NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1367/2014
ze dne 15. prosince 2014,
kterým se pro roky 2015 a 2016 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Unie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (1) se požaduje, aby byla s přihlédnutím k dostupnému vědeckému, technickému a ekonomickému poradenství, případně včetně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijata opatření pro zachování zdrojů.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo oblast rybolovu s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(4)
Celkové přípustné odlovy (TAC) by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a současně by měly odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(5)
Rybolovná práva by měla být v souladu s mezinárodními dohodami a zásadami, například s dohodou Organizace spojených národů o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 (2) a podrobnými zásadami řízení stanovenými v mezinárodních pokynech Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství pro řízení lovu hlubinných druhů na volném moři z roku 2008, podle nichž by měl regulační orgán zejména zvýšit obezřetnost v případech, kdy jsou informace neurčité, nespolehlivé nebo nedostatečné. Nedostatek odpovídajících vědeckých informací by neměl být použit jako důvod pro odklad nebo nepřijetí ochranných a řídicích opatření.
(6)
Nejnovější vědecká doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a výboru VTHVR uvádějí, že většina populací hlubinných druhů je stále lovena neudržitelným způsobem a že v zájmu udržitelnosti by rybolovná práva na tyto populace měla být snížena do doby, než vývoj stavu těchto populací začne vykazovat pozitivní tendenci. Rada ICES dále doporučila, aby nebyl povolen cílený rybolov červenice obecné v žádné oblasti ani cílený rybolov určitých populací růžichy šedé a hlavouna tuponosého.
(7)
V případě čtyř populací hlavouna tuponosého se na základě vědeckého poradenství a nedávných diskusí v Komisi pro rybolov v severovýchodním Atlantiku ukazuje, že úlovky tohoto druhu byly zřejmě chybně nahlášeny jako úlovky hlavouna severního.V této souvislosti je vhodné stanovit celkový přípustný odlov, který by se vztahoval na oba druhy, avšak zároveň umožňoval nahlásit odlovy pro každý druh zvlášť.
(8)
Pokud jde o hlubinné druhy žraloků, hlavní komerční druhy jsou považovány za vyčerpané, a proto by neměl probíhat žádný cílený rybolov těchto druhů. Navíc s ohledem na stěhovavý charakter hlubinných druhů žraloků a jejich široké rozšíření v severovýchodním Atlantiku doporučil výbor VTHVR, aby byla řídicí opatření pro uvedené druhy rozšířena na vody Unie oblastí Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (CECAF) v okolí Madeiry.
(9)
O rybolovných právech pro hlubinné druhy ve smyslu čl. 2 písm. a) nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 (3) se rozhoduje každé dva roky. Platí však výjimka pro populace stříbrnice atlantské a mníka modrého. V případě mníka modrého souvisí hlavní rybolov tohoto druhu s každoročními jednáními s Norskem; v zájmu zjednodušení by podle toho měly být stanoveny všechny celkové přípustné odlovy mníka modrého a měly by být v rámci téhož právního předpisu. Rybolovná práva pro populace stříbrnice atlantské a mníka modrého by proto měla být stanovena v jiném příslušném každoročním nařízení, kterým se stanoví rybolovná práva.
(10)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 847/96 (4) je třeba určit populace, které mají podléhat různým opatřením, na něž uvedené nařízení odkazuje. Preventivní TAC by se měl vztahovat na populace, pro které neexistuje žádné vědecky podložené vyhodnocení rybolovných práv pro rok, v jehož průběhu mají být TAC stanoveny; ve všech ostatních případech je třeba použít analytický TAC. Vzhledem k doporučením vydaným radou ICES a VTHVR pro populace hlubinných druhů by se na populace ryb, pro něž není dostupné vědecky podložené vyhodnocení dotčených rybolovných práv, měl v tomto nařízení vztahovat preventivní TAC.
(11)
S cílem zabránit přerušení rybolovných činností a za účelem zajištění obživy rybářů v Unii by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2015. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví pro roky 2015 a 2016 roční rybolovná práva na populace ryb některých hlubinných druhů pro rybářská plavidla Unie ve vodách Unie a v některých vodách mimo vody Unie, které podléhají omezením odlovů.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„rybářským plavidlem Unie“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii;
b)
„vodami Unie“ vody spadající pod svrchovanost nebo do jurisdikce členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
c)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každoročně z každé populace ryb uloveno a vyloženo;
d)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii nebo členskému státu;
e)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu.
2. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
„oblastmi ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) se rozumí zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009 (5);
b)
„oblastmi CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) se rozumí zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 (6).
Článek 3
Celkové přípustné odlovy a jejich rozdělení
Celkové přípustné odlovy pro hlubinné druhy ulovené rybářskými plavidly Unie ve vodách Unie nebo v některých vodách mimo vody Unie a rozdělení těchto celkových přípustných odlovů mezi členské státy a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (7) nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (8);
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se použije na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použijí na populace, na které se vztahuje analytický TAC, není-li v příloze tohoto nařízení uvedeno jinak.
Článek 5
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby populací, pro něž jsou stanoveny celkové přípustné odlovy, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlovy provedla rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu, jenž disponuje kvótou, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 6
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. prosince 2014.
UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1367/2014
od 15. prosinca 2014.
o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2015. i 2016.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniraju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Člankom 43. stavkom 3. Ugovora predviđeno je da Vijeće na prijedlog Komisije donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.
(2)
Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) zahtijeva se donošenje mjera očuvanja, uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, kada je to relevantno, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
(3)
Zadaća je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, uključujući, prema potrebi, određene uvjete koji su s time funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi raspodijeliti među državama članicama tako da se svakoj državi članici osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti za svaki stok ili ribarstvo i uvažavajući na odgovarajući način ciljeve zajedničke ribarstvene politike utvrđene Uredbom (EU) br. 1380/2013.
(4)
Ukupno dopuštene ulove (TAC-ovi) trebalo bi utvrditi na temelju dostupnih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte te istodobno osiguravajući pošten tretman različitim ribarskim sektorima, kao i s obzirom na mišljenja izražena tijekom savjetovanja s dionicima, a posebno u predmetnim regionalnim savjetodavnim vijećima.
(5)
Ribolovne mogućnosti trebale bi biti u skladu s međunarodnim sporazumima i načelima, kao što je Sporazum Ujedinjenih naroda o očuvanju i upravljanju pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima iz 1995. (2), i detaljnim načelima upravljanja utvrđenima u Međunarodnim smjernicama za upravljanje dubokomorskim ribolovom na otvorenom moru Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu iz 2008., prema kojima bi regulatorno tijelo trebalo biti opreznije u slučaju kada su informacije nesigurne, nepouzdane ili nedostatne. Nepostojanje odgovarajućih znanstvenih informacija ne bi smjelo biti razlog za odgađanje ili nepoduzimanje mjera očuvanja i upravljanja.
(6)
Najnoviji znanstveni savjeti Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) i STECF-a ukazuju na to da se većina dubokomorskih stokova i dalje izlovljava na neodrživ način i da bi ribolovne mogućnosti za te stokove, radi osiguravanja njihove održivosti, trebalo dodatno smanjiti sve dok razvoj stokova ne pokaže pozitivan trend. ICES je osim toga preporučio da ne bi trebalo dopustiti ciljani ribolov zvjezdooka ni na jednom području niti ciljani ribolov određenih stokova rumenca okana i tuponosoga grenadira.
(7)
U pogledu četiri stoka tuponosoga grenadira znanstveni savjeti i nedavne rasprave u okviru Komisije za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC) ukazuju na mogućnost da bi se ulovi te vrste mogli lažno prijavljivati kao ulovi grenadira. U tom je kontekstu primjereno utvrditi TAC koji obuhvaća obje vrste no kojim se istodobno omogućuje odvojeno prijavljivanje za svaku od njih.
(8)
Što se tiče dubokomorskih morskih pasa, glavne komercijalne vrste smatraju se iscrpljenima te stoga ne bi trebalo obavljati ciljani ribolov. Osim toga, s obzirom na migratornu prirodu dubokomorskih morskih pasa i njihovu široku rasprostranjenost diljem sjeveroistočnog Atlantika, STECF je preporučio da se mjere upravljanja za te vrste prošire na vode Unije u području Odbora za ribarstvo za istočni središnji Atlantik (CECAF) oko Madeire.
(9)
Ribolovne mogućnosti za dubokomorske vrste, kako su određene u članku 2. točki (a) Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002 (3), utvrđuju se svake dvije godine. Bez obzira na to, uvedena je iznimka za stokove velikog srebrnjaka i stokove manjića morskog. U pogledu potonjega, glavni ribolov manjića morskog povezan je s godišnjim pregovorima s Norveškom; radi pojednostavljenja, sve TAC-ove za manjića morskog trebalo bi utvrditi u skladu s time i u okviru istog pravnog akta. Ribolovne mogućnosti za stokove velikog srebrnjaka i manjića morskog trebalo bi stoga utvrditi u drugoj relevantnoj godišnjoj uredbi o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti.
(10)
U skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 (4) trebalo bi odrediti stokove koji podliježu različitim mjerama iz te Uredbe. Zaštitne TAC-ove trebalo bi primjenjivati na stokove za koje, izričito za godinu u kojoj treba utvrditi TAC-ove, nije dostupna znanstveno utemeljena procjena ribolovnih mogućnosti; u ostalim slučajevima trebalo bi primjenjivati analitičke TAC-ove. S obzirom na ICES-ove i STECF-ove savjete povezane s dubokomorskim ribljim stokovima, oni stokovi za koje nije dostupna znanstveno utemeljena procjena relevantnih ribolovnih mogućnosti trebali bi podlijegati zaštitnim TAC-ovima iz ove Uredbe.
(11)
Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i osigurala egzistencija ribara Unije, ovu bi Uredbu trebalo primjenjivati od 1. siječnja 2015. Zbog razloga hitnosti ova Uredba trebala bi stupiti na snagu odmah nakon objave,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom za 2015. i 2016. utvrđuju godišnje ribolovne mogućnosti koje su na raspolaganju ribarskim plovilima Unije za riblje stokove određenih dubokomorskih vrsta u vodama Unije i u određenim vodama koje nisu vode Unije u kojima su potrebna ograničenja ulova.
Članak 2.
Definicije
1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„ribarsko plovilo Unije” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i registrirano je u Uniji;
(b)
„vode Unije” znači vode pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica, s izuzetkom voda koje graniče s područjima navedenima u Prilogu II. Ugovoru;
(c)
„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači količina koja se smije izloviti i iskrcati iz svakog ribljeg stoka svake godine;
(d)
„kvota” znači udjel TAC-a koji je raspodijeljen Uniji ili državi članici;
(e)
„međunarodne vode” znači vode koje nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom niti jedne države.
2. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije zona:
(a)
zone ICES-a (Međunarodnog vijeća za istraživanje mora) zemljopisna su područja navedena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5);
(b)
zone CECAF-a (Odbor za ribarstvo za istočni središnji Atlantik) zemljopisna su područja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
Članak 3.
TAC-ovi i raspodjele
U Prilogu ovoj Uredbi navedeni su TAC-ovi za dubokomorske vrste koje ulove ribarska plovila Unije u vodama Unije ili u određenim vodama koje nisu vode Unije, raspodjela tih TAC-ova među državama članicama i, prema potrebi, uvjeti koji su s time funkcionalno povezani.
Članak 4.
Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti
1. Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno u ovoj Uredbi ne dovode se u pitanje:
(a)
razmjene obavljene u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(b)
smanjenja i ponovne raspodjele obavljeni u skladu s člankom 37. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (7) ili u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008 (8);
(c)
dodatni istovari dopušteni u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96;
(d)
smanjenja obavljena u skladu s člancima 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
2. Članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu zaštitnom TAC-u, dok se članak 3. stavci 2. i 3. i članak 4. navedene Uredbe primjenjuju na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u, osim ako je u Prilogu ovoj Uredbi navedeno drukčije.
Članak 5.
Uvjeti za iskrcaj ulova i usputnog ulova
Riba koja potječe iz stokova za koje su utvrđeni TAC-ovi zadržava se na plovilu ili iskrcava jedino ako su ulove ostvarila ribarska plovila koja plove pod zastavom države članice koja raspolaže kvotom i ako ta kvota nije iscrpljena.
Članak 6.
Prijenos podataka
Kada u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 države članice Komisiji dostavljaju podatke o iskrcanim količinama ulova, one upotrebljavaju šifre stokova navedene u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 7.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2014.