članku 53. stavku 2. te uredbe, te prisustvuje raspravi o tim izvješćima u Europskom parlamentu.
6. Barem dva puta tijekom programskog razdoblja evaluacija obuhvaća i djelotvornost, učinkovitost i utjecaj zajedničke potpore iz ESF-a i posebnih sredstava dodijeljenih za Inicijativu za zapošljavanje mladih, uključujući za provedbu Jamstva za mlade.
Prva se evaluacija završava do 31. prosinca 2015., a druga evaluacija do 31. prosinca 2018.
Članak 20.
Mjere informiranja i komunikacije
1. Korisnici se brinu o tome da su oni koji sudjeluju u operaciji konkretno obaviješteni o potpori Inicijative za zapošljavanje mladih koja se osigurava financiranjem iz ESF-a i posebnim sredstvima dodijeljenima za Inicijativu za zapošljavanje mladih.
2. Svi dokumenti koji se odnose na provedbu operacije i koji su izdani za javnost ili sudionike, uključujući i potvrde o nazočnosti ili druge potvrde, sadrže izjavu da se operacija provodila uz potporu Inicijative za zapošljavanje mladih.
Članak 21.
Tehnička pomoć
Države članice mogu uzeti u obzir posebnu dodjelu sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih prilikom izračuna granice ukupnog iznosa fondova dodijeljenih svakoj državi članici za tehničku pomoć.
Članak 22.
Financijska potpora
1. Odlukom Komisije kojom se usvaja operativni program utvrđuje se maksimalni iznos potpore iz posebnih sredstava dodijeljenih za Inicijativu za zapošljavanje mladih i odgovarajuće potpore ESF-a, u ukupnom iznosu te također po kategoriji regija, za svaku prioritetnu os. Odgovarajuća potpora ESF-a mora barem biti jednaka potpori iz posebnih sredstava dodijeljenih za Inicijativu za zapošljavanje mladih za svaku prioritetnu os.
2. Na temelju iznosa iz stavka 1., u odluci Komisije iz stavka 1. utvrđuje se i omjer kategorija regija za potporu ESF-a za svaku prioritetnu os.
3. Ako se Inicijativa za zapošljavanje mladih provodi u okviru posebne prioritetne osi koja obuhvaća prihvatljive regije iz više od jedne kategorije, najviša stopa sufinanciranja primjenjuje se na dodjelu sredstava iz ESF-a.
Posebna sredstva dodijeljena za Inicijativu za zapošljavanje mladih ne podliježu zahtjevu nacionalnog sufinanciranja.
Ukupna stopa sufinanciranja prioritetne osi utvrđena odlukom Komisije iz stavka 1. računa se uzimajući u obzir stopu sufinanciranja iz sredstava koje dodjeljuje ESF zajedno s posebnim sredstvima dodijeljenima za Inicijativu za zapošljavanje mladih.
Članak 23.
Financijsko upravljanje
Pored članka 130. Uredbe (EU) br. 1303/2013, kad Komisija nadoknadi međuplaćanja i plati konačni iznos za Inicijativu za zapošljavanje mladih u okviru prioritetne osi, ona nadoknadu iz proračuna Unije u jednakom iznosu raspodjeljuje između ESF-a i posebnih sredstava dodijeljenih za Inicijativu za zapošljavanje mladih. Nakon nadoknade svih izvora iz posebnih sredstava dodijeljenih za Inicijativu za zapošljavanje mladih, Komisija preostala sredstva za nadoknadu iz proračuna Unije dodjeljuje ESF-u.
Komisija nadoknadu iz ESF-a raspodjeljuje među kategorijama regija u skladu s omjerom utvrđenim u članku 22. stavku 2.
POGLAVLJE V.
DELEGIRANJE OVLASTI I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 24.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 14. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji od 21. prosinca 2013. do 31. prosinca 2020.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 14. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 14. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 25.
Odbor na temelju članka 163. UFEU-a
1. Komisiji pomaže Odbor („Odbor za ESF”) osnovan u skladu s člankom 163. UFEU-a.
2. Član Komisije koji je odgovoran za predsjedanje Odborom za ESF može tu dužnost delegirati na visokog dužnosnika Komisije. Tajništvo Odbora za ESF osigurava Komisija.
3. Svaka država članica imenuje po jednog predstavnika Vlade, jednog predstavnika organizacija radnika, jednog predstavnika organizacija poslodavaca i jednog zamjenika za svakog člana za razdoblje od najviše sedam godina. U odsustvu člana zamjenik ima automatsko pravo sudjelovati u postupcima.
4. Odbor za ESF uključuje jednog predstavnika svake organizacije koja predstavlja organizacije radnika i organizacije poslodavaca na razini Unije.
5. Odbor za ESF može na svoje sastanke pozvati predstavnike Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda, koji nemaju pravo glasa, te predstavnike relevantnih organizacija civilnog društva, koji nemaju pravo glasa, ako dnevni red sastanka zahtijeva njihovo sudjelovanje.
6. Odbor za ESF:
(a)
konzultira se o nacrtima odluka Komisije u vezi s operativnim programima i programiranjem u slučaju potpore iz ESF-a;
(b)
konzultira se o planiranoj upotrebi tehničke pomoći u slučaju potpore iz ESF-a, kao i o drugim pitanjima koja su relevantna za ESF i koja utječu na provedbu strategija na razini Unije;
(c)
odobrava popis zajedničkih tema za transnacionalnu suradnju predviđen u članku 10. stavku 3.
7. Odbor za ESF može dati mišljenja o:
(a)
pitanjima u vezi s doprinosom ESF-a provedbi strategije Europa 2020.;
(b)
pitanjima u vezi s Uredbom (EU) br. 1303/2013 relevantnima za ESF;
(c)
pitanjima u vezi s ESF-om koja mu je proslijedila Komisija, a koja ne spadaju u pitanja iz stavka 6.
8. Mišljenja Odbora za ESF usvajaju se apsolutnom većinom valjano danih glasova i prosljeđuju se Europskom parlamentu radi informacije. Komisija obavješćuje Odbor za ESF o tome na koji je način njegova mišljenja uzelo u obzir.
Članak 26.
Prijelazne odredbe
1. Ova Uredba ne utječe na nastavak niti na izmjenu, uključujući potpuno ili djelomično ukidanje, pomoći koju je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1081/2006 ili bilo kojeg drugog propisa koji se primjenjuje na tu pomoć na dan 31. prosinca 2013. Dosljedno tome, ta Uredba ili takav drugi primjenjivi propis nastavljaju se primjenjivati i nakon 31. prosinca 2013. na tu pomoć ili dotične operacije do njihova zaključenja.
2. Zahtjevi za primanje pomoći podneseni ili odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1081/2006 prije 1. siječnja 2014. ostaju važeći.
Članak 27.
Stavljanje izvan snage
Ne dovodeći u pitanje odredbe utvrđene u članku 26. ove Uredbe, Uredba (EZ) br. 1081/2006 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu III.
Članak 28.
Preispitivanje
Europski parlament i Vijeće preispituju ovu Uredbu do 31. prosinca 2020. u skladu s člankom 164. UFEU-a.
Članak 29.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.