NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 508/2014
ze dne 15. května 2014
o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, články 175 a 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2, čl. 195 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. července 2011 nazvané „Reforma společné rybářské politiky“ uvádí možné problémy, cíle a směry společné rybářské politiky po roce 2013. S ohledem na rozpravu následující po zveřejnění tohoto sdělení byla společná rybářská politika reformována nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4). Reforma společné rybářské politiky zahrnuje všechny hlavní prvky společné rybářské politiky včetně finančních aspektů. Aby mohly být dosaženy cíle uvedené reformy, je vhodné zrušit nařízení Rady (ES) č. 2328/2003 (5), nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (6), nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (7) a nařízení Rady (ES) č. 791/2007 (8) a nahradit je tímto nařízením.
Uznávajíce, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, by toto nařízení mělo rovněž podporovat další rozvoj integrované námořní politiky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (9).
(2)
Oblast působnosti Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) by měla zahrnovat podporu společné rybářské politiky pro zachování biologických mořských zdrojů, řízení rybolovu a loďstev využívajících těchto zdrojů a biologických sladkovodních zdrojů a akvakultury, jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo je provádí rybářská plavidla Unie nebo státní příslušníci členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Úspěch společné rybářské politiky závisí na účinném systému pro kontrolu, inspekce a vynucování, jakož i na dostupnosti spolehlivých kompletních údajích, a to jak pro účely vědeckého poradenství, tak pro účely provádění a kontroly. ENRF by proto měl tyto politiky podporovat.
(4)
Oblast působnosti ENRF by měla zahrnovat podporu integrované námořní politiky, včetně rozvoje a provádění koordinovaných operací a rozhodování v souvislosti s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími jakožto doplňkem různých politik EU, které se jich dotýkají, zejména v rámci společné rybářské politiky a dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Je nutné zajistit soudržnost a integraci v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova a povodí Středozemního a Černého moře.
(5)
Příjemci ENRF ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (11) mohou být hospodářské subjekty podle definice uvedené v čl. 4 bodu 30 nařízení (EU) č. 1380/2013, rybáři nebo organizace rybářů, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(6)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata nová strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, vycházející ze sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie. Prostředky by měly být soustředěny na splnění cílů strategie Evropa 2020, a to především cílů souvisejících se zaměstnaností, změnou klimatu a energetickou udržitelností, bojem proti chudobě a sociálním začleněním, a měla by být zlepšena účinnost větším zaměřením na výsledky. Zahrnutí integrované námořní politiky do ENRF také přispívá k hlavním cílům politik stanoveným ve strategii Evropa 2020 a je v souladu s obecnými cíli zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(7)
Aby bylo zajištěno, že ENRF bude přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a strategie Evropa 2020, je zapotřebí se zaměřit na omezený počet hlavních priorit vztahujících se k podpoře rybolovu a akvakultury, jež jsou udržitelné z hlediska životního prostředí, účinně využívají zdroje, jsou inovativní, konkurenceschopné a založené na znalostech, k podpoře provádění společné rybářské politiky, zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti, k podpoře uvádění na trh a zpracování, jakož i k podpoře provádění integrované námořní politiky.
(8)
Unie by měla ve všech fázích provádění ENRF usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(9)
Hlavním cílem společné rybářské politiky je zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury přispívaly k vytvoření dlouhodobě udržitelných ekologických podmínek, které jsou nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj. Společná rybářská politika by kromě toho měla přispívat ke zvýšení produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu a stabilním trhům a měla by zajišťovat dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny.
(10)
Je nanejvýš důležité lépe integrovat environmentální hlediska do společné rybářské politiky, která by měla plnit cíle environmentální politiky Unie a strategie Evropa 2020. Cílem společné rybářské politiky je dosažení využívání živých mořských biologických zdrojů, které pokud možno do roku 2015 a v každém případě do roku 2020 obnoví a udrží rybí populace na úrovních zajišťujících maximální udržitelný výnos. Společná rybářská politika by měla zavést přístup předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu. ENRF by tudíž měl přispívat k ochraně mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (12).
(11)
Financování výdajů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, by se mělo zaměřit na potřebu zjednodušení a mělo by posílit integraci obou politik. Rozšíření sdíleného řízení společných organizací trhu včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony, kontrolních činností a činností při shromažďování údajů by mělo dále přispět ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro Komisi i členské státy a k dosažení větší soudržnosti a účinnosti poskytované podpory.
(12)
Rozpočet Unie by měl financovat výdaje společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, a to buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Sdílené řízení s členskými státy by se nemělo vztahovat pouze na opatření na podporu rozvoje odvětví rybolovu, akvakultury a místního rozvoje se zapojením místních komunit, nýbrž také na zpracování a uvádění na trh a vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony, kontrolní činnosti a činnosti při shromažďování údajů, jakož i na integrovanou námořní politiku. Přímé řízení by se mělo vztahovat na vědecká doporučení, konkrétní opatření v oblasti kontroly a vynucování, dobrovolné příspěvky na regionální organizace pro řízení rybolovu, poradní sbory, informace o trhu, operace při provádění integrované námořní politiky a komunikační činnosti. Měly by být upřesněny druhy operací, které jsou způsobilé pro financování z ENRF.
(13)
Je nutné rozlišovat mezi kategoriemi opatření v oblasti kontroly a vynucování, která jsou spolufinancována v rámci sdíleného řízení, a opatření spolufinancovaná v rámci přímého řízení. Je zásadně důležité vyčlenit zdroje, které mají být přiděleny na kontrolu a shromažďování údajů v rámci sdíleného řízení, a zároveň umožnit pružnost mezi těmito dvěma kategoriemi opatření.
(14)
Podle nařízení (EU) č. 1380/2013 má být finanční podpora Unie v rámci ENRF podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Tento požadavek má odrážet odpovědnost Unie zajišťovat ve veřejném zájmu zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky podle článku 3 Smlouvy o fungování EU.
(15)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo podrýváno, pokud by se finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplácela hospodářským subjektům, které ex-ante nesplňují požadavky související s veřejným zájmem na zachování biologických mořských zdrojů. Proto by žádosti hospodářských subjektů měly být přípustné pro financování v rámci ENRF pouze za podmínky, že během určité doby před podáním žádosti o podporu se hospodářské subjekty nedopustily závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a že nebyly zapojeny do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel zařazených na unijní seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí, které jsou určeny jako nespolupracující země podle tohoto.
(16)
Příjemci by navíc po podání žádosti o podporu měli nadále splňovat tyto požadavky na přípustnost, a to po celou dobu provádění činnosti a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby.
(17)
Pokud příjemce nesplní podmínky týkající se způsobilosti a trvanlivosti, měly by se uplatnit finanční důsledky a opravy. Pro určení výše takové finanční opravy, je třeba vzít v úvahu povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu ze strany příjemce a význam příspěvku ENRF pro hospodářskou činnost příjemce.
(18)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo rovněž podrýváno, pokud by byla finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplacena členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z pravidel společné rybářské politiky týkajících se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů, například povinností shromažďování údajů a provádění kontroly. Pokud tyto povinnosti nejsou plněny, existuje riziko, že by členské státy nezjistily nepřípustné žádosti nebo nezpůsobilé operace.
(19)
Za účelem zabránění nezpůsobilým platbám a poskytnutí stimulace členskému státu k dodržování pravidel společné rybářské politiky by mělo být upraveno přerušení platební lhůty a pozastavení plateb, coby preventivní opatření, která jsou dočasná a mají omezenou oblast působnosti. Finanční opravy, které mají konečné a neodvolatelné následky, by se měly použít pouze na výdaje, které jsou postiženy případy nedodržování.
(20)
Aby se zlepšila koordinace a harmonizované provádění fondů poskytujících podporu v rámci politiky soudržnosti, což je Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti, s fondy pro rozvoj venkova a námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a ENRF, byla pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy ESI“) přijata společná ustanovení v nařízení (EU) č. 1303/2013. Vzhledem ke zvláštnostem odvětví, na něž se vztahuje společná rybářská politika a integrovaná námořní politika, obsahuje toto nařízení navíc k nařízení (EU) č. 1303/2013 některá zvláštní doplňující ustanovení.
(21)
Na operační program a na celý programový cyklus by se s přihlédnutím k rozsahu státní správy členských států a celkové výši veřejných výdajů vyčleněných na daný operační program měla vztahovat zásada proporcionality.
(22)
Komise by na základě transparentních a objektivních kritérií měla vypracovat roční rozpis dostupných položek závazků pro jednotlivé členské státy Tato kritéria by měla zahrnovat ukazatele vyjadřující velikost odvětví rybolovu a akvakultury, rozsah odpovědností, které jsou předmětem kontroly a shromažďování údajů, historické přidělené prostředky podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historickou spotřebu podle nařízení (ES) č. 861/2006.
(23)
Splnění některých zvláštních předběžných podmínek je v kontextu společné rybářské politiky nanejvýš důležité, zejména pokud jde o předkládání zprávy o rybolovné kapacitě a víceletého vnitrostátního strategického plánu pro akvakulturu a prokázanou správní kapacitu, umožňující dosáhnout souladu s požadavky na údaje pro řízení rybolovu a prosadit provádění systému Unie pro kontrolu, inspekce a vynucování.
(24)
Ve shodě s cílem zjednodušení by měly všechny činnosti ENRF, které spadají do působnosti sdíleného řízení, včetně řízení a shromažďování údajů, probíhat formou jediného operačního programu pro každý členský stát, v souladu s vnitrostátním uspořádáním tohoto členského státu. Programové období by mělo zahrnovat dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Členské státy by při přípravě jediného operačního programu měly zajistit, aby obsah a velikost jejich operačních programů odrážely záměr docílit zjednodušení. Každý program by měl určit strategii pro splnění cílů v souvislosti s prioritami Unie pro ENRF a výběr příslušných opatření. Je třeba, aby programování bylo v souladu s těmito prioritami Unie a zároveň přizpůsobeno podle vnitrostátního kontextu, přičemž by mělo doplňovat jiné politiky Unie, zejména politiku rozvoje venkova a politiku soudržnosti.
(25)
V zájmu podpory drobného pobřežního rybolovu by členské státy, u nichž drobný pobřežní rybolov představuje významnou složku, měly ke svým operačním programům připojit akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu.
(26)
Aby členské státy při provádění ENRF přispěly k cíli docílit zjednodušení a snížit náklady na kontrolu, jakož i a míru chyb, měly by co nejvíce využívat možností spočívajících v uplatňování zjednodušených forem grantů podle nařízení (EU) č. 1303/2013.
(27)
Za účelem vynucení povinnosti kontroly v rámci společné rybářské politiky by členské státy měly vypracovat oddíl o kontrole operačního programu v souladu s prioritami Unie přijatými Komisí pro tuto oblast politiky. S cílem přizpůsobit operační program vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly a vynucování by měl být kontrolní oddíl operačních programů pravidelně revidován na základě změn priorit Unie v politice kontroly a vynucování v rámci společné rybářské politiky. Tyto změny by měla schvalovat Komise. V zájmu zachování pružnosti při programování činností v oblasti kontroly by revize kontrolního oddílu operačního programu měla být předmětem zjednodušeného postupu.
(28)
Členské státy by měly vypracovat oddíl operačního programu o shromažďování údajů, v souladu s víceletým programem Unie podle nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (13). Členské státy by se rovněž měly přizpůsobit specifickým potřebám činností při shromažďování údajů tím, že v souladu s uvedeným nařízením vypracují pracovní plán, který by podléhal schválení Komisí.
(29)
Finanční prostředky podléhající přímému řízení s výjimkou technické pomoci Komise by měly být předběžně definovány na základě cílů s 5 % pružností a řízeny prostřednictvím ročních pracovních programů.
(30)
Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu je nezbytné stimulovat investice do inovací a poskytovat jim podporu. V zájmu dosažení vyšší úrovně účasti by měl být zjednodušen postup podávání žádostí o podporu pro inovace.
(31)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu a námořních činností je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. ENRF by proto měl podporovat poradenské služby, spolupráci mezi vědci a rybáři, odbornou přípravu, celoživotní učení, povzbuzovat šíření znalostí přispívat ke zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti hospodářských subjektů a podporovat sociální dialog. Manželům, manželkám a životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů by jako uznání jejich úlohy v rybářských komunitách měla za určitých podmínek být rovněž být poskytnuta podpora pro odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření znalostí a navazování kontaktů, přispívající k jejich odbornému rozvoji.
(32)
Ve snaze pomoci mladým lidem, kteří se setkávají s nesnázemi v přístupu na trh práce v odvětví rybolovu v době přetrvávající finanční krize, by ENRF měl podpořit program odborné přípravy a kurzy o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů.
(33)
S vědomím potenciálu, který rybářům věnujícím se drobnému pobřežnímu rybolovu nabízí diverzifikace a jejich zásadní role v pobřežních komunitách, by měl ENRF poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
(34)
Vytvoření a rozvoj nové hospodářské činnosti v odvětví rybolovu mladými rybáři jsou finančně náročné a představují prvek, který by měl být zohledněn při přidělování a směřování finančních prostředků v rámci ENRF. Tento vývoj má zásadní význam pro konkurenceschopnost odvětví rybolovu v Unii. Proto by měla být zavedena podpora pro mladé rybáře zahajující rybolovnou činnost, s cílem usnadnit jim zakládání podniků. Aby se zajistila životaschopnost nových hospodářských činností podporovaných ENRF, podpora by měla být podmíněna získáním nutných dovedností a schopností. Podpora zahájení podnikání by měla pouze přispět k pořízení prvního rybářského plavidla.
(35)
V zájmu splnění zdravotních a bezpečnostních požadavků na plavidlech je žádoucí, aby ENRF podporoval investice vztahující se k bezpečnosti, pracovním podmínkám, zdraví a hygieně na plavidlech, jestliže podporované investice přesahují rámec požadavků podle unijních a vnitrostátních právních předpisů.
(36)
Měla by být stanovena pravidla pro přidělování příspěvků a finančních náhrad pro rybáře a majitele rybářských plavidel v případě dočasného přerušení rybolovných činností, jestliže k tomuto přerušení došlo přímým důsledkem některých opatření pro zachování zdrojů, s výjimkou stanovení a přidělování rybolovných práv, jestliže je stanoveno v některých plánech řízení rybolovu Unie nebo jednotlivých států, nebo je důsledkem neobnovení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo protokolů k těmto dohodám. Tato pravidla by měla být stanovena rovněž v případech trvalého ukončení rybolovných činností.
(37)
Za určitých podmínek by mělo být možné přispívat z ENRF do vzájemných fondů, které rybářům poskytují náhrady za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou katastrofou a náklady na záchrannou akci.
(38)
Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům by mělo být možné podporovat z ENRF navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
(39)
Je nanejvýš důležité do ENRF integrovat environmentální hlediska a podporovat provádění ochranných opatření v rámci společné rybářské politiky, je však nutné brát při tom ohled na různé podmínky ve vodách celé Unie. Pro tento účel je nezbytné přijmout regionalizovaný přístup k ochranným opatřením.
(40)
Podobně by měl ENRF podporovat snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, zejména podporou ekologických inovací, selektivnějších zařízení a vybavení, jakož i prostřednictvím opatření na ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů a poskytovaných služeb, v souladu se strategií EU pro biologickou rozmanitost do roku 2020.
(41)
V souladu s hlavním cílem strategie Evropa 2020 souvisejícím se zmírňováním změny klimatu a energetickou účinností by mělo být možné podporovat z ENRF investice do lodí a energetických auditů.
(42)
S cílem zmírňování dopadů změny klimatu a zvyšování energetické účinnosti rybářských plavidel by mělo být možné poskytovat podporu na modernizaci hlavních nebo pomocných motorů a jejich nahrazení, pokud jsou při výběru upřednostněny hospodářské subjekty zabývající se drobným pobřežním rybolovem, aby se usnadnil jejich přístup k financování, a pokud větší vozidla přispívají ke snížení výkonu motoru.
(43)
Aby nedošlo k ohrožení cíle udržitelnosti reformy společné rybářské politiky, měl by být omezen objem finanční podpory, kterou lze věnovat na opatření týkající se loďstva, jako je dočasné nebo trvalé ukončení rybolovných činností, jakož i výměna motorů, a měla by být stanovena lhůta, během které lze udělit tuto finanční podporu v případě trvalého ukončení rybolovných činností.
(44)
V souladu se zákazem výmětů, který je součástí společné rybářské politiky, by měl ENRF podporovat investice do plavidel zaměřené na co nejlepší využití nežádoucích úlovků ryb a zhodnocení nedostatečně využívaných složek úlovků. S ohledem na nedostatek zdrojů je nutné maximalizovat hodnotu ulovených ryb, proto by měl ENRF podporovat rovněž investice do plavidel s cílem zvýšit obchodní hodnotu ulovených ryb.
(45)
S vědomím důležitosti rybářských přístavů, míst vykládky a přístřešků by měl ENRF podporovat příslušné investice, zejména zaměřené na zvýšení energetické účinnosti, ochrany životního prostředí, kvality vyložených produktů, a na zvýšení bezpečnosti a zlepšení pracovních podmínek.
(46)
Pro Unii je životně důležité, aby byla dosažena udržitelná rovnováha mezi zdroji pitné vody a jejich využíváním. Proto je třeba přijmout vhodná opatření pro podporu vnitrozemského rybolovu, při současném udržení ekonomické životaschopnosti těchto odvětví.
(47)
V souladu se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 19. září 2002 nazvaným „Strategie pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ a sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. dubna 2013 nazvaným „Strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury v EU“, cíli společné rybářské politiky a strategií Evropa 2020 by měl ENRF podporovat ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
(48)
S ohledem na možný dopad úniku hospodářských zvířat z oblastí akvakultury na divoké mořské populace by ENRF neměla poskytovat pobídky k chovu geneticky modifikovaných organismů.
(49)
Akvakultura přispívá k růstu a zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech. Proto je zásadně důležité, aby byl ENRF přístupný zejména pro malé a střední podniky v odvětví akvakultury a podílel se na uvádění nových chovatelů v oblasti akvakultury do podnikání. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti akvakultury je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF inovativní operace, obchodní rozvoj podniků v oblasti akvakultury obecně, včetně nepotravinářské akvakultury a akvakultury na moři, a doplňkové činnosti, jako například cestovní ruch s nabídkou rybaření, environmentální služby týkající se oblasti akvakultury nebo vzdělávací činnosti.
(50)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti činností v oblasti akvakultury je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF celoživotní učení a vytváření sítí povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů.
(51)
S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF strategická rozhodnutí celostátních a regionálních orgánů, především pokud jde o vymezování a mapování zón, jež mohou být pro rozvoj akvakultury považovány za nejvhodnější.
(52)
S cílem podporovat ekologicky, sociálně a hospodářsky udržitelnou akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF činnosti v odvětví akvakultury, které jsou vysoce šetrné k životnímu prostředí, přechod podniků v odvětví akvakultury na environmentální řízení, využití systémů auditu, jakož i přechod na ekologickou akvakulturu. Ve stejném duchu by měl ENRF mít rovněž možnost podporovat akvakulturu poskytující zvláštní environmentální služby.
(53)
S vědomím důležitosti ochrany spotřebitele by mělo být možné z ENRF odpovídajícím způsobem podporovat chovatele s cílem vyloučit či zmírňovat rizika pro zdraví lidí a zvířat, která může chov v oblasti akvakultury vytvářet.
(54)
S poznáním rizik investic do činností akvakultury by ENRF měl mít možnost povzbuzovat bezpečnost podnikání příspěvky k pojištění populací akvakultury, a tím i zajištění příjmů producentů v případě mimořádných výrobních ztrát, zejména v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů, náhlých změn kvality vody, chorob nebo škůdců rostlin a zničení výrobních zařízení.
(55)
Vzhledem k tomu, že přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit po řadu let prokazuje svou užitečnost pro podporu rozvoje rybolovu a akvakultury, jakož i venkovských oblastí tím, že bere v potaz potřeby mnoha odvětví pro domácí rozvoj, je nutné poskytovat podporu i nadále a do budoucna ji posilovat.
(56)
V odvětví rybolovu a akvakultury by měl místní rozvoj se zapojením místních komunit podpořit inovační přístupy k vytváření růstu a pracovních míst, zejména poskytnutím přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací místního hospodářství směrem k novým hospodářským činnostem, včetně činností nabízených „modrým růstem“ a širšími námořními odvětvími.
(57)
Udržitelný rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury by měl přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 souvisejícím s podporou sociálního začleňování a snižování chudoby, s vytvářením pracovních míst a také s povzbuzováním inovací na místní úrovni. Mělo by to rovněž přispět k dosažení cíle posilování územní soudržnosti, který je hlavní prioritou zakotvenou ve Smlouvě o fungování EU.
(58)
Komunitně vedený místní rozvoj by měl být založen na přístupu zdola nahoru s využitím místních partnerství, která jsou složena ze zástupců veřejného, soukromého i občanského sektoru a odrážejí přesně složení místní společnosti. Tito místní aktéři mají nejlepší možnosti k tomu, aby vypracovali a prováděli integrované víceodvětvové strategie komunitně vedeného místního rozvoje, které budou plnit potřeby jejich místní rybolovné oblasti. Je důležité zajistit, aby žádná jednotlivá zájmová skupina neměla v rozhodovacích orgánech místních akčních skupin v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“) více než 49 % hlasovacích práv.
(59)
Základním rysem tohoto přístupu je vytváření sítí mezi místními partnerstvími. Spolupráce mezi místními partnerstvími je tedy důležitým rozvojovým nástrojem, který by měl být z ENRF podporován.
(60)
Podpora ENRF rybolovným oblastem by měla být koordinována s podporou místního rozvoje, kterou nabízejí další fondy Unie, a měla by zahrnovat všechny aspekty přípravy a provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje a činnosti skupin FLAG, jakož i náklady na oživení místní oblasti a provoz místního partnerství.
(61)
V zájmu zajištění životaschopnosti odvětví rybolovu a akvakultury na vysoce konkurenčním trhu je nezbytné přijmout ustanovení o poskytnutí podpory na provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (14), a na činnosti zpracování a uvádění na trh prováděné hospodářskými subjekty ve snaze maximalizovat hodnotu produktů rybolovu a akvakultury. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře činností, které začleňují činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh nebo představují inovativní procesy nebo metody. Při udělování podpory by měly být upřednostňovány organizace producentů a sdružení organizací producentů. Pokud jde o plány produkce a uvádění produktů na trh, měly by pro podporu být způsobilé pouze tyto organizace a sdružení. Ve snaze přizpůsobit se nové politice zákazu výmětů by měl ENRF podporovat také zpracování nežádoucích úlovků.
(62)
Nařízení (EU) č. 1379/2013 stanoví mechanismus skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě na podporu větší stability trhu. V zájmu zajištění přechodu z mechanizmů tržní intervence na nové zaměření na plánování a řízení činností produkce a uvádění na trh by do 31. prosince 2018 měla být ukončena veškerá podpora poskytovaná ze strany ENRF.
(63)
S uvědoměním rostoucí konkurence, které jsou vystaveni rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu, by mělo být možné podporovat z ENRF podnikatelské iniciativy, kterými rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu dodávají přidanou hodnotu uloveným rybám, a to zejména zpracováním a přímým prodejem svého úlovku.
(64)
Vzhledem k tomu, že se rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech Unie potýkají s problémy způsobenými zejména jejich odlehlostí a specifickými klimatickými podmínkami, mělo by být možné zohlednit v rámci ENRF zvláštní obtíže těchto regionů, uznané v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
(65)
Aby bylo možné udržet konkurenceschopnost určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie vůči podobným produktům z jiných regionů Unie, Unie zavedla v roce 1992 opatření k vyrovnání souvisejících dodatečných nákladů v odvětví rybolovu. Opatření vztahující se na období 2007-2013 jsou stanovena v nařízení (ES) č. 791/2007. Je nezbytné i nadále od 1. ledna 2014 poskytovat podporu na vyrovnání dodatečných nákladů lovu, chovu, výroby a pro uvádění některých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie na trh, tak aby toto vyrovnání přispělo k zachování hospodářské životaschopnosti hospodářských subjektů z těchto regionů.
(66)
S ohledem na rozdílné podmínky uvádění na trh v nejvzdálenějších regionech, na výkyvy v odlovu a populacích a na tržní poptávku je třeba ponechat na jednotlivých členských státech, aby stanovily nárok na vyrovnání pro produkty rybolovu, jejich příslušná maximální množství a částku vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených dotčeným členským státům.
(67)
Členské státy by měly být oprávněny určit seznam a množství dotčených produktů rybolovu a výši vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených příslušnému členskému státu. Je rovněž třeba, aby byly oprávněny upravit své plány vyrovnání, pokud to lze odůvodnit měnícími se podmínkami.
(68)
Členské státy by měly stanovit částku vyrovnání ve výši umožňující vhodné vyrovnání dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění nejvzdálenějších regionů. Aby se zabránilo nadměrnému vyrovnání, částka by měla být úměrná dodatečným nákladům, které podpora vyrovnává. Za tímto účelem je také třeba, aby se vzaly v potaz další typy veřejné intervence, které mají dopad na úroveň dodatečných nákladů.
(69)
Je nanejvýš důležité, aby členské státy a hospodářské subjekty měly nezbytné prostředky pro provádění kontrol na vysoké úrovni, a tak zaručit dodržování pravidel společné rybářské politiky a zároveň zabezpečit udržitelné využívání živých vodních zdrojů. Mělo by proto být možné podporovat z ENRF členské státy a provozovatele v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 (15). Vytvořením kultury dodržování pravidel by tato podpora měla přispívat k udržitelnému rozvoji.
(70)
V duchu logiky jediného fondu by se v rámci ENRF měla zvýšit podpora poskytovaná na základě nařízení (ES) č. 861/2006 členským státům s ohledem na výdaje vynaložené v souvislosti s prováděním systému Unie pro kontrolu ENRF.
(71)
V souladu s cíli politiky Unie pro kontrolu a vynucování se jako vhodné jeví při používání hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků ke kontrole rybolovu přesně určit minimální dobu, která by poskytovala základ pro podporu v rámci ENRF.
(72)
S ohledem na význam spolupráce mezi členskými státy v oblasti kontroly by mělo být možné poskytovat z ENRF pro tento účel podporu.
(73)
Je třeba přijmout opatření na podporu shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu podle víceletého programu Unie, a to zejména na podporu vnitrostátních programů, správy a využívání údajů pro vědeckou analýzu a provádění společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytovaná členským státům podle nařízení (ES) č. 861/2006 na výdaje vynaložené v souvislosti se shromažďováním, správou a využíváním údajů o rybolovu v rámci ENRF.
(74)
Řádná a účinná rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky by měla být podpořena činnostmi v oblasti výzkumu a spolupráce a poskytováním vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení potřebných pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně biogeograficky citlivých oblastí.
(75)
Rovněž je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy, případně se třetími zeměmi, při shromažďování údajů v rámci stejného moře, jakož i s příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty.
(76)
Cílem integrované námořní politiky je podpora udržitelného využívání moří a oceánů a rozvoj koordinovaného, soudržného a transparentního rozhodování ve vztahu k politikám týkajícím se oceánů, moří, ostrovů, pobřežních a nejvzdálenějších regionů a námořních odvětví, jak uvádí sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“.
(77)
Jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1255/2011, v závěrech Rady, v usneseních Evropského parlamentu a ve stanoviscích Výboru regionů, pro provádění a další rozvoj integrované námořní politiky Unie je potřebné trvalé financování. Očekává se, že rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(78)
ENRF by měl přispět k podpoře všech úrovní integrované námořní správy, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů a dalšího rozvoje a provádění strategií pro oblasti jednotlivých moří. Tyto strategie jsou zaměřeny na vytvoření integrovaného rámce pro řešení společných problémů v oblastech jednotlivých evropských moří a na posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami s cílem maximalizovat využití finančních nástrojů a fondů Unie a přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. V této souvislosti mohou opatření a mechanismy zaměřené na lepší spolupráci mezi členskými státy zahrnovat přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci mezi námořními službami, např. činnosti v rámci Evropského fóra pro služby pobřežní ochrany, s cílem podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v zájmu dosažení efektivnosti a soudržnosti, a to v rámci stávajících příslušných právních předpisů Unie.
(79)
Je třeba, aby měl ENRF možnost rovněž podporoval další rozvoj nástrojů pro vytváření synergií mezi iniciativami v různých odvětvích s dopadem na moře, oceány a pobřeží. To je případ integrovaného námořního dohledu, jehož cílem je zlepšit námořní situační uvědomování prostřednictvím posílené a bezpečné výměny informací mezi jednotlivými odvětvími. Z ENRF by však neměly být financovány operace související s námořním dohledem spadající do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU.
(80)
Propojení informačních systémů řízených těmito odvětvími může vyžadovat mobilizaci vlastních mechanismů financování těchto systémů, a to soudržným způsobem a v souladu se Smlouvou o fungování EU. Územní plánování námořních prostor a integrovaná správa pobřežních oblastí zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji mořských a pobřežních oblastí a k dosažení cílů ekosystémového řízení a rozvoje propojení země a moře. Tyto nástroje jsou také důležité pro řízení různých využití našich pobřeží, moří a oceánů s cílem umožnit jejich udržitelný hospodářský rozvoj a podpořit přeshraniční investice, zatímco provádění směrnice 2008/56/ES bude blíže vymezovat hranice udržitelnosti lidských činností majících dopad na mořské prostředí. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využití údajů o stavu oceánů a moří.
(81)
ENRF by měl rovněž podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a konkurenceschopnost v rámci námořních odvětví a pobřežních regionů. Je zvláště důležité rozpoznat regulativní překážky a nedostatky dovedností, které brání růstu v rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětvích, jakož i operace zaměřené na podporu investic do technologických inovací nezbytných pro zlepšení podnikatelského potenciálu mořských a námořních aplikací.
(82)
ENRF by se měl doplňovat a zachovávat soulad s existujícími i budoucími finančními nástroji, které dávají k dispozici Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, k podpoře udržitelného hospodářského, sociálního a územního rozvoje, ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží, k posílení účinnosti spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony, s přihlédnutím ke stanovení pořadí důležitosti a pokroku vnitrostátních a místních projektů. ERNF by měl navazovat na jiné politiky Unie, které mohou zahrnovat námořní prvek, zejména na EFRR, Fond soudržnosti a ESF, jakož i program Horizont 2020 zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (16).
(83)
V úsilí o dosažení cílů společné rybářské politiky na globální úrovni se Unie aktivně podílí na činnosti mezinárodních organizací. Proto je nezbytné, aby Unie přispívala na činnost organizací, které pomáhají zajistit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů na volném moři a ve vodách třetích zemí. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytnutá mezinárodním organizacím na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(84)
Pro zlepšení správy v rámci společné rybářské politiky a zajištění účinného fungování poradních sborů je nezbytné, aby poradním sborům bylo poskytnuto dostatečné a trvalé financování, které by jim umožnilo účinně vykonávat jejich poradní roli v rámci společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla podpora poskytnutá poradním sborům v rámci ENRF nahradit podporu poskytovanou regionálním poradním sborům na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(85)
Je potřeba, aby ENRF formou technické pomoci usnadnil provádění operačního programu a mimo jiné podporoval inovativní přístupy a postupy umožňující jednoduché a transparentní provádění. Technická pomoc by měla zahrnovat také vytvoření evropské sítě skupin FLAG se zaměřením na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a podporu spolupráce mezi místními partnerstvími.
(86)
V zájmu dobrého pracovního partnerství a náležité podpory ze strany Unie je třeba zajistit co nejširší informovanost o podpoře Unie a její publicitu. Orgány odpovědné za řízení pomoci by měly být rovněž odpovědné za tato hlediska informovanosti a publicity i za průběžné informování Komise o příslušných přijatých opatřeních.
(87)
V souvislosti se všemi operacemi financovanými na základě tohoto nařízení, a to jak v rámci sdíleného, tak přímého řízení, je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Unie řádným uplatňováním příslušných právních předpisů týkajících se ochrany těchto zájmů a náležitou kontrolou prováděnou členskými státy a Komisí.
(88)
Aby bylo možné řešit specifické podmínky společné rybářské politiky uvedené v nařízení (EU) č. 1380/2013 a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení platební lhůty stanoveným v nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud členský stát nebo subjekt nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby.
(89)
Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení platební lhůty také možnost pozastavit platby v případě závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky členským státem.
(90)
Operační programy by měl být předmětem monitorování a hodnocení s cílem zlepšit jejich kvalitu a prokázat jejich splnění. Komise by měla vytvořit rámec pro společný systém monitorování a hodnocení, mimo jiné zajišťující, že příslušné údaje budou k dispozici včas. V této souvislosti je třeba, aby byl určen seznam ukazatelů a aby Komise vypracovala posouzení dopadů politiky ENRF ve vztahu ke specifickým cílům.
(91)
Odpovědnost za monitorování provádění operačního programu by měl společně nést řídící orgán a monitorovací výbor zřízený pro tento účel. K tomu by měly být určeny příslušné pravomoci řídícího orgánu a monitorovacího výboru. Monitorování operačního programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění, která se zasílá Komisi.
(92)
Aby se zlepšila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Příslušné internetové stránky všech členských států by měly být přístupné rovněž z jediné oficiální webové stránky Unie, aby byl občanům z různých členských států usnadněn přístup k informacím zveřejňovaným členskými státy. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům Unie poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci ENRF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky Unie. Aniž je dotčeno používání směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17), může toto zveřejnění v souladu s vnitrostátními právními předpisy zahrnovat jména fyzických osob.
(93)
Za účelem doplnění a změn některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení doby trvání a příslušných počátečních nebo koncových dat doby ve vztahu ke kritériím přípustnosti žádostí, upravení procentuálních podílů týkajících se orientačního rozdělení finančních prostředků mezi cíle v rámci přímého řízení, vymezení způsobilých operací a nákladů pro investice do rybářských plavidel nebo jednotlivých zařízení, týkající se hygienických, zdravotních, bezpečnostních nebo pracovních podmínek, definice způsobilých nákladů podle opatření na ochranu a obnovu mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností, vymezení nákladů způsobilých pro podporu investic do zařízení nebo rybářských plavidel zaměřených na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel, vymezení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních obtíží nejvzdálenějších regionů, vymezení případů nedodržení ze strany členských států, jež mohou způsobit přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb, vymezení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, jakož i kritérií pro používání finančních oprav na základě paušálních sazeb nebo extrapolace a vymezení obsahu a vytvoření rámce společného systému monitorování a hodnocení.
(94)
Pro usnadnění hladkého přechodu ze systému zavedeného nařízením (ES) č. 1198/2006 na systém zavedený tímto nařízením by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU v souvislosti se stanovením přechodných ustanovení.
(95)
Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je obzvláště důležité, aby Komise vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(96)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení ročního rozpisu celkových zdrojů, které jsou k dispozici pro závazky v rámci sdíleného řízení, v členění podle členských států, schválení operačních programů a jejich změn, schválení pracovních plánů pro shromažďování údajů, schválení ročních pracovních programů týkajících se technické pomoci z podnětu Komise, konstatování toho, že existují důkazy poukazující na nedodržení povinností v rámci společné rybářské politiky, konstatování toho, že členský stát nesplnil své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, úplné nebo částečné pozastavení vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu a provedení finanční opravy zrušením celé podpory Unie na operační program nebo její části. Komise by měla přijímat tyto prováděcí akty bez použití nařízení (EU) č. 182/2011.
(97)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být rovněž svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o předkládání jednotlivých částí operačního programu, jednací řád, formát a časové rozvrhy týkající se schvalování a předkládání operačního programu a jeho změn, roční pracovní program podle kapitol I a II hlavy VI, podobu plánu vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, použití různých procentních bodů míry veřejné podpory, vzor, který má být členskými státy použit při předkládání finančních údajů Komisi, stanovení zvláštních ukazatelů pro priority Unie, pravidla pro informace zasílané členskými státy a údaje a synergie mezi možnými zdroji údajů, formu a předkládání výroční zprávy o provádění a jednotlivé části, které mají být zahrnuty do předběžných hodnocení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 a měl by být použit přezkumný postup.
(98)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být dále svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí skutečných priorit Unie pro vynucování a kontrolu, zahrnující podrobnosti o případných změnách těchto priorit, stanovení pravidel pro předkládání údajů poskytovaných řídícími orgány, technické vlastnosti informací a propagační opatření pro danou operaci a pokyny pro vytvoření znaku a určení standardních barev. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. V zájmu zajištění jednoduššího a rychlejšího postupu by měl být použit poradní postup.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být s ohledem strukturální obtíže, s nimiž se členské státy potýkají při rozvoji odvětví rybolovu, akvakultury a námořního odvětví, jakož i z důvodu omezených finančních prostředků členských států, dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu a dopadu operací, které mají být financovány v rámci operačních programů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(100)
Režim podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje režimy podpory zřízené nařízením (ES) č. 2328/2003, nařízením (ES) č. 861/2006, nařízením (ES) č. 1198/2006, nařízením (ES) č. 791/2007, nařízením (EU) č. 1255/2011 a článkem 103 nařízení (ES) č. 1224/2009. Uvedená nařízení a ustanovení by proto měla být zrušena s účinkem od 1. ledna 2014. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013.
(101)
Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU) č. 1303/2013. Toto nařízení by se proto mělo použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení vymezuje finanční opatření Unie pro provádění:
a)
společné rybářské politiky;
b)
příslušných opatření týkajících se mořského práva;
c)
udržitelného rozvoje rybolovných a akvakulturních oblast a vnitrozemského rybolovu; a
d)
integrované námořní politiky.
Článek 2
Územní působnost
Toto nařízení se vztahuje na operace prováděné na území Unie, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, článku 5 nařízení (EU) č. 1379/13, článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„společným prostředím pro sdílení informací“ síť systémů s decentralizovanou strukturou, vyvinutá pro účely výměny informací mezi jednotlivými uživateli za účelem zlepšení situační informovanosti o činnostech na moři;
2)
„meziodvětvovými operacemi“ ty iniciativy, které jsou vzájemně výhodné pro různá odvětví nebo odvětvové politiky, jak jsou uvedeny ve Smlouvě o fungování EU, a kterých není možné zcela dosáhnout prostřednictvím opatření zahrnutých v příslušných oblastech politiky;
3)
„systémem pro elektronické zaznamenávání a hlášení“ systém pro elektronické zaznamenávání a předávání údajů podle nařízení (ES) č. 1224/2009;
4)
„Evropskou námořní sítí pro pozorování a sběr dat“ síť, která začleňuje příslušné vnitrostátní námořní programy pro pozorování a shromažďování údajů do společného a přístupného evropského zdroje;
5)
„rybolovnou a akvakulturní oblastí“ oblast, která zahrnuje pobřeží moře, břehy řeky či jezera nebo rybníky či povodí, s významnou úrovní zaměstnanosti v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která je ze zeměpisného, hospodářského a sociálního hlediska funkčně stejnorodá a jež byla jako taková označena členským státem;
6)
„rybářem“ každá osoba, která provozuje komerční rybolov, jak je chápán členským státem;
7)
„vnitrozemským rybolovem“ rybolovné činnosti provozované pro obchodní účely ve vnitrozemských vodách prostřednictvím plavidel nebo jiných zařízení včetně zařízení používaných pro rybolov pod ledem;
8)
„integrovaným řízením pobřežních zón“ strategie a opatření, jaké jsou například uvedeny v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2002/413/ES (18);
9)
„integrovanou námořní správou“ se rozumí koordinované řízení všech odvětvových politik na úrovni Unie týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů;
10)
„integrovanou námořní politikou“ politika Unie, jejímž cílem je podpořit koordinované a soudržné rozhodování za účelem maximalizace udržitelného rozvoje, hospodářského růstu a sociální soudržnosti členských států a zejména pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i námořních odvětví, a to prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce;
11)
„integrovaným námořním dohledem“ iniciativa Unie, jejímž cílem je zvýšit efektivitu a účelnost činností dohledu v evropských mořích prostřednictvím výměny informací a spolupráce napříč odvětvími a hranicemi;
12)
„územním plánováním námořních prostor“ proces, kterým příslušné orgány členských států analyzují a organizují lidské činnosti v mořských oblastech za účelem dosažení ekologických, ekonomických a sociálních cílů;
13)
„opatřením“ se rozumí soubor operací;
14)
„drobným pobřežním rybolovem“ rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečná rybolovná zařízení uvedená v tabulce 3 v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (19);
15)
„plavidly provozovanými výlučně ve vnitrozemských vodách“ se rozumí plavidla zabývající se obchodním rybolovem ve vnitrozemských vodách, která nejsou zahrnuta do rejstříku rybářského loďstva Unie.
HLAVA II
OBECNÝ RÁMEC
KAPITOLA I
Zřízení Evropského námořního a rybářského fondu a jeho cíle
Článek 4
Zřízení
Zřizuje se Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Článek 5
Cíle
ENRF přispívá k dosahování těchto cílů:
a)
podpora rybolovu a akvakultury, jež jsou konkurenceschopné, ekologicky udržitelné, hospodářsky životaschopné a sociálně odpovědné;
b)
podpora provádění společné rybářské politiky;
c)
podpora vyváženého a komplexního územního rozvoje rybolovných a akvakulturních oblastí;
d)
posilováním rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku;
Sledování těchto cílů nesmí vést ke zvyšování rybolovné kapacity.
Článek 6
Priority Unie
ENRF přispívá ke strategii Evropa 2020 a k provádění společné rybářské politiky. Naplňuje níže uvedené priority Unie v oblasti udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury a souvisejících činností, které odrážejí příslušné tematické cíle uvedené v nařízení (EU) č. 1303/2013:
1)
Podpora environmentálně udržitelného, inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech a účinně využívajícího zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí včetně předcházení nežádoucím úlovkům a jejich co nejvýraznějšího možného omezení;
b)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a ekosystémů;
c)
zajištění rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků zabývajících se rybolovem včetně drobného pobřežního loďstva a zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek;
e)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací včetně zvyšování energetické účinnosti a předávání znalostí;
f)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
2)
Podpora environmentálně udržitelné, inovativní a konkurenceschopné akvakultury založené na znalostech a účinně využívající zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí;
b)
zlepšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků akvakultury včetně zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek, zejména v případě malých a středních podniků;
c)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a posílení ekosystémů souvisejících s akvakulturou a podpora akvakultury účinně využívající zdroje;
d)
podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a veřejného zdraví a bezpečnosti;
e)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
3)
Podpora provádění společné rybářské politiky sledováním těchto specifických cílů:
a)
zdokonalení a poskytování vědeckých poznatků, jakož i zlepšení shromažďování údajů a jejich správy;
b)
poskytnutí podpory pro monitorování, kontroly a vynucování, posílení institucionální kapacity a efektivní veřejné správy, aniž by se zvýšila administrativní zátěž;
4)
Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti sledováním tohoto specifického cíle: podpora hospodářského růstu, sociálního začleňování a vytváření pracovních míst a podpora uplatnitelnosti na trhu práce a mobility pracovních sil v pobřežních a vnitrozemských komunitách závislých na rybolovu a akvakultuře, včetně diverzifikace činností v rámci odvětví rybolovu a do dalších odvětví námořního hospodářství.
5)
Podpora uvádění na trh a zpracování sledováním těchto specifických cílů:
a)
zlepšování organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
b)
podpora investic do odvětví zpracování a uvádění na trh.
6)
Podpora provádění integrované námořní politiky.
KAPITOLA II
Sdílené a přímé řízení
Článek 7
Sdílené a přímé řízení
1. Opatření, na něž se vztahuje hlava V, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou sdíleného řízení mezi Unií a členskými státy a společná pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Opatření, na něž se vztahuje hlava VI, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou přímého řízení.
KAPITOLA III
Obecné zásady pomoci v rámci sdíleného řízení
Článek 8
Státní podpora
1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se pro podporu poskytovanou členskými státy podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.
2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním, které spadají do působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
3. Vnitrostátní předpisy zavádějící financování z veřejných prostředků, které přesahuje ustanovení tohoto nařízení týkající se plateb uvedených v odstavci 2, se posuzují jako celek na základě odstavce 1.
4. U produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise v souladu s článkem 108 Smlouvy o fungování EU schválit v nejvzdálenějších regionech uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU provozní podporu v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v uvedených regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a vzdálenou polohou.
Článek 9
Zvláštní předběžné podmínky
Pro ENRF se použijí zvláštní předběžné podmínky uvedené v příloze IV.
KAPITOLA IV
Přípustnost žádostí a nezpůsobilé operace
Článek 10
Přípustnost žádostí
1. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel:
a)
dopustil závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (20) nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009;
b)
podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;
c)
dopustil závažných porušení pravidel společné rybářské politiky určených takto v jiných právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou; nebo
d)
dopustil kteréhokoli z trestných činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES (21), pokud je podána žádost o podporu podle hlavy V kapitoly II tohoto nařízení.
2. Příjemce po podání žádosti musí nadále splňovat podmínky uvedené v odst. 1 písm. a) až d) po celou dobu provádění operace a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby tomuto příjemci.
3. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel dopustil podvodu podle definice v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (22) v rámci Evropského rybářského fondu nebo ENRF.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o:
a)
určení doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku, která musí být přiměřená povaze, závažnosti, době trvání a opakování závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a která nesmí být kratší než jeden rok;
b)
určení příslušných počátečních nebo koncových dat doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.
5. Členské státy požadují, aby provozovatelé podávající žádost v rámci ENRF poskytli řídícímu orgánu podepsané prohlášení potvrzující, že splňují kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku a že se v rámci Evropského námořního fondu nebo ENRF nedopustili podvodu, jak uvádí odstavec 3 tohoto článku. Členské státy před schválením operace ověří pravdivost tohoto prohlášení na základě informací dostupných podle vnitrostátního rejstříku porušení předpisů uvedeného v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo na základě jiných dostupných údajů.
Pro účely prvního pododstavce členský stát poskytne na žádost jiného členského státu informace obsažené ve svém vnitrostátním rejstříku porušení předpisů, jak je uvedeno v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 11
Nezpůsobilé operace
V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:
a)
operace zvyšující rybolovnou kapacitu plavidla nebo zařízení zvyšující schopnost plavidla vyhledat ryby;
b)
stavba nových rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel;
c)
dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;
d)
průzkumný rybolov;
e)
převod vlastnictví podniku;
f)
přímé vysazování ryb, pokud není výslovně stanoveno jako opatření na ochranu v právním předpisu Unie, nebo v případě experimentálního vysazování ryb.
HLAVA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 12
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy V tohoto nařízení se plní v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy VI tohoto nařízení plní přímo Komise v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
3. Jakékoliv zrušení celého rozpočtového závazku v rámci přímého řízení nebo jeho části Komisí musí být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně s článkem 123 tohoto nařízení.
4. V souladu s články 30 a 53 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se použije zásada řádného finančního řízení.
Článek 13
Rozpočtové prostředky v rámci sdíleného řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení, činí 5 749 331 600 EUR v běžných cenách v souladu s ročním rozpisem stanoveným v příloze II.
2. Částka 4 340 800 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a rybolovných oblastí, na uvádění na trh a zpracování a na technickou pomoc z podnětu členských států podle kapitol I, II, III, IV a VII hlavy V, s výjimkou článku 67.
3. Částka 580 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na kontrolní a vynucovací opatření podle článku 76.
4. Částka 520 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na shromažďování údajů podle článku 77.
5. Částka 192 500 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na vyrovnání pro nejvzdálenější regiony podle kapitoly V hlavy V. Toto vyrovnání nepřekročí za rok:
a)
6 450 000 EUR pro Azory a Madeiru,
b)
8 700 000 EUR pro Kanárské ostrovy,
c)
12 350 000 EUR pro francouzské nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
6. Částka 44 976 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na podporu skladování podle článku 67.
7. Částka 71 055 600 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na opatření týkající se integrované námořní politiky podle kapitoly VIII hlavy V.
8. Členské státy mají možnost využívat zaměnitelně finanční prostředky dostupné podle odstavců 3 a 4.
Článek 14
Rozpočtové prostředky v rámci přímého řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení podle kapitoly I a III hlavy VI, činí 647 275 400 EUR v běžných cenách.
2. Pro účely hlavy VI kapitol I a II je orientační rozdělení finančních prostředků mezi cíle uvedené v článcích 82 a 85 stanoveno v příloze III.
3. Komise se může od orientačních procentuálních podílů uvedených v odstavci 2 v jednotlivých případech odchýlit maximálně o 5 % hodnoty finančního krytí.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o úpravy procentuálních podílů stanovených v příloze III.
Článek 15
Přezkum v polovině období
Komise přezkoumá provádění hlavu VI kapitoly I a II včetně potřeby úprav orientačního rozdělení finančních prostředků stanoveného v příloze III a do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech ERNF.
Článek 16
Finanční rozdělení pro sdílené řízení
1. Prostředky dostupné pro závazky členských států uvedené v čl. 13 odst. 2 až 7 pro období 2014 až 2020 v souladu s tabulkou v příloze II jsou stanoveny na základě těchto objektivních kritérií:
a)
pokud jde o hlavu V, s výjimkou článků 76 a 77:
i)
úroveň zaměstnanosti v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně zaměstnanosti v oblasti souvisejícího zpracování,
ii)
úroveň produkce v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně souvisejícího zpracování, a
iii)
podíl drobného pobřežního rybářského loďstva v rámci rybářského loďstva;
b)
pokud jde o články 76 a 77:
i)
rozsah kontrolních úkolů dotčeného členského státu, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu a velikosti mořské oblasti, která má být kontrolována, objemu vykládek a hodnoty dovozu ze třetích zemí;
ii)
dostupné prostředky pro kontrolu vzhledem k rozsahu kontrolních úkolů členského státu, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k počtu kontrol provedených na moři a inspekcí vykládek;
iii)
rozsah úkolů dotčeného členského státu týkajících se shromažďování údajů, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu, objemu vykládek a velikosti produkce akvakultury, rozsahu činností vědeckého sledování na moři a počtu průzkumů, jichž se členský stát účastní, a
iv)
dostupné zdroje pro sběr údajů ve srovnání s rozsahem úkolů členského státu týkajících se shromažďování údajů, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k lidským zdrojům a technickým prostředkům potřebným k provádění vnitrostátního programu odběru vzorků pro shromažďování údajů.
c)
pokud jde o všechna opatření, historická rozdělení finančních prostředků podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historická spotřeba podle nařízení (ES) č. 861/2006.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozpis celkových zdrojů v členění podle členských států.
HLAVA IV
PROGRAMOVÁNÍ
KAPITOLA I
Programování opatření financovaných v rámci sdíleného řízení
Článek 17
Příprava operačních programů
1. Každý členský stát vypracuje jediný operační program pro provádění priorit Unie stanovených v článku 6, které mají být spolufinancovány z ENRF.
2. Členský stát stanoví operační program v úzké spolupráci s partnery uvedenými v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pro část operačního programu uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. o) Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme do 31. května 2014 konkrétní priority Unie pro politiku vynucování a kontroly. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 18
Obsah operačního programu
1. Kromě prvků uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 operační program obsahuje:
a)
analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v dané zeměpisné oblasti, případně i včetně přímoří, na niž se program vztahuje.
Analýza se soustředí na příslušné priority Unie stanovené v článku 6 tohoto nařízení, a případně musí být v souladu s víceletým národním strategickým plánem pro akvakulturu uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013, a na pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí vypracováním a prováděním strategie pro mořské prostředí podle článku 5 směrnice 2008/56/ES. Specifické potřeby týkající se pracovních míst, životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a podpory inovací jsou posuzovány ve vztahu k prioritám Unie, s cílem nalézt nejvhodnější odpovědi na úrovni jednotlivých priorit týkajících se příslušných oblastí;
b)
popis strategie ve smyslu článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 dokládající, že:
i)
pro jednotlivé priority Unie zahrnuté v programu jsou stanoveny vhodné cíle na základě společných ukazatelů uvedených v článku 109 tohoto nařízení;
ii)
výběr příslušných opatření vyplývá logicky z jednotlivých priorit Unie zvolených v příslušném programu, přičemž se zohlední závěry předběžného hodnocení a analýzy podle písmene a) tohoto odstavce. V případě opatření za účelem trvalého zastavení rybolovných činností podle článku 34 tohoto nařízení popis strategie zahrnuje cíle a opatření, jež mají být přijata, v zájmu snížení rybolovné kapacity v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 1380/2013. Rovněž se uvede popis metody pro výpočet prémie udělované podle článků 33 a 34 tohoto nařízení;
iii)
přidělení finančních prostředků na priority Unie zahrnuté v programu je odůvodnitelné a dostačuje k dosažení stanovených cílů;
c)
případně konkrétní potřeby oblastí Natura 2000, zavedených směrnicí Rady 92/43/EHS (24) a příspěvek programu ke zřízení ucelené sítě oblastí obnovy rybích populací podle článku 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
posouzení konkrétních předběžných podmínek uvedených v článku 9 a příloze IV tohoto nařízení a v případě potřeby opatření uvedená v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
e)
popis výkonnostního rámce ve smyslu článku 22 a přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
seznam vybraných opatření, uspořádaných podle priorit Unie;
g)
seznam kritérií používaných pro výběr rybolovných a akvakulturních oblastí podle hlavy V kapitoly III;
h)
seznam výběrových kritérií pro komunitně vedené strategie místního rozvoje podle hlavy V kapitoly III;
i)
v členských státech, kde lze více než 1 000 plavidel považovat za plavidla pro drobný pobřežní rybolov, akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu;
j)
požadavky na hodnocení a plán hodnocení podle článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a opatření, která mají být přijata pro řešení zjištěných potřeb;
k)
finanční plán, který má být navržen s ohledem na článek 20 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s prováděcím aktem Komise podle čl. 16 odst. 2 tohoto nařízení a který zahrnuje:
i)
tabulku uvádějící celkový příspěvek ENRF plánovaný na každý rok,
ii)
tabulku uvádějící použitelné prostředky ENRF a míru spolufinancování v rámci priorit Unie stanovených v článku 6 tohoto nařízení, jakož i technickou pomoc; odchylně od obecného pravidla stanoveného v čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení tato tabulka případně uvádí samostatně prostředky ENRF a míry spolufinancování, které se použijí pro podporu uvedenou v článcích 33 a 34, čl. 41 odst. 2, článcích 67 a 70, čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l), čl. 76 odst. 2 písm. e) a článku 77 tohoto nařízení.
l)
informace o doplňkovosti a koordinaci s fondy ESI a jinými příslušnými finančními nástroji Unie a členských států;
m)
prováděcí opatření k operačnímu programu včetně:
i)
určení orgánů uvedených v článku 123 nařízení (EU) č. 1303/2013 a pro informaci stručný popis systému řízení a kontroly;
ii)
popisu příslušných úloh místních akčních skupin v oblasti rybolovu (FLAG), řídícího orgánu nebo určeného subjektu pro veškeré úkoly v oblasti provádění komunitně vedené strategie místního rozvoje;
iii)
popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i obecného složení monitorovacího výboru uvedeného v článku 48 nařízení (EU) č. 1303/2013;
iv)
ustanovení k zajištění propagace programu v souladu s článkem 119 tohoto nařízení;
n)
seznam partnerů podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výsledky konzultace s partnery;
o)
pro cíl zajištění zvýšené úrovně dodržování pravidel prostřednictvím kontroly uvedené v čl. 6 bodu 3 písm. b) a v souladu se skutečnými prioritami přijatými Komisí podle čl. 17 odst. 3:
i)
seznam subjektů, které provádějí systém kontroly, inspekce a vynucování, a stručný popis jejich dostupných lidských a finančních zdrojů pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu a jejich hlavní dostupné vybavení pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, zejména počet lodí, letadel a vrtulníků,
ii)
hlavní cíle kontrolních opatření, která se mají provádět, s využitím ukazatelů dopadu, které budou stanoveny v souladu s článkem 109,
iii)
specifické cíle, kterých má být dosaženo v souladu s prioritami Unie podle článku 6, a podrobný popis podle kategorie po celé programové období;
p)
za účelem shromažďování údajů pro udržitelné řízení rybolovu podle čl. 6 bodu 3 písm. a) a v souladu s víceletým programem Unie uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 199/2008:
i)
popis činností shromažďování údajů v souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
ii)
popis postupů pro ukládání údajů, správy a využívání údajů;
iii)
popis způsobilosti pro dosahování řádného finančního a administrativního řízení shromážděných údajů;
Část operačního programu uvedená v písmenu p) je doplněna v souladu s článkem 21 tohoto nařízení.
2. Operační program zahrnuje metody pro výpočet zjednodušených nákladů podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 a dodatečných nákladů nebo ztráty příjmů v souladu s článkem 96 tohoto nařízení a metodu pro výpočet vyrovnání podle příslušných kritérií stanovených pro každou z využitých činností podle čl. 40 odst. 1 a článků 53, 54 a 55, čl. 56 odst. 1 písm. f) a článku 67 tohoto nařízení. V případě potřeby jsou zahrnuty rovněž informace o předběžných platbách pro skupiny FLAG podle článku 62 tohoto nařízení.
3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro prezentaci jednotlivých částí popsaných v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 19
Schválení operačního programu
1. S výhradou článku 29 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí operační program.
2. Pro účely přijetí prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku Komise přezkoumá, zda opatření uvedená v čl. 18 odst. 1 písm. b) bodu ii) mohou skutečně odstranit zjištěnou nadměrnou kapacitu.
Článek 20
Změna operačního programu
1. Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí změnu operačního programu.
2. V zájmu přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly může Komise přijmout každé dva roky prováděcí akty, jimž upřesní veškeré změny priorit Unie v oblasti politiky vynucování a kontroly uvedené v čl. 17 odst. 3 a odpovídajících způsobilých operací, které je třeba upřednostnit. Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
3. Členské státy mohou předložit změnu svých operačních programů s ohledem na nové priority stanovené v prováděcích aktech uvedených v odstavci 2 tohoto článku. V souladu se zásadou proporcionality se pro tyto změny operačních programů použije zjednodušený postup přijatý v souladu s čl. 22 odst. 2.
Článek 21
Pracovní plány pro shromažďování údajů
1. Pro účely použití čl. 18 odst. 1 písm. p) tohoto nařízení předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 199/2008, a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu, ledaže dosud platí stávající plán, v kterémžto případě o tom uvědomí Komisi. Obsah těchto plánů musí být v souladu s čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž schválí pracovní plány uvedené v odstavci 1, do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.
Článek 22
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
1. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro:
a)
schvalování operačních programů,
b)
předkládání a schvalování návrhů změn operačních programů včetně jejich vstupu v platnost a četnosti předkládání během programového období,
c)
předkládání a schvalování návrhů změn podle čl. 20 odst. 3,
d)
předkládání pracovních plánů pro shromažďování údajů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Postupy a časové plány budou zjednodušeny v případě:
a)
změny operačních programů týkající se převodu finančních prostředků mezi prioritami Unie za podmínky, že nepřekračují 10 % částky přidělené na příslušnou prioritu Unie;
b)
změny operačních programů týkající se zavedení nebo zrušení opatření nebo typů příslušných operací a souvisejících informací a ukazatelů;
c)
změny operačních programů týkající se změn v popisu opatření včetně změn podmínek způsobilosti;
d)
změn uvedených v čl. 20 odst. 3, jakož i v případě dalších změn části operačního programu uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. n).
3. Odstavec 2 se nepoužije na opatření uvedená v článcích 33, 34 a v čl. 41 odst. 2.
KAPITOLA II
Programování opatření financovaných v rámci přímého řízení
Článek 23
Roční pracovní program
1. Pro účely provádění hlavy VI přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy v souladu s cíli stanovenými v těchto kapitolách. V případě kapitol I a II hlavy VI se tyto prováděcí akty přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Roční pracovní programy zahrnují:
a)
popis financovaných činností a cíle, jež jednotlivé činnosti sledují, které musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 82 a 85. Obsahuje také určení částky přidělené na každou činnost, orientační harmonogram provádění, jakož i informace o provádění těchto činností;
b)
pro granty a související opatření základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných operačním programem, a maximální míru spolufinancování;
HLAVA V
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Udržitelný rozvoj rybolovu
Článek 24
Specifické cíle
Podpora v rámci této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 1.
Článek 25
Obecné podmínky
1. Majitel rybářského plavidla, který obdržel podporu podle této kapitoly, nepřevede toto plavidlo mimo Unii po dobu nejméně pěti let ode dne, kdy byla tato podpora příjemci skutečně vyplacena. Pokud by bylo plavidlo v průběhu tohoto období převedeno, vybere členský stát neoprávněně vyplacené částky určené na provoz zpět, a to v poměrné výši odpovídající období, během něhož nebyla podmínka stanovená v první větě tohoto odstavce splněna.
2. Provozní náklady nejsou způsobilé, pokud v této kapitole není výslovně stanoveno jinak.
3. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v článcích 33 a 34 a výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů podle článku 41 nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
6 000 000 EUR, nebo
b)
15 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
4. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v čl. 29 odst. 4 nepřekročí 5 % finanční podpory Unie přidělené jednotlivým členským státům.
5. Podpora majitelům plavidel udělená podle článku 33 se odečte od podpory udělené majitelům plavidel podle článku 34 na totéž plavidlo.
Článek 26
Inovace
1. Za účelem povzbuzení inovací v oblasti rybolovu může ENRF podporovat projekty zaměřené na vývoj nebo zavádění nových nebo podstatně zdokonalených produktů a vybavení, nových nebo zdokonalených postupů a technik, nových nebo zdokonalených řídicích a organizačních systémů, a to i na úrovni zpracování a uvádění na trh.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem nebo Unií. Tento vědecký nebo technický subjekt ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 27
Poradenské služby
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti provozovatelů a s cílem podpořit udržitelný rybolov může ENRF podporovat:
a)
studie proveditelnosti a poradenské služby posuzující životaschopnost projektů potenciálně způsobilých pro podporu podle této kapitoly;
b)
poskytování odborných doporučení v oblasti environmentální udržitelnosti, se zaměřením na omezení a pokud možno odstranění negativních dopadů rybolovných činností na mořské, suchozemské a sladkovodní ekosystémy;
c)
poskytování odborného poradenství v oblasti obchodních a marketingových strategií.
2. Studie proveditelnosti, poradenské služby a poradenství podle odstavce 1 jsou poskytovány vědeckými, akademickými, odbornými nebo technickými subjekty nebo subjekty poskytujícími ekonomické poradenství s požadovanými pravomocemi.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje provozovatelům, organizacím rybářů, včetně organizací producentů nebo veřejnoprávních subjektů.
4. Pokud podpora podle odstavce 1 nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
Článek 28
Partnerství mezi vědci a rybáři
1. S cílem podpořit předávání znalostí mezi vědci a rybáři může ENRF podporovat:
a)
vytváření sítí, dohod o partnerství či sdružení mezi jedním nebo více nezávislými vědeckými subjekty a rybáři nebo jednou nebo více organizacemi rybářů, a to s případnou účastí technických subjektů;
b)
činnosti prováděné v rámci sítí, dohod o partnerství či sdružení vytvořených v souladu s písmenem a).
2. Činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) mohou zahrnovat činnosti v oblasti shromažďování a správy údajů, studie, pilotní projekty, šíření znalostí a výsledků výzkumu, semináře a osvědčené postupy.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 může být poskytnuta veřejnoprávním subjektům, rybářům, organizacím rybářů, skupinám FLAG a nevládním organizacím.
Článek 29
Podpora lidského kapitálu, tvorby pracovních míst a sociálního dialogu
1. S cílem podpořit lidský kapitál, tvorbu pracovních míst a sociální dialog může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, společné projekty, šíření poznatků ekonomické, technické, regulační nebo vědecké povahy a inovačních postupů a osvojování nových odborných dovedností, zejména spojených s udržitelným řízením mořských ekosystémů, hygienou, zdravím, bezpečností, činnostmi v námořním odvětví, inovacemi a podnikáním;
b)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami, včetně organizací prosazujících rovné příležitosti mezi muži a ženami, podporu úlohy žen v rybářských komunitách a prosazování nedostatečně zastoupených skupin zapojených do drobného pobřežního rybolovu nebo rybolovu uskutečňovaného z břehu;
c)
sociální dialog na unijní, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni za účasti rybářů, sociálních partnerů a jiných příslušných zúčastněných stran.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 může být rovněž poskytnuta manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných rybářů nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/41/EU (25).
3. Podporu podle odst. 1 písm. a) lze poskytnout pro účely odborné přípravy osob mladších 30 let, které jsou v daném členském státě uznány jako nezaměstnané (dále jen „stážisté“), a to po dobu nepřesahující dva roky. Tato podpora je omezena na stáže na palubě rybářské lodi provozující drobný pobřežní rybolov, která je ve vlastnictví profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let, kdy je stáž formalizována smlouvou mezi stážistou a vlastníkem plavidla, která je uznána dotčeným členským státem, včetně kurzů o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů v souladu s definicí obsaženou v nařízení (EU) č. 1380/2013. Stážisté musí být na palubě v doprovodu profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let.
4. Podpora podle odstavce 3 se poskytuje profesionálním rybářům na pokrytí platu stážisty a související poplatky a vypočítá se na základě čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 s přihlédnutím k hospodářské situaci a životní úrovni daného členského státu. Tato podpora nepřekročí maximální výši 40 000 EUR pro každého příjemce během programového období.
Článek 30
Diverzifikace a nové formy příjmů
1. ENRF může poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje rybářům, kteří:
a)
předloží podnikatelský plán na rozvoj svých nových aktivit a
b)
mají odpovídající profesní dovednosti, které mohou být získány prostřednictvím operací financovaných podle čl. 29 odst. 1 písm. a).
3. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje, pouze pokud se k hlavním činnostem rybáře váží doplňkové činnosti.
4. Částka podpory poskytnuté podle odstavce 1 nepřesáhne 50 % rozpočtu předpokládaného v podnikatelském plánu pro každou operaci a v případě žádného příjemce nepřekročí maximální výši 75 000 EUR.
Článek 31
Podpora zahájení podnikání mladých rybářů
1. ENRF může poskytovat podporu mladým rybářům na zahájení podnikání.
2. Podpora podle tohoto článku může být poskytnuta pouze na první pořízení rybářského plavidla:
a)
jehož celková délka je menší než 24 metrů,
b)
které je vybaveno pro rybolov na moři,
c)
jehož stáří je mezi 5 a 30 lety, a
d)
jež patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
3. Pro účely tohoto článku se „mladými rybáři“ rozumí fyzické osoby, které si chtějí poprvé pořídit rybářské plavidlo a které jsou v okamžiku podání žádosti mladší než 40 let a odpracovaly nejméně pět let jako rybáři nebo získaly rovnocenný odborný výcvik. Členské státy mohou vymezit další objektivní kritéria pro mladé rybáře, aby byli způsobilí pro podporu podle tohoto článku.
4. Podpora podle tohoto článku nepřekročí 25 % nákladů na pořízení rybolovného plavidla a v žádném případě nesmí být vyšší než 75 000 EUR na jednoho mladého rybáře.
Článek 32
Zdraví a bezpečnost
1. S cílem zlepšit rybářům hygienické, zdravotní, bezpečnostní a pracovní podmínky může ENRF podporovat investice do rybářských plavidel nebo do jednotlivých zařízení za předpokladu, že tyto investice přesahují požadavky práva Unie nebo vnitrostátního práva.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje rybářům nebo majitelům rybářských plavidel.
3. Pokud operace spočívá v investici do plavidla, podpora pro totéž rybářské plavidlo není poskytnuta více než jednou pro stejný druh investice během programového období. Pokud operace spočívá v investici do vybavení jednotlivců, podpora pro téhož příjemce není poskytnuta více než jednou pro stejný druh vybavení během programového období.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o určení druhů operací způsobilých podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 33
Dočasné zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro dočasné zastavení rybolovných činností v případech:
a)
provádění opatření Komise či mimořádných opatření členských států, jak jsou uvedeny v článcích 12 a 13 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo opatření pro zachování zdrojů podle článku 7 uvedeného nařízení, včetně období biologického klidu;
b)
neobnovení dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo jejích protokolů;
c)
dočasného zastavení rybolovných činností podle plánu řízení přijatého v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 (26) nebo podle víceletého plánu přijatého podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, pokud je na základě vědeckého poradenství nutné omezení intenzitu rybolovu v zájmu dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2 a čl. 2 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2014-2020 poskytnout na dobu nejvýše šesti měsíců na plavidlo.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká dočasné zastavení, nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
4. Veškeré rybářské činnosti prováděné daným rybářským plavidlem nebo danými rybáři se reálně pozastavují. Příslušný orgán se ujistí, že dané rybářské plavidlo zastavilo veškeré rybolovné činnosti v daném období dočasného zastavení.
Článek 34
Trvalé zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností pouze prostřednictvím vrakování rybářských pravidel za předpokladu, že:
a)
toto vrakování je uvedeno v operačním programu uvedeném v článku 18; a
b)
trvalé zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, který uvádí, že kapacita příslušné skupiny loďstva není efektivně vyvážena s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká trvalé zastavení, nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
3. Daní rybáři reálně zastaví veškeré rybářské činnosti. Důkaz skutečného zastavení rybářských činností předloží příjemci příslušnému orgánu. Vyrovnávací platba se vrací poměrně podle uplynulé doby, začne-li rybář znovu vykonávat rybářskou činnost v době kratší než dva roky ode dne podání žádosti o podporu.
4. Podpora podle tohoto článku se poskytuje do 31. prosince 2017.
5. Podpora podle tohoto článku se vyplatí pouze po trvalém odstranění rovnocenné kapacity z rejstříku rybářského loďstva Unie a po trvalém odejmutí licencí a povolení k rybolovu. Příjemce nemůže zaregistrovat nové rybářské plavidlo po dobu pěti let po obdržení této podpory. Snížení kapacity v důsledku trvalého zastavení rybolovné činnosti s přispěním veřejné podpory vede k trvalému rovnocennému snížení mezních hodnot rybolovných kapacit uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013.
6. Odchylně od odstavce 1 lze udělit pro podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov.
Mimoto lze v zájmu zachování námořního dědictví udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, v případě tradičních dřevěných plavidel, a to za podmínky, že nadále plní funkci kulturního dědictví na souši.
Článek 35
Vzájemné fondy pro případy nepříznivých klimatických jevů a ekologických katastrof
1. ENRF může přispívat do vzájemných fondů pro účely platby finančních kompenzací rybářům za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou nehodou a za náklady na záchrannou akci v případě rybářů či rybářských plavidel v případech nehody na moři během rybolovné činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátními právními předpisy, v jehož rámci se přidružení rybáři mohou pojistit a jsou jim vypláceny kompenzace za hospodářské ztráty způsobené okolnostmi stanovenými v odstavci 1.
3. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace podpory podle tohoto článku s jinými unijními nebo vnitrostátními nástroji nebo se systémy soukromého pojištění.
4. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu podle tohoto článku, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem členského státu v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu a
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
5. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pokud jde o poskytování kompenzace a způsobilost rybářů pro tuto kompenzaci v případě nepříznivých klimatických jevů, ekologických nehod či nehod na moři podle odstavce 1, jakož i pro dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany rybáře.
6. Nepříznivé klimatické jevy, ekologické nehody nebo nehody na moři podle odstavce 1 musí být příslušným orgánem dotčeného členského státu formálně uznány.
7. Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se vztahují pouze na částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace rybářům. Správní náklady spojené se zřízením vzájemných fondů nejsou pro podporu způsobilé. Členské státy mohou náklady způsobilé pro podporu omezit uplatněním stropů pro každý jednotlivý vzájemný fond.
8. Příspěvky uvedené v odstavcie1 se poskytují pouze na pokrytí ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, ekologickými nehodami nebo nehodami na moři, které přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu podniku během předešlých tří kalendářních let.
9. Z ENRF nelze přispět do počátečního základního kapitálu.
10. Pokud se členské státy rozhodnou omezit náklady způsobilé pro podporu uplatněním stropů pro jednotlivé vzájemné fondy, poskytnou ve svých operačních programech podrobné údaje a odůvodnění ohledně těchto stropů.
Článek 36
Podpora systémů pro přidělování rybolovných práv
1. Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům může ENRF podpořit navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje orgánům veřejné moci, právnickým nebo fyzickým osobám nebo organizacím rybářů uznaným příslušným členským státem, včetně uznaných organizací producentů zapojených do kolektivního řízení systémů uvedených v odstavci 1.
Článek 37
Podpora přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionální spolupráce
1. V zájmu zajištění účinné přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů podle článků 7, 8 a 11 nařízení (EU) č. 1380/2013 a regionální spolupráce podle článku 18 uvedeného nařízení může ENRF podporovat:
a)
přípravu, vývoj a monitorování technických a administrativních prostředků nutných k vypracování a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci;
b)
zapojení zúčastněných stran a spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o přípravu a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci.
2. ENRF může podporovat přímé obnovení populací podle odstavce 1 pouze v případě, že je toto obnovení plánováno coby opatření pro zachování zdrojů podle právního aktu Unie.
Článek 38
Omezení dopadu rybolovu na mořské prostředí a přizpůsobení rybolovu ochraně druhů
1. Za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, podpory postupného odstranění výmětů a usnadnění přechodu na udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 může ENRF podporovat investice do:
a)
vybavení zvyšujícího velikostní nebo druhovou selektivitu lovných zařízení;
b)
plavidel nebo vybavení odstraňujících výměty tím, že předcházejí nežádoucím úlovkům komerčních populací a omezují je, nebo nakládajících s nežádoucími úlovky, které mají být vyloženy v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
vybavení omezujícího, a pokud možno eliminujícího fyzikální a biologické dopady rybolovu na ekosystém nebo mořské dno;
d)
vybavení chránícího lovná zařízení a úlovky proti savcům a ptákům chráněným směrnicí Rady 92/43/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (27), za předpokladu, že tím není narušena selektivita rybolovných zařízení a že jsou zavedena všechna odpovídající opatření s cílem zabránit způsobení fyzické újmy predátorům.
2. Odchylně od čl. 11 písm. a) může být podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta v nejvzdálenějších regionech na ukotvená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem pouze tehdy, pokud tato zařízení přispívají k udržitelnému a selektivnímu rybolovu.
3. Podpora se pro totéž rybářské plavidlo Unie a pro stejný typ zařízení neposkytne více než jednou během programového období.
4. Podpora je udělena pouze v případě, že zařízení nebo jiné vybavení uvedené v odstavci 1 má prokazatelně lepší výběr velikosti nebo prokazatelně nižší dopad na ekosystém a necílové druhy než standardní zařízení nebo jiné vybavení povolené podle práva Unie nebo příslušného vnitrostátního právního předpisu přijatého v rámci regionalizace podle nařízení (EU) č. 1380/2013.
5. Podpora se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, která jsou registrována jako aktivní plavidla a která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
b)
rybářům, kteří vlastní zařízení, které má být vyměněno, a kteří pracovali na palubě rybářského plavidla Unie po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
c)
organizacím rybářů uznaným členským státem.
Článek 39
Inovace související se zachováním mořských biologických zdrojů
1. S cílem přispět k postupnému odstranění výmětů a vedlejších úlovků a usnadnit přechod na využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, a za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, jakož i dopadu chráněných predátorů, může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je vyvíjet nebo zavádět nové technické či organizační znalosti snižující dopady rybolovných činností na životní prostředí, včetně dokonalejších rybolovných technik a lepší selektivity lovných zařízení, nebo dosáhnout udržitelnějšího využívání mořských biologických zdrojů a koexistence s chráněnými predátory.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem, který ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podíl rybářských plavidel zapojených do projektů financovaných v rámci tohoto článku nepřekročí 5 % počtu plavidel vnitrostátního loďstva nebo 5 % prostornosti vnitrostátního loďstva v hrubé prostornosti vypočtené v době podání žádosti. Na žádost členského státu za řádně zdůvodněných okolností a na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) zřízeného rozhodnutím Komise 2005/629/ES (28) může Komise schválit projekty, které limity stanovené v tomto odstavci, překračují.
5. Operace, které nelze kvalifikovat jako rybolov pro vědecké účely v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které spočívají v testování nových rybolovných zařízení nebo metod, se provádějí v mezích rybolovných práv přidělených dotčenému členskému státu.
6. Čisté příjmy vzniklé účastí rybářského plavidla na operaci se odečítají od způsobilých výdajů na operaci v souladu s čl. 68 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013.
7. Pro účely odstavce 6 se pojmem „čisté příjmy“ rozumí příjmy rybářů z prvního prodeje ryb nebo korýšů ulovených během zavádění a testování nových technických nebo organizačních poznatků po odečtení prodejních nákladů, jako jsou poplatky účtované aukčními síněmi.
Článek 40
Ochrana a obnova mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů a režimy vyrovnání v rámci udržitelného provozování rybolovných činností
1. V zájmu ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností a v příslušných případech za účasti rybářů může ENRF podporovat tyto operace:
a)
sběr odpadu z moře prováděný rybáři, jako například odstraňování ztracených rybolovných zařízení a znečišťujících předmětů;
b)
výstavba, instalace nebo modernizace statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji mořských živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
c)
přispívání k lepšímu řízení nebo zachování mořských biologických zdrojů;
d)
příprava včetně studií, vypracování, monitorování a aktualizace plánů pro ochranu a řízení pro činností souvisejících s rybolovem, týkajících se lokalit soustavy NATURA 2000 a územně chráněných oblastí uvedených ve směrnici 2008/56/ES a dalších zvláštních stanovišť;
e)
řízení, obnova a monitorování lokalit NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES, v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle směrnice 92/43/EHS;
f)
řízení, obnova a monitorování chráněných mořských oblastí s ohledem na provádění opatření územní ochrany uvedených v čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES;
g)
zvýšení environmentálního povědomí se zapojením rybářů v oblasti ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti;
h)
systémy pro náhradu škod na úlovcích způsobených savci a ptáky chráněnými směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
i)
účast na dalších opatřeních zaměřených na zachování a posílení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, například obnovení specifických mořských a pobřežních stanovišť na podporu udržitelných rybích populací, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) podléhá formálnímu uznání těchto systémů ze strany příslušných orgánů členských států. Členské státy dále zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci škod v důsledku kombinace unijních, vnitrostátních a soukromých systémů náhrady škod.
3. Operace uvedené v tomto článku mohou provádět vědecké či technické veřejnoprávní subjekty, poradní sbory, rybáři nebo organizace rybářů uznané členským státem nebo nevládní organizace v partnerství s organizacemi rybářů nebo se skupinami FLAG.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 41
Energetická účinnost a zmírňování změny klimatu
1. Za účelem zmírnění účinků změny klimatu a zlepšení energetické účinnosti rybářských plavidel může ENRF podporovat:
a)
investice do vybavení nebo plavidel zaměřené na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel. Investice do rybolovných zařízení jsou rovněž způsobilé za předpokladu, že nenarušují selektivitu daného rybolovného zařízení;
b)
audity a programy energetické účinnosti;
c)
studie, jejichž cílem je posoudit přispění alternativních pohonných systémů a konstrukcí trupu k energetické účinnosti rybářských plavidel.
2. Podpora na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze:
a)
pro plavidla o celkové délce nepřesahující 12 metrů, má-li nový nebo modernizovaný motor nejvýše stejný výkon v kW jako motor stávající;
b)
pro plavidla o celkové délce mezi 12 a 18 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 20 % nižší než motor stávající;
c)
pro plavidla o celkové délce mezi 18 a 24 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 30 % nižší než motor stávající.
3. Podpora podle odstavce 2 určená na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze pro plavidla patřící do skupiny loďstva, u které byla ve zprávě o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázána vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
4. Podpora podle odstavce 2 tohoto článku se poskytuje pouze na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů, které byly úředně ověřeny v souladu s čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009. Tato podpora se vyplatí až poté, co je požadované snížení kapacity vyjádřené v kW trvale odstraněno z rejstříku rybářského loďstva Unie.
5. Pro rybářská plavidla, na která se nevztahuje ověření výkonu motoru, se podpora podle odstavce 2 tohoto článku poskytuje pouze při výměně nebo modernizaci hlavního nebo pomocného motoru, pro které byla shoda výkonu motoru ověřena v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které byly fyzicky zkontrolovány s cílem zajistit, aby výkon motoru nepřekračoval výkon stanovený v licencích k rybolovu.
6. Snížení výkonu motoru podle odst. 2 písm. b) a c) může být dosaženo u skupiny plavidel v každé kategorii plavidel uvedených v těchto písmenech.
7. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, podpora z ENRF podle odstavce 2 tohoto článku nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
1 500 000 EUR, nebo
b)
3 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
8. Prioritně se řeší žádosti hospodářských subjektů činných v odvětví drobného pobřežního rybolovu, a to až do výše 60 % celkové podpory poskytnuté za účelem výměny nebo modernizace hlavních či pomocných motorů podle odstavce 2 za celé programové období.
9. Podpora podle odstavců 1 a 2 se poskytuje pouze majitelům rybářských plavidel a během programového období nesmí být pro totéž rybářské plavidlo poskytnuta víckrát než jednou pro stejný druh investice.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 42
Přidaná hodnota, kvalita produktů a využívání nežádoucích úlovků
1. V zájmu zlepšení přidané hodnoty nebo jakosti ulovených ryb může ENRF podporovat:
a)
investice poskytující produktům rybolovu přidanou hodnotu, a to zejména tím, že umožňují rybářům provádět zpracování, uvádění na trh a přímý prodej vlastních úlovků;
b)
inovativní investice do plavidel zlepšující jakost produktů rybolovu.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) je podmíněna používáním selektivních lovných zařízení, která mají minimalizovat nežádoucí úlovky, a poskytuje se pouze majitelům rybářských plavidel Unie, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
Článek 43
Rybářské přístavy, místa vykládky, aukční síně a přístřešky
1. Za účelem posilování kvality, kontroly a sledovatelnosti vyložených produktů, zvyšování energetické účinnosti, přispívání k ochraně životního prostředí nebo zlepšování bezpečnosti a pracovních podmínek může ENRF podporovat investice vylepšující infrastrukturu rybářských přístavů, aukčních síní nebo míst vykládky a přístřešků, včetně investicí do zařízení na vybírání odpadu a znečišťujících předmětů z moře.
2. Za účelem usnadnění plnění povinnosti vykládky všech úlovků v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013, jakož i dodání přidané hodnoty nedostatečně využívaným složkám úlovků může ENRF podporovat investice do rybářských přístavů, aukčních síní, míst vykládky a přístřešků.
3. Za účelem zlepšení bezpečnosti rybářů může ENRF podporovat investice do výstavby nebo modernizace přístřešků.
4. Podpora se nevztahuje na výstavbu nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní.
Článek 44
Vnitrozemský rybolov a vnitrozemští vodní živočichové a rostliny
1. Za účelem snížení dopadu vnitrozemského rybolovu na životní prostředí, zvýšení energetické účinnosti, zvýšení hodnoty nebo jakosti vyložených ryb nebo zlepšení zdravotních, bezpečnostních a pracovních podmínek, lidského kapitálu a odborné přípravy může ENRF podporovat investice:
a)
do podpory lidského kapitálu, vytváření pracovních míst a sociálního dialogu podle článku 29, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
b)
do plavidel nebo do jednotlivých zařízení podle článku 32, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
c)
do zařízení a typů operací podle článků 38 a 39, za podmínek stanovených v uvedených článcích;
d)
do zlepšování energetické účinnosti a zmírňování účinků změny klimatu podle článku 41, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
e)
do zvýšení hodnoty nebo jakosti ulovených ryb podle článku 42, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
f)
do rybářských přístavů, přístřešků a míst vykládky podle článku 43, za podmínek stanovených v uvedeném článku.
2. ENRF může poskytovat podporu na investice související se zahájením podnikání pro mladé rybáře podle článku 31 a za stejných podmínek stanovených v uvedeném článku, s výjimkou požadavku podle odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
3. ENRF může podporovat rozvoj a usnadňování inovací v souladu s článkem 26, poradenské služby v souladu s článkem 27 a partnerství mezi vědci a rybáři v souladu s článkem 28.
4. S cílem podpořit diverzifikaci uskutečňovanou vnitrozemskými rybáři může ENRF podporovat diverzifikaci vnitrozemských rybolovných činností na doplňkové činnosti za podmínek stanovených v článku 30.
5. Pro účely odstavce 1 se rozumí:
a)
odkazy na rybářská plavidla v článcích 30, 32, 38, 39, 41 a 42 odkazy na plavidla působící výhradně ve vnitrozemských vodách;
b)
odkazy na mořské prostředí v článku 38 odkazy na prostředí, ve kterém působí vnitrozemské rybářské plavidlo.
6. Za účelem ochrany a rozvoje vodních živočichů a rostlin může ENRF podporovat:
a)
řízení, obnovu a monitorování lokalit soustavy NATURA 2000, na něž mají vliv rybolovné činnosti, a obnovu vnitrozemských vod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (29), včetně míst pro tření ryb a migračních tras pro stěhovavé druhy ryb, aniž je dotčen čl. 40 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení a případně za účasti vnitrozemských rybářů;
b)
výstavbu, modernizaci nebo instalaci statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji vodních živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy, monitorování a hodnocení.
7. Členské státy zajistí, aby plavidla, která obdrží podporu podle tohoto článku, i nadále působila výhradně ve vnitrozemských vodách.
KAPITOLA II
Udržitelný rozvoj akvakultury
Článek 45
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 2.
Článek 46
Obecné podmínky
1. Podpora v rámci této kapitoly je omezena na podniky akvakultury, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak.
2. Pro účely tohoto článku předloží podnikatelé vstupující do tohoto odvětví podnikatelský plán, a pokud je výše investic vyšší než 50 000 EUR, studii proveditelnosti zahrnující hodnocení dopadů operací na životní prostředí. Podpora podle této kapitoly se poskytne pouze v případě, že se na základě nezávislé marketingové zprávy jasně prokáže, že daný produkt má slibné a udržitelné vyhlídky na trhu.
3. Pokud operace spočívají v investicích do zařízení nebo infrastruktury pro zajištění souladu s budoucími požadavky na životní prostředí, zdraví lidí a zvířat, hygienu nebo dobré životní podmínky zvířat podle právních předpisů Unie, může být podpora poskytována až do dne, kterým se tyto požadavky stanou pro podniky závaznými.
4. Nepodporují se činnosti v oblasti chovu geneticky upravených organismů.
5. Nepodporují se operace v oblasti akvakultury prováděné v chráněných mořských oblastech, dospěl-li na základě hodnocení dopadu na životní prostředí příslušný orgán členského státu k závěru, že by daná operace měla výrazné negativní dopady na životní prostředí, které nelze patřičně zmírnit.
Článek 47
Inovace
1. S cílem stimulovat inovace v oblasti akvakultury může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je:
a)
rozvíjet v akvakulturních hospodářstvích technické, vědecké nebo organizační znalosti, které zejména snižují dopad na životní prostředí, snižují závislost na rybím mase a oleji, podporují udržitelné využívání zdrojů v akvakultuře, zlepšují životní podmínky zvířat nebo usnadňují nové udržitelné metody produkce;
b)
vyvíjet nebo uvádět na trh nové akvakulturní druhy s dobrým tržním potenciálem, nové nebo podstatně zdokonalené produkty, nové nebo zdokonalené postupy a nové nebo zdokonalené řídicí a organizační systémy;
c)
zkoumat technickou nebo ekonomickou proveditelnost inovativních produktů nebo procesů.
2. Operace podle tohoto článku se provádějí prostřednictvím veřejných nebo soukromých vědeckých nebo technických subjektů, které jsou uznány každým členským státem a které ověřují výsledky těchto operací, nebo ve spolupráci s takovými subjekty.
3. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 48
Produktivní investice do akvakultury
1. ENRF může podporovat:
a)
produktivní investice do akvakultury;
b)
diverzifikaci produkce akvakultury a chovaných druhů;
c)
modernizaci akvakulturních jednotek včetně zlepšování pracovních a bezpečnostních podmínek pracovníků v odvětví akvakultury;
d)
zlepšování a modernizaci související se zdravím a dobrými životními podmínkami zvířat včetně nákupu zařízení zaměřeného na ochranu hospodářství před volně žijícími predátory;
e)
investice snižující negativní dopad nebo posilující pozitivní účinky na životní prostředí a zvyšující účinnost využívání zdrojů;
f)
investice do zvyšování jakosti produktů akvakultury nebo do dodávání přidané hodnoty těmto produktům;
g)
obnovu stávajících rybníků nebo lagun využívaných pro akvakulturu prostřednictvím odbahnění nebo investice s cílem zabránit usazování bahna;
h)
diverzifikaci příjmů pocházejících z podniků akvakultury prostřednictvím rozvoje doplňkových aktivit.
i)
investice umožňující podstatné omezení dopadu podniků akvakultury na využívání a kvalitu vody, zejména díky snížení množství použité vody nebo použitých chemikálií, antibiotik a dalších léčiv nebo zlepšení kvality vody na výstupu, a to včetně nasazení multi-trofických systémů akvakultury;
j)
prosazování uzavřených systémů akvakultury, v nichž jsou produkty akvakultury chovány v uzavřených systémech s recirkulací, a tím je minimalizováno použití vody;
k)
investice zvyšující energetickou účinnost a podporující přechod podniků akvakultury na obnovitelné zdroje energie.
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) se poskytuje pouze podnikům akvakultury, a to za předpokladu, že doplňkové činnosti souvisí s hlavní činností podniku akvakultury, včetně cestovního ruchu s nabídkou rybaření, environmentálních služeb v oblasti akvakultury nebo vzdělávacích činností týkajících se oblasti akvakultury.
3. Podpora podle odstavce 1 může být poskytována na zvýšení produkce nebo modernizaci existujících podniků akvakultury nebo výstavbu nových za předpokladu, že takový rozvoj je v souladu s víceletým vnitrostátním strategickým plánem rozvoje akvakultury uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 49
Řídicí, pomocné a poradenské služby pro akvakulturní hospodářství
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti akvakulturních hospodářství a snížení negativního dopadu jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
zavedení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro akvakulturní hospodářství;
b)
nákup poradenských služeb technické, vědecké, právní, ekologické a ekonomické povahy pro hospodářství.
2. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) se vztahují na:
a)
potřeby v oblasti řízení za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy Unie a členských států v oblasti životního prostředí, jakož i s požadavky územního plánování námořních prostor;
b)
posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (30) a směrnice 92/43/EHS;
c)
potřeby v oblasti řízení akvakultury za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy jednotlivých států a Unie a s právními předpisy v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek vodních živočichů nebo veřejného zdraví;
d)
zdravotní a bezpečnostní normy vycházející z právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;
e)
obchodní a marketingové strategie.
3. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) poskytují vědecké nebo technické subjekty i subjekty poskytující právnické nebo ekonomické poradenství a mající požadované pravomoci, které jsou uznávané členskými státy.
4. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje pouze veřejnoprávním nebo jiným subjektům vybraným příslušným členským státem za účelem zřízení poradenských služeb pro hospodářství. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze malým a středním podnikům činným v oblasti akvakultury nebo organizacím činným v oblasti akvakultury včetně organizací producentů v této oblasti a včetně sdružení takových organizací producentů.
5. Pokud podpora nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
6. Příjemci neobdrží podporu více než jednou za rok pro každou z kategorií poradenských služeb uvedených v odstavci 2.
Článek 50
Podpora lidského kapitálu a vytváření sítí
1. S cílem podpořit lidský kapitál a vytváření sítí v akvakultuře může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření poznatků vědecké a technické povahy a inovačních postupů, osvojování nových odborných dovedností v oblasti akvakultury a s ohledem na snižování dopadu operací v oblasti akvakultury na životní prostředí;
b)
zlepšování pracovních podmínek a prosazování bezpečnosti při práci;
c)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi podniky akvakultury nebo profesními organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, včetně vědeckých a technických subjektů a subjektů podporujících rovné příležitosti mezi muži a ženami.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se neuděluje velkým podnikům činným v oblasti akvakultury, ledaže se účastní sdílení znalostí s malými a středními podniky.
3. Odchylně od článku 46 se podpora podle tohoto článku poskytuje rovněž veřejným nebo poloveřejným organizacím a jiným organizacím uznaným příslušným členským státem.
4. Podpora podle tohoto článku se rovněž poskytuje manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice 2010/41/EU.
Článek 51
Zvyšování potenciálu zařízení pro akvakulturu
1. S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu a snížit negativní dopad jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
určení a mapování nejvhodnějších oblastí pro rozvoj akvakultury, s případným přihlédnutím k procesům územního plánování, a určení a mapování oblastí, kde by akvakultura měla být v zájmu zachování úlohy těchto oblastí ve fungování ekosystémů vyloučena;
b)
zlepšování a rozvoj podpůrných zařízení a infrastruktur nezbytných pro zvýšení potenciálu zařízení pro akvakulturu a snížení negativních dopadů akvakultury na životní prostředí, včetně investic do pozemkových úprav, dodávek energie či správy vodních zdrojů;
c)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2009/147/ES nebo čl. 16 odst. 1 směrnice 92/43/EHS s cílem předcházet závažným škodám na akvakultuře;
d)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v návaznosti na zjištění zvýšeného úhynu nebo nákaz podle článku 10 směrnice Rady 2006/88/ES (31). Tato opatření mohou zahrnovat přijetí akčních plánů týkajících se korýšů, jejichž účelem je ochrana, obnovení a řízení, včetně podpory producentů korýšů za účelem ochrany přírodních výskytišť a oblastí lovu korýšů.
2. Příjemci podpory podle tohoto článku jsou pouze veřejnoprávní subjekty nebo soukromé subjekty, kterým příslušný členský stát svěřil plnění úkolů uvedených v odstavci 1.
Článek 52
Podpora nových chovatelů uskutečňujících udržitelnou akvakulturu
1. S cílem podpořit podnikání v oblasti akvakultury může ENRF podporovat zřizování podniků udržitelné akvakultury nově začínajícími chovateli.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje chovatelům v oblasti akvakultury zahajujícím podnikání v odvětví za předpokladu, že:
a)
mají odpovídající odborné schopnosti a způsobilost;
b)
zřizují poprvé mikropodniky nebo malé podniky akvakultury jakožto vedoucí tohoto podniku; a
c)
předloží podnikatelský plán pro rozvoj svých aktivit v oblasti akvakultury.
3. Při získávání odpovídajících odborných schopností mohou chovatelé v oblasti akvakultury zahajující podnikání v odvětví využívat podporu podle čl. 50 odst. 1 písm. a).
Článek 53
Přechod na systémy řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí a na ekologickou akvakulturu
1. S cílem podpořit rozvoj ekologické nebo energeticky účinné akvakultury může ENRF podporovat:
a)
přechod produkce akvakultury z konvenčních metod na ekologickou akvakulturu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (32) a v souladu s nařízením Komise (ES) č. 710/2009 (33);
b)
účast v systémech Unie pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (34).
2. Podpora se poskytuje pouze příjemcům, kteří se zaváží k účasti v systému EMAS na dobu nejméně tří let nebo k dodržování požadavků ekologické produkce na dobu minimálně pěti let.
3. Podpora se poskytuje ve formě finančního vyrovnání nejvýše za dobu tří let během období přechodu podniku na ekologickou produkci nebo během přípravy na účast v systému EMAS. Členské státy vycházejí při výpočtu vyrovnání ze:
a)
ztráty příjmů nebo dodatečných nákladů vynaložených v období přechodu z konvenční na ekologickou produkci pro operace způsobilé podle odst. 1 písm. a); nebo
b)
dodatečných nákladů vyplývajících z přihlášení k účasti a přípravy na účast v systému EMAS v případě operací způsobilých podle odst. 1 písm. b).
Článek 54
Akvakultura poskytující environmentální služby
1. S cílem podpořit rozvoj akvakultury poskytující environmentální služby může ENRF podporovat:
a)
metody akvakultury slučitelné s určitými environmentálními potřebami a podmíněné určitými požadavky na řízení vyplývajícími z vymezení oblastí NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
náklady přímo spojené s účastí na zachovávání a rozmnožování vodních živočichů ex-situ v rámci programů pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti vypracovaných veřejnými orgány nebo pod jejich dohledem;
c)
operace v oblasti akvakultury zahrnující ochranu a zlepšování životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržování krajiny a tradičních charakteristik akvakulturních oblastí.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy v důsledku požadavků na řízení v dotčených oblastech souvisejících s prováděním směrnic 92/43/EHS nebo 2009/147/ES.
3. Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje pouze v případě, že se příjemci zaváží plnit po dobu nejméně pěti let požadavky na ochranu vodního prostředí, které přesahují pouhé uplatňování právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů. Environmentální přínosy operace se prokazují předchozím posouzením dopadu prováděným příslušnými subjekty určenými členským státem, nejsou-li environmentální přínosy dané operace již uznané.
4. Podpora podle odst. 1 písm. c) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy.
5. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 55
Opatření na ochranu veřejného zdraví
1. ENRF může podporovat finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení sběru chovaných měkkýšů, pokud k tomuto omezení dojde výhradně z důvodů ochrany veřejného zdraví.
2. Podpora může být přiznána pouze v případě, že přerušení sběru v důsledku kontaminace měkkýšů vyplývá z šíření planktonu produkujícího toxiny nebo přítomnosti planktonu obsahujícího biotoxiny a pokud:
a)
kontaminace trvá po dobu více než čtyř po sobě jdoucích měsíců; nebo
b)
ztráta vyplývající z přerušení sběru přesahuje hodnotu 25 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během tří kalendářních let, které předcházejí roku, kdy došlo k přerušení sběru.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) mohou členské státy pro společnosti s kratší dobou činnosti, než jsou tři roky, stanovit zvláštní pravidla výpočtu.
3. Maximální doba, za kterou může být vyrovnání poskytnuto, je 12 měsíců v celém programovém období. V řádně opodstatněných případech lze tuto dobu jednou prodloužit nejvýše o dalších 12 měsíců na maximální spojenou délku 24 měsíců.
Článek 56
Opatření pro zajištění zdraví a dobrých životních podmínek zvířat
1. Za účelem podpory zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v podnicích akvakultury, mimo jiné pokud jde o prevenci a biologickou bezpečnost, může ENRF podporovat:
a)
náklady na tlumení a eradikaci chorob v akvakultuře v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES (35) o některých výdajích ve veterinární oblasti, včetně provozních nákladů nezbytných k plnění povinností v rámci eradikačního plánu;
b)
rozvoj osvědčených postupů a kodexů chování, obecných i specifických pro určité druhy, v oblasti biologické bezpečnosti nebo zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v akvakultuře;
c)
iniciativy zaměřené na snižování závislosti akvakultury na veterinárních léčivých přípravcích;
d)
veterinární nebo farmaceutické studie a šíření a výměna informací a osvědčených postupů v oblasti veterinárních chorob v akvakultuře s cílem prosazovat správné používání veterinárních léčivých přípravků;
e)
zřizování a provozování sdružení na ochranu zdraví v odvětví akvakultury, uznaných členskými státy;
f)
finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení činnosti z důvodu výjimečné masové úmrtnosti, pokud úmrtnost přesáhne hodnotu 20 % nebo pokud ztráta vyplývající z přerušení činnosti přesahuje hodnotu 35 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu tohoto podniku během tří let, které předcházejí roku, kdy došlo k pozastavení aktivit.
2. Podpora podle odst. 1 písm. d) se nevztahuje na nákup veterinárních léčivých přípravků.
3. Výsledky studií financovaných podle odst. 1 písm. d) jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podpora může být poskytnuta také veřejnoprávním subjektům.
Článek 57
Pojištění populace akvakultury
1. V zájmu zajištění příjmů producentů akvakultury může ENRF přispívat na pojištění populací akvakultury, které kryje hospodářské ztráty způsobené alespoň jedním z těchto faktorů:
a)
přírodními katastrofami;
b)
nepříznivými klimatickými jevy;
c)
náhlými změnami kvality a kvantity vody, za něž není příslušný provozovatel odpovědný;
d)
chorobami postihujícími akvakulturu nebo závadami nebo zničením produkčních zařízení, za něž není příslušný provozovatel odpovědný.
2. Výskyt okolností uvedených v odstavci 1 formálně uznává příslušný orgán dotčeného členského státu.
3. Členské státy mohou případně předem stanovit kritéria, na jejichž základě je formální uznání uvedené v odstavci 2 považováno za udělené.
4. Podpora se poskytuje pouze na smlouvy o pojištění populací akvakultury, které kryjí hospodářské ztráty podle odstavce 1 přesahující 30 % průměrného ročního obratu chovatele v oblasti akvakultury, vypočtené na základě průměrného obratu chovatele v oblasti akvakultury během tří kalendářních let předcházejících roku, v němž k hospodářským ztrátám došlo.
KAPITOLA III
Trvale udržitelný rozvoj rybolovných a akvakulturních oblastí
Oddíl 1
Oblast působnosti a cíle
Článek 58
Oblast působnosti
ENRF podporuje udržitelný rozvoj rybolovných oblastí a akvakultury s využitím přístupu k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 59
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 4.
Oddíl 2
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje a místní akční skupiny v oblasti rybolovu
Článek 60
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje
1. Ve snaze přispět k dosažení cílů uvedených v článku 59 strategie komunitně vedeného místního rozvoje:
a)
maximalizuje účast odvětví rybolovu a akvakultury na udržitelném rozvoji pobřežních a vnitrozemských oblastí rybolovu a akvakultury;
b)
zajišťuje, aby místní komunity plně ke svému prospěchu využívaly příležitostí, které nabízí námořní a pobřežní rozvoj a rozvoj vnitrozemských vod, a zejména napomáhá malým a upadajícím rybářským přístavům využít co nejvíce svůj námořní potenciál rozvíjením rozmanitých druhů infrastruktury.
2. Strategie musí být v souladu s možnostmi a potřebami zjištěnými v této oblasti a prioritami Unie stanovenými v článku 6. Rozsah strategií může sahat od strategií, které se zaměřují na rybolov, až po širší strategie zaměřené na diverzifikaci rybolovných oblastí. Strategie musí jít nad rámec pouhé sbírky operací nebo srovnání odvětvových opatření.
Článek 61
Místní akční skupiny v oblasti rybolovu
1. Pro účely ENRF se místní akční skupiny uvedené v čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 označují jako místní akční skupiny v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“).
2. Skupiny FLAG navrhnou strategii komunitně vedeného místního rozvoje založenou alespoň na prvcích stanovených v článku 60 tohoto nařízení, a jsou zodpovědné za její realizaci.
3. Skupiny FLAG:
a)
do značné míry odrážejí hlavní zaměření své strategie a socioekonomické složení oblasti prostřednictvím vyváženého zastoupení hlavních zúčastněných stran včetně soukromého sektoru, veřejného sektoru a občanské společnosti;
b)
zajišťují významné zastoupení odvětví rybolovu nebo akvakultury.
4. Pokud je strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporována i z jiných fondů než ENRF, výběrová komise skupin FLAG pro projekty podporované ENRF musí rovněž splňovat požadavky uvedené v odstavci 3.
5. Skupiny FLAG mohou provádět i další úkoly, které jdou nad rámec minimálních úkolů uvedených v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou jim tyto úkoly svěřeny řídícím orgánem.
Oddíl 3
Způsobilé operace
Článek 62
Podpora z ENRF na komunitně vedený místní rozvoj
1. Níže uvedené operace jsou způsobilé pro podporu podle tohoto oddílu v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
předběžná podpora;
b)
provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
spolupráce;
d)
provozní náklady a náklady na oživení.
2. Skupiny FLAG mohou požádat o zaplacení zálohy řídící orgán, pokud je tato možnost ustanovena v operačním programu. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na provozní náklady a oživení.
Článek 63
Provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje
1. Podpora pro provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje může být poskytnuta na tyto cíle:
a)
přidávání hodnoty, vytváření pracovních míst, přilákání mladých lidí a podpora inovací ve všech článcích dodavatelského řetězce produktů rybolovu a akvakultury;
b)
podpora diverzifikace v rámci komerčního rybolovu i mimo něj, celoživotní učení a podpora diverzifikace a vytváření pracovních míst v rybolovných a akvakulturních oblastech;
c)
znásobení přírodního bohatství rybolovných oblastí a oblastí akvakultury a jeho zužitkování, včetně operací pro zmírnění změny klimatu;
d)
podpora sociálního blahobytu a kulturního dědictví v rybolovných oblastech a v oblastech akvakultury, včetně kulturního dědictví v oblasti rybolovu a akvakultury a námořního kulturního dědictví;
e)
posílení zapojení rybářských komunit do místního rozvoje a řízení místních rybolovných zdrojů a námořních činností.
2. Do podpory podle odstavce 1 mohou patřit opatření uvedená v kapitolách I, II a IV této hlavy, s výjimkou článků 66 a 67, pokud existují jednoznačné důvody pro jejich řízení na místní úrovni. Pokud je podpora poskytována na operace odpovídající těmto opatřením, použijí se příslušné podmínky a výše příspěvku na jednotlivé operace uvedené v kapitolách I, II a IV této hlavy.
Článek 64
Spolupráce
1. Podpora uvedená v čl. 35 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 může být poskytnuta:
a)
na projekty spolupráce mezi územími nebo nadnárodní spolupráce;
b)
na přípravnou technickou podporu pro projekty spolupráce mezi územími a nadnárodní spolupráce za podmínky, že skupiny FLAG mohou prokázat, že připravují provádění projektu.
Pro účely tohoto článku se „spoluprací mezi územími“ rozumí spolupráce v rámci členského státu a „nadnárodní spoluprací“ se rozumí spolupráce mezi územími v několika členských státech nebo spolupráce mezi alespoň jedním územím členského státu a jedním či více územími ve třetích zemích.
2. Pro účely tohoto článku mohou kromě jiných skupin FLAG mezi partnery skupiny FLAG v rámci ENRF patřit místní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která provádějí strategii komunitně vedeného místního rozvoje v rámci Unie nebo mimo ni.
3. V případech, kdy se skupiny FLAG pro projekty spolupráce nerozhodnou, členské státy zavedou vhodný systém pro účely podpory projektů spolupráce. Nejpozději do dvou let ode dne schválení svého operačního programu zveřejní členské státy vnitrostátní nebo regionální správní řízení o výběru projektů nadnárodní spolupráce a seznam způsobilých nákladů.
4. Správní rozhodnutí ohledně projektů založených na spolupráci se přijmou nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení projektu.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené projekty založené na nadnárodní spolupráci v souladu s článkem 110.
KAPITOLA IV
Opatření související s uváděním na trh a zpracováním
Článek 65
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priorit Unie stanovených v čl. 6 bodu 5.
Článek 66
Plány produkce a uvádění produktů na trh
1. ENRF podporuje přípravu a provádění plánů produkce a plánů uvádění produktů na trh podle článku 28 nařízení (EU) č. 1379/2013.
2. Výdaje spojené s plány produkce a plány uvádění produktů na trh jsou způsobilé pro podporu z ENRF až poté, co příslušné orgány v členském státě schválí výroční zprávu uvedenou v čl. 28 odst. 5 nařízení (EU) č. 1379/2013.
3. Podpora poskytovaná na jednu organizaci producentů jednou ročně v rámci tohoto článku nepřesáhne 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jednotlivými organizacemi producentů na trh příslušnou organizací producentů během předcházejících tří kalendářních let. Pro žádnou nově uznanou organizaci producentů nepřesáhne taková podpora 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jejími členy na trh během předcházejících tří kalendářních let.
4. Dotčený členský stát může v souladu s čl. 28 odst. 3 nařízení (EU) č. 1379/2013 poskytnout zálohu ve výši 50 % finanční podpory po schválení produkce a plánu uvádění produktů na trh.
5. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze organizacím producentů a sdružením organizací producentů.
Článek 67
Podpora skladování
1. ENRF může podporovat vyrovnání uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů, které skladují produkty rybolovu uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1379/2013 za předpokladu, že tyto produkty jsou skladovány v souladu s články 30 a 31 uvedeného nařízení, a s výhradou těchto podmínek:
a)
výše podpory skladování nepřesahuje výši technických a finančních nákladů na činnosti nutné pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
objemy způsobilé pro podporu skladování nepřesahují 15 % ročních objemů dotčených produktů daných do prodeje organizací producentů;
c)
finanční podpora za rok nepřesahuje 2 % průměrné roční hodnoty produkce, která byla členy organizace producentů uvedena na trh v období 2009-2011.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) se v případě, že členové organizace producentů neměli v období 2009 až 2011 žádnou produkci uvedenou na trh, vezme v úvahu průměrná roční hodnota produkce uvedené na trh v prvních třech letech produkce těchto členů.
2. Do 31. prosince 2018 se podpora uvedená v odstavci 1 ukončí.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytne pouze tehdy, jsou-li produkty uvolněny k lidské spotřebě.
4. Členské státy stanoví použitelnou výši technických a finančních nákladů na svém území takto:
a)
technické náklady se počítají každý rok na základě přímých nákladů souvisejících s činnostmi nezbytnými pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
finanční náklady se počítají každý rok s použitím úrokové sazby stanovené každoročně v každém členském státě;
Tyto technické a finanční náklady jsou zpřístupněny veřejnosti.
5. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily, že produkty využívající podpory skladování splňují podmínky stanovené v tomto článku. Pro účely těchto kontrol vedou příjemci podpory skladování skladní účetnictví pro každou kategorii produktů uskladněných a později znovu uvedených na trh k lidské spotřebě.
Článek 68
Opatření týkající se uvádění na trh
1. ENRF může podporovat opatření pro uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, jejichž cílem je:
a)
vytvářet organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo mezioborové organizace uznané podle kapitoly II oddílu II nařízení (EU) č. 1379/2013;
b)
nalézat nové trhy a zlepšovat podmínky pro uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, k nimž patří:
i)
druhy s tržním potenciálem;
ii)
nežádoucí úlovky komerčních populací vyložené v souladu s technickými opatřeními, článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013;
iii)
produkty rybolovu a akvakultury získané s využitím metod s malým dopadem na životní prostředí nebo produkty ekologické akvakultury ve smyslu nařízení (ES) č. 834/2007;
c)
podporovat jakost a přidanou hodnotu tím, že se usnadní:
i)
žádost o registraci daného produktu a přizpůsobení se daných provozovatelů příslušným požadavkům na shodu a certifikaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (36);
ii)
certifikace a podpora produktů udržitelného rybolovu a akvakultury, včetně produktů drobného pobřežního rybolovu, a metody zpracování šetrné k životnímu prostředí;
iii)
přímý prodej produktů rybolovu prováděného rybáři věnujícími se drobnému pobřežnímu rybolovu nebo rybolovu ze břehu;
iv)
prezentace a balení produktů;
d)
přispívat k transparentnosti produkce a trhů a provádění průzkumů trhu a studií o závislosti Unie na dovozech;
e)
přispívat k sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, včetně rozvoje celounijní ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1379/2013;
f)
vypracovávat standardní smlouvy pro malé a střední podniky slučitelné s právem Unie;
g)
vést regionální, celostátní nebo nadnárodní komunikační a propagační kampaně s cílem zvyšovat povědomí veřejnosti o produktech udržitelného rybolovu a akvakultury.
2. Operace uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh.
Operace uvedené v odst. 1 písm. g) nejsou zaměřeny na obchodní značky.
Článek 69
Zpracování produktů rybolovu a akvakultury
1. ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury:
a)
přispívající k úspoře energie nebo snížení dopadu na životní prostředí, včetně nakládání s odpady;
b)
zlepšující bezpečnost, hygienu, zdravotní a pracovní podmínky;
c)
podporující zpracování úlovků komerčních populací ryb, které nemohou být určeny pro lidskou spotřebu;
d)
týkající se zpracování vedlejších produktů, vzešlých z hlavních zpracovatelských činností;
e)
týkající se zpracování produktů ekologické akvakultury podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 834/2007;
f)
vedoucí k novým nebo zdokonaleným produktům, novým nebo zdokonaleným postupům či k novým nebo zdokonaleným řídícím a organizačním systémům.
2. Pokud jde o podniky jiné, než jsou malé a střední podniky, podpora uvedená v odstavci 1 je poskytována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v části druhé hlavě IV nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA V
Vyrovnání dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech pro produkty rybolovu a akvakultury
Článek 70
Režim vyrovnání
1. ENRF může podporovat vyrovnání dodatečných nákladů vynaložených provozovateli v odvětví rybolovu, chovu, zpracování a uvádění na trh v případě určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů, uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý dotčený členský stát určí pro oblasti uvedené v odstavci 1 seznam produktů rybolovu a akvakultury a objem těchto produktů způsobilých pro vyrovnání.
3. Při sestavování seznamu a objemů podle odstavce 2 členské státy vezmou v úvahu všechny příslušné faktory, zejména potřebu zajistit, aby vyrovnání bylo plně v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Vyrovnání nebude poskytnuto za produkty rybolovu a akvakultury:
a)
ulovené plavidly třetích zemí, s výjimkou rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely a operujících ve vodách Unie;
b)
ulovené rybářskými plavidly Unie, která nejsou registrovaná v přístavu jednoho z regionů uvedených v odstavci 1;
c)
dovezené ze třetích zemí.
5. Ustanovení odst. 4 písm. b) se nepoužije, pokud stávající kapacita zpracovatelského odvětví v dotčeném nejodlehlejším regionu překročí množství suroviny dodané podle plánu vyrovnání dotčeného regionu.
6. Pro vyrovnání nejsou způsobilí tito provozovatelé:
a)
fyzické nebo právnické osoby, které používají výrobní prostředky, aby získaly produkty rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvedení na trh;
b)
vlastníci nebo provozovatelé plavidel registrovaných v přístavech regionů uvedených v odstavci 1, kteří v těchto regionech vykonávají svou rybolovnou činnost, nebo sdružení vlastníků nebo provozovatelů;
c)
provozovatelé v odvětví zpracování nebo uvádění na trh nebo sdružení takových provozovatelů.
Článek 71
Výpočet vyrovnání
Vyrovnání je vypláceno provozovatelům, uvedeným v čl. 70 odst. 6, vykonávajícím činnosti v regionech uvedených v čl. 70 odst. 1 a:
a)
u každého produktu rybolovu nebo akvakultury nebo kategorie produktů zohledňuje dodatečné náklady vyplývající ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů a
b)
zohledňuje rovněž jakýkoli jiný typ veřejné intervence ovlivňující úroveň dodatečných nákladů.
Článek 72
Plán vyrovnání
1. Dotčené členské státy předloží Komisi pro každý region uvedený v čl. 70 odst. 1 plán vyrovnání. Tento plán obsahuje seznam a objemy produktů rybolovu a akvakultury a typ provozovatelů podle článku 70, úroveň vyrovnání podle článku 71 a řídící orgán uvedený v článku 97. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto plány vyrovnání schválí.
2. Členské státy mohou pozměnit obsah plánu vyrovnání uvedený v odstavci 1. Tyto změny předloží Komisi. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto změny plánu vyrovnání schválí.
3. Komisi je svěřena přijme prováděcí akty, jimiž vymezí strukturu plánu vyrovnání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů.
Článek 73
Státní podpora na provádění plánů vyrovnání
Členské státy mohou poskytnout dodatečné financování pro provádění plánů vyrovnání podle článku 72. V takových případech členské státy oznámí Komisi státní podporu, kterou Komise může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto plánů. Takto oznámená státní podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy o fungování EU.
KAPITOLA VI
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku v rámci sdíleného řízení
Článek 74
Územní působnost
Odchylně od článku 2 může být tato kapitola použita také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 75
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 3.
Článek 76
Kontrola a vynucování
1. ENRF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
nákup, instalace a vývoj technologií, včetně počítačového hardwaru a softwaru, systémů detekce plavidel (VDS), kamerových systémů a IT sítí, které umožňují shromažďování, správu, validaci, analýzu, řízení rizik, prezentaci (prostřednictvím internetových stránek souvisejících s kontrolou) a výměnu údajů týkajících se rybolovu a vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i propojení s meziodvětvovými systémy pro výměnu údajů;
b)
vývoj, nákup a instalace prvků, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné pro zajištění přenosu dat dotčenému členskému státu a orgánům Unie od aktérů působících v oblasti rybolovu a uvádění produktů rybolovu na trh, a to včetně nezbytných prvků pro systémy pro elektronické zaznamenávání a hlášení (ERS), systémy sledování plavidel (VMS) a systémy automatické identifikace (AIS) používané pro účely kontroly;
c)
vývoj, nákup a instalace komponentů, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné k zajištění sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, uvedených v článku 58 nařízení (ES) č. 1224/2009;
d)
provádění programů zaměřených na výměnu údajů mezi členskými státy a jejich analýzu;
e)
modernizace a nákup hlídkových lodí, letadel a vrtulníků, pokud jsou použity pro kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby svého provozu za rok;
f)
nákup jiných kontrolních prostředků, včetně zařízení umožňujících měření výkonu motoru a hmotnosti zařízení;
g)
vývoj inovativních kontrolních systémů a provádění pilotních projektů týkajících se kontroly rybolovu, včetně analýzy DNA ryb a vývoje internetových stránek souvisejících s kontrolou;
h)
školení a výměnné programy, včetně výměny mezi členskými státy, pro osoby odpovědné za monitorování, kontrolu a sledování rybolovných činností;
i)
analýza poměru nákladů a přínosů a posouzení auditů provedených a výdajů vynaložených příslušnými orgány při provádění monitorování, kontroly a sledování;
j)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, se zaměřením na posílení povědomí rybářů a jiných zúčastněných osob, jako jsou inspektoři, státní zástupci a soudci, jakož i povědomí široké veřejnosti o nutnosti bojovat proti nezákonnému, neohlášenému a neregulovanému rybolovu a o provádění pravidel společné rybářské politiky;
k)
provozní náklady vynaložené při provádění přísnější kontroly populací, na které se vztahují kontrolní a inspekční programy stanovené v souladu s článkem 95 nařízení (ES) č. 1224/2009 a koordinace kontroly v souladu s článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 768/2005 (37);
l)
programy související s prováděním akčního plánu vypracovaného v souladu s čl. 102 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009, včetně jakýchkoli vzniklých provozních nákladů.
3. Opatření uvedená v odst. 2 písm. h) až l) jsou způsobilá pro podporu pouze vztahují-li se ke kontrolním činnostem orgánu veřejné moci.
4. V případě opatření uvedených v odst. 2 písm. d) a h) určí dotčené členské státy řídící orgány odpovědné za daný projekt.
Článek 77
Shromažďování údajů
1. ENRF podporuje shromažďování, správu a využívání údajů, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněno v nařízení (ES) č. 199/2008.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
shromažďování, správa a využívání údajů pro účely vědecké analýzy a provádění společné rybářské politiky;
b)
celostátní a nadnárodní víceleté programy odběru vzorků, včetně programů na nižší než celostátní úrovni, za předpokladu, že všechny tyto programy se týkají populací, na které se vztahuje společná rybářská politika;
c)
monitorování komerčního a rekreačního rybolovu na moři, včetně monitorování vedlejších úlovků mořských organismů, jako např. mořských savců a ptáků;
d)
výzkumná šetření na moři;
e)
účast zástupců členských států a regionálních orgánů na regionálních koordinačních schůzkách, setkání regionálních organizací pro řízení rybolovu, jejichž je Unie smluvní stranou nebo pozorovatelem, nebo na zasedáních mezinárodních orgánů zodpovědných za poskytování vědeckého poradenství.
f)
zlepšení systémů shromažďování a správy údajů a realizace pilotních studií s cílem zlepšit stávající systémy shromažďování a správy údajů.
KAPITOLA VII
Technická pomoc z podnětu členských států
Článek 78
Technická pomoc z podnětu členských států
1. ENRF může podporovat z podnětu členského státu a až do výše stropu 6 % z celkové částky operačního programu:
a)
opatření technické pomoci uvedená v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
vytváření národních sítí zaměřených na šíření informací, budování kapacit, výměnu osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG na území členského státu.
2. V řádně odůvodněných případech může být hranice uvedená v odstavci 1 výjimečně překročena.
KAPITOLA VIII
Opatření týkající se integrované námořní politiky financovaná v rámci sdíleného řízení
Článek 79
Specifické cíle
1. Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 6, včetně:
a)
integrovaného námořního dohledu a zejména rozvoje společného prostředí pro sdílení informací pro dohled nad námořní oblastí Unie;
b)
podpory ochrany mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako například lokalit Natura 2000, aniž je dotčen článek 37 tohoto nařízení, jakož i udržitelného využívání mořských a pobřežních zdrojů, a bližšího vymezení hranic udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v rámci směrnice 2008/56/ES.
2. Změny operačního programu v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavci 1 nesmí mít za následek zvýšení celkového finančního přídělu podle čl. 13 odst. 7.
Článek 80
Způsobilé operace
1. ENRF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 79, jako například operace, které:
a)
umožňují dosažení cílů integrovaného námořního dohledu, a zejména cílů společného prostředí pro sdílení informací;
b)
chrání mořské prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako např. lokalit Natura 2000, v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/14/ES;
c)
zlepšují znalosti o stavu mořského prostředí s cílem zavést monitorovací programy a programy opatření uvedené ve směrnici 2008/56/ES, v souladu s povinnostmi stanovenými v uvedené směrnici.
2. Náklady na mzdy zaměstnanců vnitrostátních správních orgánů se nepovažují za způsobilé provozní náklady.
HLAVA VI
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Integrovaná námořní politika
Článek 81
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 82
Oblast působnosti a cíle
Podpora v rámci této hlavy přispívá k posílení rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie. Jejím cílem je:
a)
podporovat rozvoj a uplatňovat integrovanou správu námořních a pobřežních záležitostí, a to zejména:
i)
prosazováním opatření, která podpoří snahu členských států a jejich regionů o rozvoj, zavedení nebo provádění integrované námořní správy,
ii)
podporou dialogu a spolupráce s příslušnými orgány členských států a zúčastněnými subjekty i mezi nimi v oblasti mořských a námořních záležitostí, včetně rozvoje a provádění integrovaných strategií na úrovni jednotlivých moří, při zohlednění vyváženého přístupu ve všech mořských oblastech i s ohledem na zvláštní rysy mořských a podmořských oblastí, jakož i případných relevantních makroregionálních strategií;
iii)
prosazováním platforem a sítí meziodvětvové spolupráce, zahrnujících zástupce veřejných orgánů na celostátní, regionální a místní úrovni, jednotlivých odvětví včetně odvětví cestovního ruchu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
iv)
zlepšováním spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi jejich příslušnými orgány;
v)
podporou výměny osvědčených postupů a dialogu na mezinárodní úrovni, včetně dvoustranného dialogu se třetími zeměmi, se zohledněním Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS) a příslušných mezinárodních úmluv vycházejících z této úmluvy, aniž jsou dotčeny jiné dohody nebo ujednání, které mohou existovat mezi Unií a dotčenými třetími zeměmi. Takový dialog zahrnuje případně i efektivní jednání o ratifikaci a provádění UNCLOS;
vi)
posílením viditelnosti integrovaného přístupu k námořním záležitostem a zvyšováním povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a široké veřejnosti o tomto přístupu;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových iniciativ, které jsou vzájemně výhodné pro různá námořní odvětví nebo odvětvové politiky, přičemž bere v úvahu stávající nástroje a iniciativy a vychází z nich; těmito nástroji jsou například:
i)
integrovaný námořní dohled v zájmu posílení bezpečného, zajištěného a udržitelného využívání mořského prostoru, zejména zvýšením efektivity a účinnosti prostřednictvím meziodvětvové a přeshraniční výměny informací, s řádným zohledněním stávajících i budoucích mechanismů a systémů spolupráce;
ii)
postupy v rámci územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón;
iii)
postupný vývoj komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny námořních údajů a znalostí, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů, a tím zabraňuje zdvojování úsilí; za tímto účelem je třeba co nejlépe využívat stávající programy Unie a členských států;
c)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v rámci rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětví, jakož i v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech Unie, a to jako doplněk zavedených odvětvových a celostátních činností;
d)
prosazovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, například lokalit NATURA 2000, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a blíže vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to v souladu s cílem dosáhnout dobrého stavu životního prostředí a tento stav udržet, jak stanoví směrnice 2008/56/ES.
Článek 83
Způsobilé operace
1. ERNF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 82, jako například:
a)
studie;
b)
projekty, včetně zkušebních projektů a projektů spolupráce;
c)
informování veřejnosti a sdílení osvědčených postupů, osvětové kampaně a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí, tvorby a správy internetových stránek a platforem zúčastněných stran;
d)
konference, semináře, fóra a pracovní setkání;
e)
koordinační činnosti včetně sítí pro sdílení informací a podpora rozvoje strategií na úrovni jednotlivých moří;
f)
vývoj, provoz a údržbu IT systémů a sítí, které umožňují sběr, správu, ověřování, analýzu a výměnu údajů, vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i vzájemné propojení systémů výměny dat napříč odvětvími;
g)
projekty odborné přípravy zaměřené na rozvoj znalostí a profesní kvalifikace a opatření na podporu profesního rozvoje v námořním odvětví.
2. Za účelem dosažení specifického cíle rozvoje přeshraničních a meziodvětvových operací podle čl. 82 písm. b) může ERNF podporovat:
a)
vývoj a provádění technických nástrojů pro integrovaný námořní dohled, a to zejména na podporu zavádění, provozu a údržby decentralizovaného systému pro výměnu informací v námořní oblasti (CISE), s cílem podporovat meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací týkající se dohledu a propojující všechny uživatelské komunity, se zohledněním relevantního vývoje v odvětvových politikách, pokud jde o dohled a případné přispívání k jejich nezbytnému vývoji;
b)
činnosti v oblasti koordinace a spolupráce mezi členskými státy nebo regiony za účelem rozvoje územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón, včetně výdajů souvisejících se systémy a postupy pro sdílení údajů a monitorování, hodnotícími činnostmi, zřízením a provozováním sítě odborníků a vytvořením programu zaměřeného na budování kapacit členských států umožňujících provádění územního plánování námořních prostor;
c)
iniciativy, jejichž předmětem je spolufinancování, nákup a údržba systémů pro pozorování moře a technických nástrojů pro přípravu, zřízení a provoz operačního systému Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat, jejímž cílem je usnadnit shromažďování údajů a poznatků o mořích, jejich získávání, sestavování, zpracování, kontrolu kvality, opakované použití a distribuci prostřednictvím spolupráce mezi dotčenými členskými státy nebo mezinárodními institucemi.
KAPITOLA II
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku a integrovanou námořní politiku v rámci přímého řízení
Článek 84
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 85
Specifické cíle
Opatření podle této kapitoly usnadňují provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, správu a šíření vědeckého poradenství v rámci společné rybářské politiky;
b)
specifická opatření pro kontrolu a vynucování v rámci společné rybářské politiky;
c)
dobrovolné příspěvky mezinárodním organizacím;
d)
poradní sbory;
e)
informace o trhu;
f)
komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky.
Článek 86
Vědecké poradenství a znalosti
1. ERNF může podporovat zajišťování vědeckých výsledků, a to zejména u projektů aplikovaného výzkumu přímo spojených s poskytováním vědeckého poradenství, vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení pro účely řádného a účinného rozhodování při řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
studie a pilotní projekty potřebné pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně studií a projektů zabývajících se alternativními způsoby řízení udržitelného rybolovu a akvakultury, a to i v rámci poradních sborů;
b)
příprava a poskytování vědeckých stanovisek a doporučení vědeckými institucemi, včetně mezinárodních poradních orgánů odpovědných za posuzování populací, odborníky a výzkumnými institucemi;
c)
účast odborníků na zasedáních pracovních skupin o vědeckých a technických problémech týkajících se rybolovu, například ve VTHVR, jakož i v mezinárodních poradních orgánech a na zasedáních, kde jsou vyžadovány příspěvky odborníků na oblast rybolovu a akvakultury;
d)
výzkumná šetření na moři podle č. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 199/2008 v oblastech, kde plavidla Unie působí na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
výdaje vynaložené Komisí na služby spojené se shromažďováním, správou a využíváním údajů na uspořádání a řízení zasedání odborníků na oblast rybolovu a řízení ročních pracovních programů týkajících se vědeckých a technických odborných znalostí v oblasti rybolovu, na zpracování datových volání a datových souborů a na přípravné práce zaměřené na poskytování vědeckých stanovisek a doporučení;
f)
činnosti spolupráce mezi členskými státy v oblasti shromažďování údajů se zapojením různých regionálních aktérů a včetně zřízení a provozu jednotlivých regionalizovaných databází pro ukládání, správu a využívání údajů, které budou napomáhat regionální spolupráci a zlepšovat shromažďování údajů a řídicí činnosti i vědecké znalosti při podpoře řízení rybolovu.
Článek 87
Kontrola a vynucování
1. ERNF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
společný nákup nebo nájem hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků několika členskými státy patřícími do stejné zeměpisné oblasti, pokud jsou tyto prostředky použity na kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby využití během roku;
b)
výdaje související s posuzováním a rozvojem nových kontrolních technologií a s procesy výměny údajů;
c)
veškeré provozní výdaje týkající se kontrol a hodnocení provádění společné rybářské politiky, a to zejména ověřovacích, inspekčních a auditních misí, vybavení a odborné přípravy úředníků Komise, uspořádání zasedání nebo účasti na nich, včetně výměn informací a osvědčených postupů, studií, služeb a dodavatelů IT mezi členskými státy, jakož i nájmu nebo nákupu inspekčních prostředků Komisí, a to podle hlav IX a X nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Za účelem posílení a sjednocení kontrol může ERNF podporovat provádění nadnárodních projektů, jejichž cílem je vytvářet a testovat systémy pro mezistátní kontrolu, inspekci a vynucování uvedené v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou blíže stanoveny v nařízení (ES) č. 1224/2009.
Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
mezinárodní programy odborné přípravy pro osoby odpovědné za monitorování a kontrolu rybolovných činností a dohled nad nimi;
b)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, jejichž cílem je sjednotit výklad nařízení a souvisejících kontrol v Unii.
4. V případě operací uvedených v odst. 2 písm. a) se jako příjemce určí pouze jeden z dotčených členských států.
Článek 88
Dobrovolné finanční příspěvky mezinárodním organizacím
ERNF může podporovat tyto druhy operací v oblasti mezinárodních vztahů:
a)
finanční příspěvky poskytované organizacím Organizace spojených národů, jakož i dobrovolné financování jakékoli mezinárodní organizace, která je činná v oblasti mořského práva;
b)
finanční příspěvky na přípravu nových mezinárodních organizací nebo přípravu nových mezinárodních smluv, které jsou předmětem zájmu Unie;
c)
finanční příspěvky na práci nebo programy, které provádějí mezinárodní organizace a které jsou předmětem zvláštního zájmu Unie;
d)
finanční příspěvky na libovolnou činnost (včetně pracovních, neformálních nebo mimořádných setkání smluvních stran), která obhajuje zájmy Unie v mezinárodních organizacích a posiluje spolupráci s jejími partnery v těchto organizacích. V této souvislosti může ERNF nést náklady účasti zástupců třetích zemí na jednáních a zasedáních v rámci mezinárodních fór a organizací, je-li jejich přítomnost nezbytná pro zájmy Unie.
Článek 89
Poradní sbory
1. ERNF přispívá na provozní náklady poradních sborů zřízených podle článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Poradní sbor mající právní subjektivitu může požádat o podporu Unie jakožto subjekt sledující cíl obecného evropského zájmu.
Článek 90
Informace o trhu
ERNF může podporovat vypracování a šíření informací o trhu, pokud jde o produkty rybolovu a akvakultury, které provádí Komise v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 1379/2013.
Článek 91
Komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky
ERNF může podporovat:
a)
náklady na informační a komunikační činnosti související se společnou rybářskou politikou a integrovanou námořní politikou včetně:
i)
nákladů na vytvoření, překlad a šíření materiálů uzpůsobených specifickým potřebám jednotlivých cílových skupin v písemné, audiovizuální a elektronické podobě,
ii)
nákladů na přípravu a organizaci akcí a setkání, které mají informovat jednotlivé dotčené strany v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky a shromažďovat jejich názory;
b)
cestovní výdaje a výdaje na ubytování odborníků a zástupců zúčastněných stran pozvaných Komisí na zasedání;
c)
náklady na komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, souvisejí-li s obecnými cíli tohoto nařízení.
KAPITOLA III
Technická pomoc
Článek 92
Technická pomoc z podnětu Komise
ERNF může z podnětu Komise podpořit v mezích stropu ve výši 1,1 % ERNF:
a)
opatření technické pomoci uvedená v článku 58 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
příprava, monitorování a hodnocení dohod o udržitelném rybolovu a účasti Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu. Mezi tato opatření patří studie, zasedání, zapojení odborníků, náklady na dočasné zaměstnance, informační činnost a veškeré další administrativní náklady nebo náklady vzniklé v souvislosti s vědeckou nebo technickou pomocí ze strany Komise;
c)
vytvoření evropské sítě skupin FLAG zaměřené na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG. Tato síť spolupracuje se subjekty zajišťujícími vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly zřízeny EFRR, ESF a EZFRV, pokud jde o jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráci.
HLAVA VII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 93
Oblast působnosti
Tato hlava se vztahuje na opatření financovaná v rámci sdíleného řízení podle hlavy V.
KAPITOLA II
Prováděcí mechanismus
Oddíl 1
Podpora z ERNF
Článek 94
Určení míry spolufinancování
1. Při přijímání prováděcích aktů podle článku 19, kterými se schvaluje operační program, Komise stanoví maximální příspěvek ERNF tomuto programu.
2. Příspěvek ERNF se vypočte na základě výše způsobilých veřejných výdajů.
Operační program stanoví sazbu příspěvku ERNF použitelnou pro priority Unie stanovené v článku 6. Maximální sazba příspěvku ERNF činí 75 % způsobilých veřejných výdajů a minimální sazba příspěvku ERNF činí 20 % způsobilých veřejných výdajů.
3. Odchylně od odstavce 2 je příspěvek ERNF:
a)
100 % způsobilých veřejných výdajů u podpory v rámci podpory skladování podle článku 67;
b)
100 % způsobilých veřejných výdajů u režimu vyrovnání uvedeného v článku 70;
c)
50 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v článcích 33 a 34 a čl. 41 odst. 2;
d)
70 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. e);
e)
90 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l);
f)
80 % způsobilých výdajů u podpory uvedené v článku 77.
4. Odchylně od odstavce 2 se maximální sazba příspěvku ERNF použitelná pro specifické cíle v rámci priority Unie zvyšuje o deset procentních bodů, jestliže se celá priorita Unie uvedená v čl. 6 bodu 4 provádí prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje.
Článek 95
Míra veřejné podpory
1. Členské státy uplatňují maximální míru veřejné podpory ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
příjemcem je veřejnoprávní subjekt nebo podnik pověřený poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, je-li pomoc poskytnuta na poskytování takových služeb;
b)
operace souvisí s podporou skladování uvedenou v článku 67;
c)
operace souvisí s režimem vyrovnání uvedeným v článku 70;
d)
operace souvisí se shromažďováním údajů uvedeným v článku 77;
e)
operace souvisí s podporou podle článku 33 nebo 34 nebo s vyrovnáním podle článku 54, 55 nebo 56;
f)
operace souvisí s opatřeními integrované námořní politiky uvedenými v článku 80.
3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši od 50 % do 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
operace je prováděna podle hlavy V kapitol I, II nebo IV a splňuje všechna tato kritéria:
i)
jedná se o společný zájem;
ii)
jedná se o společného příjemce;
iii)
má případně inovativní funkce na místní úrovni;
b)
operace je prováděna podle hlavy V kapitoly III, splňuje jedno z kritérií uvedených v písm. a) bodech i), ii) nebo a iii) tohoto odstavce a poskytuje veřejnosti přístup k jejím výsledkům.
4. Odchylně od odstavce 1 se pro specifické typy operací uvedené v příloze I použijí dodatečné procentní body míry veřejné podpory podle přílohy I.
5. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví způsob, jakým se použijí různé procentní body míry veřejné podpory v případě, že je splněno několik podmínek z přílohy I. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 96
Výpočet dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů
Pokud je podpora udělena na základě dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty postačující, přesné a stanovené předem na základě přiměřeného, spravedlivého a ověřitelného výpočtu.
KAPITOLA III
Řídicí a kontrolní systémy
Článek 97
Řídící orgán
1. Kromě obecných pravidel stanovených v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 řídící orgán:
a)
každoročně do 31. března předkládá Komisi příslušné souhrnné údaje o operacích vybraných k financování do konce předcházejícího kalendářního roku, včetně hlavních charakteristik příjemce a samotné operace;
b)
zajišťuje propagaci operačního programu, a to informováním potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování na základě programu;
c)
zajišťuje propagaci operačního programu informováním příjemců příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou Unie v programu plní.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla předkládání údajů uvedených v odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 98
Předávání finančních údajů
1. Do 31. ledna a 31. července předloží členské státy Komisi v elektronické podobě prognózu týkající se částky, v jejíž výši předpokládají, že předloží žádosti o platby na stávající a následující rozpočtový rok.
2. Komise přijme prováděcí akt, jímž stanoví vzor, který má být při předkládání finančních údajů Komisi použit. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
KAPITOLA IV
Kontrola prováděná členskými státy
Článek 99
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Kromě finančních oprav podle článku 143 nařízení (EU) č. 1303/2013 provedou členské státy finanční opravy, pokud příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Pro případy finančních oprav podle odstavce 1 určí členské státy částku opravy, která je přiměřená s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení povinností nebo trestného činu ze strany příjemce a na význam příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost příjemce.
KAPITOLA V
Kontroly prováděné Komisí
Oddíl 1
Přerušení a pozastavení
Článek 100
Přerušení platební lhůty
1. Kromě kritérií umožňujících přerušení, jež jsou uvedena v čl. 83 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, může pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu v případě, že členský stát neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před přerušením lhůty pro průběžnou platbu podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akty, jimiž konstatuje, že existují důkazy poukazující na zjištěné závažné neplnění povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takových prováděcích aktů Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných důkazech nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné přerušení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 101
Pozastavení plateb
1. Kromě okolností uvedených v článku 142 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise přijmout prováděcí akty, jimiž zcela nebo zčásti pozastaví vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu v případě, že členský stát závažným způsobem neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před pozastavením průběžné platby podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akt, jímž konstatuje, že členský stát nesplnil své povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takového prováděcího aktu Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných zjištěních nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné pozastavení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 102
Pravomoci Komise
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení případů neplnění povinností podle článku 100 a případů závažného neplnění povinností podle čl. 101 odst. 1, a to na základě příslušných pravidel společné rybářské politiky, která jsou nezbytná pro zachování biologických mořských zdrojů.
Oddíl 2
Výměna informací a finanční opravy
Článek 103
Přístup k informacím
Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provádění aktů Unie týkajících se společné rybářské politiky, pokud tyto akty mají finanční důsledky pro ERNF.
Článek 104
Důvěrnost
1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol na místě nebo při schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.
2. Na informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vztahují zásady uvedené v článku 8 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (38).
Článek 105
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Kromě případů uvedených v čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijme prováděcí akty, jimiž provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části, pokud po provedení nezbytného přezkumu dojde k závěru, že:
a)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, ve kterých příjemce neplní povinnosti podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení, a tyto výdaje nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce;
b)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, v nichž členský stát závažným způsobem nedodržel pravidla společné rybářské politiky, což mělo za následek pozastavení platby podle článku 101 tohoto nařízení, a v nichž dotčený členský stát dosud neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro zajištění dodržování a vynucování použitelných pravidel v budoucnosti.
2. Komise rozhodne o výši opravy s přihlédnutím k povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky ze strany členského státu nebo příjemce a k významu příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost dotčeného příjemce.
3. Pokud není možné přesně kvantifikovat výši výdajů spojených s nedodržováním pravidel společné rybářské politiky členským státem, Komise použije finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace podle odstavce 4.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, a kritérií pro uplatnění paušálních sazeb nebo finančních oprav na základě extrapolace.
Článek 106
Postup
Navrhuje-li Komise finanční opravu podle článku 105 tohoto nařízení, použije se obdobně článek 145 nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA VI
Monitorování, hodnocení, informace a komunikace
Oddíl 1
Zavedení společného systému monitorování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 107
Systém monitorování a hodnocení
1. Zavádí se společný systém monitorování a hodnocení pro operace ERNF v rámci sdíleného řízení za účelem posuzování výkonnosti ERNF. K zajištění účinného posuzování výkonnosti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného systému.
2. Celkový dopad ERNF se posuzuje ve vztahu k prioritám Unie stanoveným v článku 6.
Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví soubor ukazatelů specifických pro tyto priority Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
3. Členské státy poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní monitorování a hodnocení dotčených opatření. Komise zohlední potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich případné použití pro statistické účely. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla pro informace zasílané členskými státy, jakož i pro potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 127 odst. 3.
4. Komise předloží každé čtyři roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku. První zpráva musí být předložena do 31. prosince 2017.
Článek 108
Cíle
Cíli společného systému monitorování a hodnocení je:
a)
prokázat pokrok a dosažené výsledky společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, posoudit celkový dopad a zhodnotit účinnost, účelnost a relevantnost operací ERNF;
b)
přispět k cílenější podpoře společné rybářské politiky a integrované námořní politiky;
c)
podpořit proces společného učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením;
d)
zajistit kvalitní, empiricky podložená hodnocení operací ERNF, která se promítnou do rozhodovacího procesu.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 109
Společné ukazatele
1. V systému monitorování a hodnocení podle článku 107 je za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí situace a rovněž finančního plnění, výstupů a výsledků operačního programu, které se použijí pro každý operační program.
2. Společné ukazatele jsou spojeny s milníky a cíli stanovenými v operačních programech v souladu s prioritami Unie stanovenými v článku 6. Tyto společné ukazatele se použijí pro přezkum výkonnosti uvedený v čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a umožní posouzení pokroku, účelnosti a účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie a jednotlivých programů.
Článek 110
Elektronický informační systém
1. Hlavní informace o provádění operačního programu, o každé operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení, včetně hlavních charakteristik příjemce a projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
2. Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení.
Článek 111
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci ERNF včetně skupin FLAG se zaváží, že řídícímu orgánu nebo určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jeho jménem poskytnou veškeré údaje a informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení operačního programu, zejména ve vztahu k plnění specifických cílů a priorit.
Oddíl 3
Monitorování
Článek 112
Postupy monitorování
1. Řídící orgán uvedený v článku 97 tohoto nařízení a monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorují kvalitu provádění programu.
2. Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují operační program prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů pro výstupy a výsledky.
Článek 113
Funkce monitorovacího výboru
Kromě funkcí uvedených v článku 49 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorovací výbor ověří plnění operačního programu a účinnost jeho provádění. Za tímto účelem monitorovací výbor:
a)
je konzultován a do šesti měsíců od rozhodnutí o schválení programu schvaluje kritéria pro výběr financovaných operací, přičemž výběrová kritéria se upravují podle potřeb programování;
b)
přezkoumává činnosti a výstupy spojené s plánem hodnocení programu;
c)
přezkoumává opatření v rámci programu spojená s plněním specifických předběžných podmínek;
d)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávy o provádění před jejich odesláním Komisi;
e)
posuzuje opatření na podporu rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a nediskriminace, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.
Monitorovací výbor není konzultován ohledně pracovních plánů pro shromažďování údajů uvedených v článku 21.
Článek 114
Výroční zpráva o provádění
1. Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
2. Kromě toho, co je uvedeno v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013, výroční zprávy o provádění obsahují:
a)
informace o finančních závazcích a výdajích podle jednotlivých opatření;
b)
přehled činností vykonávaných v souvislosti s plánem hodnocení;
c)
informace o opatřeních přijatých v případech závažných porušeních pravidel uvedených v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení, o nedodržení podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a o nápravných opatřeních;
d)
informace o opatřeních přijatých v zájmu dodržení ustanovení čl. 41 odst. 10 tohoto nařízení;
e)
informace o opatřeních přijatých s cílem zajistit zveřejnění příjemců v souladu s přílohou V tohoto nařízení, a to v případě fyzických osob v souladu s vnitrostátními právními předpisy včetně jakékoli použitelné prahové hodnoty.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pravidla týkající se formy a předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Oddíl 4
Hodnocení
Článek 115
Obecná ustanovení
1. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví prvky, které mají obsahovat zprávy o předběžném hodnocení podle článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013, a stanoví minimální požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 56 uvedeného nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Členské státy zajistí, aby hodnocení vyhovovala společnému systému monitorování a hodnocení dohodnutému v souladu s článkem 107, zajistí vypracování a shromažďování nezbytných údajů a předloží hodnotitelům jednotlivé informace poskytnuté systémem monitorování.
3. Členské státy zpřístupní hodnotící zprávy na internetu a Komise na internetových stránkách Unie.
Článek 116
Předběžné hodnocení (ex ante)
Členské státy zajistí, aby se hodnotitel zapojený do předběžného hodnocení podílel od počátku na procesu vypracování operačního programu ERNF, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů programu.
Článek 117
Následné hodnocení (ex-post)
V souladu s článkem 57 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise v úzké spolupráci se členskými státy vyhotoví zprávu o následném hodnocení.
Článek 118
Shrnutí hodnocení
Za vypracování shrnutí zpráv o předběžném hodnocení na úrovni Unie odpovídá Komise. Shrnutí hodnotících zpráv se provede nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných hodnocení.
Oddíl 5
Informace a komunikace
Článek 119
Poskytování informací a propagace
1. V souladu s čl. 97 odst. 1 písm. b) řídící orgán zodpovídá za:
a)
zajištění toho, že budou vytvořeny jediné internetové stránky nebo jediný internetový portál poskytující informace o operačním programu v členském státu, jakož i přístup k nim;
b)
informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci operačního programu;
c)
informování občanů Unie o úloze a dosažených výsledcích ERNF prostřednictvím informačních a komunikačních opatření seznamujících s výsledky a dopady dohod o partnerství, operačních programů a operací;
d)
zajištění toho, že je uveřejněn přehled opatření k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, včetně případů neplnění povinností ze strany členských států nebo příjemců, a přijatých nápravných opatření, například finančních oprav.
2. Za účelem zajištění transparentnosti podpory z ERNF vedou členské státy seznam operací ve formátu CSV nebo XML, který je dostupný prostřednictvím jediné internetové stránky nebo jediného internetového portálu poskytujících seznam operací a přehled operačního programu.
Seznam operací se aktualizuje nejméně jednou za šest měsíců.
Minimální informace, které mají být uvedeny v seznamu operací, včetně konkrétních informací o operacích podle článků 26, 39, 47, 54 a 56, jsou stanoveny v příloze V.
3. Podrobná pravidla týkající se informačních a propagačních opatření pro veřejnost a informačních opatření pro žadatele a příjemce jsou stanovena v příloze V.
4. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví technické vlastnosti informačních a propagačních opatření k určité operaci, pokyny pro vytvoření znaku a vymezení standardních barev. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
HLAVA VIII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 120
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na opatření financovaná v rámci přímého řízení uvedeného v hlavě VI.
KAPITOLA II
Kontrola
Článek 121
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby finanční zájmy Unie byly při provádění operací financovaných podle tohoto nařízení chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontroly na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování Unií přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (39) a v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení musí výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů, kontrol a inspekcí na místě uvedených ve zmíněných odstavcích, v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 122
Audity
1. Úředníci Komise nebo Účetního dvora nebo jejich zástupci mohou provádět audity na místě u operací financovaných podle tohoto nařízení kdykoli za podmínky oznámení nejméně deset pracovních dnů předem, s výjimkou naléhavých případů, po dobu nejvýše tří let po konečné platbě provedené Komisí.
2. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci řádně zmocnění k provádění auditů na místě mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, včetně dokumentů a metadat vytvořených nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě a souvisejících s výdaji financovanými podle tohoto nařízení.
3. Auditními pravomocemi uvedenými v odstavci 2 není dotčeno uplatňování vnitrostátních předpisů, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátního práva dotčeného členského státu. Mají však přístup k takto získaným informacím.
4. Pokud je jakákoli finanční podpora Unie poskytnutá na základě tohoto nařízení následně přidělena třetí osobě coby konečnému příjemci pomoci, poskytne původní příjemce, jakožto příjemce finanční podpory Unie, Komisi veškeré významné informace ohledně totožnosti tohoto konečného příjemce.
Článek 123
Pozastavení plateb, omezení a zrušení finančního příspěvku
1. Pokud Komise dojde k závěru, že finanční prostředky Unie nebyly použity v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení nebo v jakémkoli jiném použitelném právním předpisu Unie, oznámí tuto skutečnost příjemcům, a ti ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení předloží Komisi své připomínky.
2. Pokud příjemci neodpovědí ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku nebo pokud nejsou jejich připomínky považovány za uspokojivé, Komise sníží nebo zruší poskytnutou finanční podporu nebo pozastaví platby. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí do souhrnného rozpočtu Unie. Z částek, které nejsou vráceny včas, se účtuje úrok z prodlení za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
KAPITOLA III
Hodnocení a podávání zpráv
Článek 124
Hodnocení
1. Operace financované na základě tohoto nařízení jsou pravidelně monitorovány s cílem sledovat jejich provádění.
2. Komise zajistí pravidelné nezávislé a externí hodnocení financovaných operací.
Článek 125
Podávání zpráv
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
do 31. března 2017 zprávu o prozatímním hodnocení získaných výsledků a o kvalitativních a množstevních aspektech provádění operací financovaných podle tohoto nařízení;
b)
do 31. srpna 2018 sdělení o pokračování operací financovaných na základě tohoto nařízení.
HLAVA IX
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 126
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 je svěřena Komisi do dne 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 127
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský námořní a rybářský fond. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, který má být přijat podle čl. 95 odst. 5, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 128
Zrušení
1. Aniž je dotčen čl. 129 odst. 2, nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článek 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 129
Přechodná ustanovení
1. Aby se usnadnil přechod z režimů podpory zavedených nařízeními (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007 a (EU) č. 1255/2011 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle těchto nařízení začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a následných hodnocení.
2. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených projektů, včetně jejich úplného nebo částečného zrušení, až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článku 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc ke dni 31. prosince 2013 vztahuje, a na tyto projekty nebo pomoc se nadále použijí uvedené předpisy.
3. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1198/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 130
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
UREDBA (EU) br. 508/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 15. svibnja 2014.
o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 42., članak 43. stavak 2., članak 91. stavak 1., članak 100. stavak 2., članak 173. stavak 3., članci 175. i 188., članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2., članak 195. stavak 2. i članak 349.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
Komunikacija Komisije upućena Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 13. srpnja 2011. naslovljena „Reforma zajedničke ribarstvene politike” navela je moguće izazove, ciljeve i smjernice zajedničke ribarstvene politike („ZRP”) nakon 2013. S obzirom na raspravu koja je uslijedila nakon objave te Komunikacije, ZRP je bio reformiran Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Reforma ZRP-a obuhvaća sve glavne elemente zajedničke ribarstvene politike, uključujući njezine financijske aspekte. S ciljem postizanja ciljeva te reforme potrebno je staviti izvan snage Uredbu Vijeća (EZ) br. 2328/2003 (5), Uredbu Vijeća (EZ) br. 861/2006 (6), Uredbu Vijeća (EZ) br 1198/2006 (7) i Uredbu Vijeća (EZ) br. 791/2007 (8) te ih se zamijeniti ovom Uredbom.
Uzimajući u obzir da su sva pitanja koja se tiču europskih oceana i mora međusobno povezana, ova bi uredba također trebala podržati daljnji razvoj integrirane pomorske politike (IPP) iz Uredbe (EU) br 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9).
(2)
Područje primjene Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) trebalo bi uključivati potporu ZRP-u za očuvanje morskih bioloških resursa, upravljanjem ribolovnim resursima i flotama koje iskorištavaju te resurse, slatkovodnim biološkim resursima i akvakulturom, kao i u vezi s preradom i stavljanjem na tržište proizvoda ribarstva i akvakulture, ako se te aktivnosti obavljaju na području država članica, ribarskim plovilima Unije ili ih obavljaju državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave i vodeći računa o odredbama članka 117. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. (10) (UNICLOS).
(3)
Uspjeh ZRP-a ovisi o djelotvornom sustavu kontrole, inspekcije i provođenja, kao i o dostupnosti pouzdanih i potpunih podataka kako za potrebe znanstvenog savjetovanja, tako i za potrebe provedbe i kontrole. Stoga bi EFPR trebao podupirati te politike.
(4)
Područje primjene EFPR-a trebalo bi uključivati podršku integriranoj pomorskoj politici, uključujući razvoju i provedbi koordiniranih operacija i postupaka donošenja odluka povezanih s oceanima, morima, obalnim regijama i pomorskim sektorima, a koja nadopunjuje različite politike Unije u vezi s njima, posebice ZRP-a te politike transporta, industrije, teritorijalne kohezije, okoliša, energetike i turizma. Pri upravljanju različitim sektorskim politikama u morskim bazenima Baltičkog mora, Sjevernog mora, Keltskih mora, Biskajskog zaljeva i Iberijske obale, Sredozemnog mora i Crnog mora potrebno je osigurati usklađenost i integraciju.
(5)
Korisnici EFPR-a u smislu članka 2. stavka 10. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11) mogu biti gospodarski subjekti u smislu članka 4. točke 30. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribari ili organizacije ribara, osim ako nije drukčije utvrđeno ovom uredbom.
(6)
U skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 17. lipnja 2010. kada je usvojena nova strategija Unije za zapošljavanje i pametan, održiv i uključiv rast, utemeljenoj na Komunikaciji Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenoj „Europa 2020. - strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (strategija Europa 2020.), Unija i države članice trebale bi primjenjivati pametan, održiv i uključiv rast, istodobno promičući skladan razvoj u Uniji. Resurse bi trebalo usmjeriti na ostvarenje općih i specifičnih ciljeva strategije Europa 2020., posebice onih povezanih sa zapošljavanjem, klimatskim promjenama i energetskom održivošću, borbom protiv siromaštva i socijalnom uključenošću, te bi trebalo poboljšati djelotvornost većim usredotočenjem na rezultate. Uvrštavanje integrirane pomorske politike u novi EFPR također doprinosi glavnim ciljevima politike utvrđenima u strategiji Europa 2020. te je u skladu s općim ciljevima povećanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije navedene u Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
(7)
Kako bi se osiguralo da EFPR doprinosi postizanju ciljeva ZRP-a, integrirane pomorske politike i strategije Europa 2020., potrebno je usredotočiti se na ograničeni broj ključnih prioriteta povezanih s poticanjem okolišno održivih, resursno učinkovitih, inovativnih, konkurentnih i na znanju utemeljenih ribarstva i akvakulture, poticanjem provedbe ZRP-a, povećanjem zaposlenosti i teritorijalne kohezije, poticanjem stavljanja na tržište i prerade kao i poticanjem provedbe integrirane pomorske politike.
(8)
Ciljevi Unije u svim fazama provedbe EFPR-a trebali bi biti uklanjanje nejednakosti i promicanje jednakosti spolova, kao i borba protiv diskriminacije na temelju spola, rase ili etničkog porijekla, religije ili vjerovanja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije.
(9)
Sveobuhvatan cilj ZRP-a je osigurati da aktivnosti ribarstva i akvakulture doprinose nastanku uvjeta koji se odnose na okoliš, mogu biti održivi duže vremena i koji su potrebni za gospodarski i socijalni razvoj. Štoviše, ona bi trebala doprinijeti povećanoj produktivnosti, primjerenom životnom standardu u sektoru ribarstva i stabilnim tržištima te bi trebala osigurati dostupnost resursa te dostupnost ponude za potrošače po razumnim cijenama.
(10)
Izuzetno je važno bolje integrirati pitanja koja se tiču okoliša u ZRP koja bi trebala postići opće i specifične ciljeve Unijine politike vezane uz okoliš i strategije Europa 2020. ZRP nastoji do 2015., gdje je to moguće, a inače najkasnije do 2020., postići takvo iskorištavanje živih morskih bioloških resursa kojim se riblji stokovi obnavljaju i održavaju iznad razina koje daju najveći mogući održivi prinos. ZRP bi trebao primjenjivati oprezan pristup i pristup eko-sustava upravljanju ribarstvom. Zato bi EFPR trebao doprinijeti zaštiti morskog okoliša kako je navedeno u Direktivi 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12).
(11)
Financiranje rashoda ZRP-a i IPP-a putem jedinstvenog fonda, EFPR-a, trebalo bi riješiti pitanje potrebe za pojednostavljenjem i trebalo bi ojačati integraciju obiju politika. Proširenje podijeljenog upravljanja na prerađivanje i stavljanje na tržište, uključujući kompenzaciju za najudaljenije regije, kontrolu, aktivnosti prikupljanja podataka i upravljanja, te na IPP trebali bi dodatno doprinijeti pojednostavljenju i smanjenju administrativnog opterećenja za Komisiju i države članice te postići veću usklađenost i učinkovitost dodijeljene potpore.
(12)
Iz proračuna Unije bi se trebali financirati rashodi ZRP-a i IPP-a putem jedinstvenog fonda, EFPR-a, bilo izravno ili u kontekstu podijeljenog upravljanja s državama članicama. Podijeljeno upravljanje s državama članicama trebalo bi se odnositi ne samo na mjere potpore ribarstvu, akvakulturi i lokalnom razvoju koji usmjerava zajednica, već i na preradu i stavljanje na tržište te kompenzaciju za najudaljenije regije, kontrolu i aktivnosti prikupljanja podataka kao i IPP. Izravno upravljanje trebalo bi se odnositi na znanstveno savjetovanje, posebne mjere nadzora i inspekcije, dobrovoljne doprinose regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom, savjetodavna vijeća, podatke o istraživanju tržišta, operacije za provedbu IPP-a i komunikacijske aktivnosti. Trebalo bi točno utvrditi vrste operacija kvalificiranih za financiranje iz EFPR-a.
(13)
Potrebno je razlikovati kategorije mjera kontrole i provedbe koje se sufinanciraju u okviru podijeljenog upravljanja od onih sufinanciranih u okviru izravnog upravljanja. Od ključne je važnosti odvojiti resurse koji se dodjeljuju kontroli i prikupljanju podataka u okviru podijeljenog upravljanja istodobno dopuštajući fleksibilnost između tih dviju kategorija mjera.
(14)
U skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, financijska pomoć Unije u okviru EFPR-a trebala biti uvjetovana usklađenošću s pravilima ZRP-a od strane država članica i gospodarskih subjekata. Cilj je tog uvjeta odraziti odgovornost Unije da osigura očuvanje morskih bioloških resursa u okviru ZRP-a, što je u javnom interesu i kako je odlučeno u članku 3. UFEU-a.
(15)
Ispunjavanje ciljeva ZRP-a bilo bi ugroženo kada bi se financijska pomoć Unije u okviru EFPR-a isplaćivala gospodarskim subjektima koji prethodno ne ispunjavaju zahtjeve u vezi s javnim interesom očuvanja morskih bioloških resursa. Stoga bi za zahtjeve podnesene od strane gospodarskih subjekata pristup financiranju u okviru EFPR-a bio omogućen isključivo pod uvjetom da unutar određenog vremenskog razdoblja prije podnošenja zahtjeva za pomoć, gospodarski subjekti u pitanju nisu počinili ozbiljnu povredu, prekršaj, ili prijevaru i da su bili uključeni u rad, upravljanje ili vlasništvo ribarskih plovila koji se nalaze na Unijinom popisu nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih (NNN) plovila ili plovila koja plove pod zastavom zemlje s popisa nekooperativnih trećih zemalja kako je navedeno u ovoj Uredbi.
(16)
Osim toga, korisnici bi nakon podnošenja zahtjeva za pomoć trebali i dalje djelovati u skladu sa tim zahtjevima prihvatljivosti tijekom cjelokupnog razdoblja provođenja operacije te za vremensko razdoblje od pet godina nakon što je učinjeno konačno plaćanje dotičnom korisniku.
(17)
U slučaju da korisnik ne ispuni uvjete povezane s prihvatljivošću i trajanjem, trebale bi se primjenjivati financijske posljedice i korekcije. Kako bi se utvrdio iznos takve financijske korekcije, trebalo bi uzeti u obzir narav, težinu, trajanje i ponavljanje povrede, prekršaja ili prijevare od strane korisnika i važnost doprinosa EFPR-a gospodarskoj aktivnosti korisnika.
(18)
Postizanje ciljeva ZRP-a bilo bi također ugroženo ako bi se financijska pomoć Unije u okviru EFPR-a isplaćivala državama članicama koje ne ispunjavaju svoje obveze u okviru pravila ZRP-a povezanih s javnim interesom očuvanja morskih bioloških resursa kao što su prikupljanje podataka i provođenje obveza kontrole. Štoviše, ako te obveze nisu poštovane, postoji rizik da države članice ne bi otkrile neprihvatljive zahtjeve ili operacije.
(19)
Kao mjera opreza i kako bi se spriječila neprihvatljiva plaćanja i potaknulo države članice da poštuju pravila ZRP-a, trebalo bi izraditi odredbu kojom se omogućuje prekid roka za plaćanje i suspenzija plaćanja, mjere koje su ograničene vremenski i u svojem području primjene. Financijske korekcije koje imaju konačne i neopozive posljedice trebalo bi primjenjivati samo na izdatke na koje imaju utjecaja slučajevi neusklađenosti.
(20)
Kako bi se poboljšalo koordiniranje i ujednačila provedba fondova koji pružaju potporu u okviru kohezijske politike, posebice Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda (ESF) i Kohezijskog fonda (KF), s fondovima za ruralni razvoj te za sektor pomorstva i ribarstva, posebice Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj (EPFRR) odnosno EFPR-om, uspostavljene su zajedničke odredbe za sve ove fondove (ESI fondovi)u Uredbi (EU) br. 1303/2013. Pored Uredbe (EU) br. 1303/2013, ova Uredba obuhvaća posebne, komplementarne odredbe zbog posebnosti sektora ZRP-a i IPP-a.
(21)
Načelo proporcionalnosti trebalo bi primijeniti na operativni program i tijekom programskog ciklusa, uzimajući u obzir veličinu relevantnih uprava država članica i ukupni iznos javne potrošnje koji se dodjeljuje operativnom programu.
(22)
Komisija bi trebala uspostaviti godišnju raspodjelu, za svaku državu članicu, raspoloživih odobrenih sredstava za preuzete obveze na podlozi objektivnih i transparentnih kriterija. Navedeni kriteriji trebali bi obuhvaćati pokazatelje za mjerenje sektora ribarstva i akvakulture, opseg odgovornosti kontrole i prikupljanja podataka, prethodna dodjeljivanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1198/2006 i prethodnu potrošnju u skladu s Uredbom (EZ) br. 861/2006.
(23)
Ispunjavanje određenih specifičnih prethodnih uvjeta od izuzetne je važnosti u kontekstu ZRP-a, posebno kada se radi o podnošenju izvješća o ribolovnom kapacitetu i višegodišnjeg nacionalnog strateškog plana za akvakulturu i o dokazanom administrativnom kapacitetu za ispunjavanje zahtjeva u vezi s podacima za upravljanje ribarstvom i izvođenje sustava Unije za nadzor, inspekcije i provođenje.
(24)
U skladu s ciljem pojednostavljenja, sve aktivnosti u okviru EFPR-a koje ulaze u podijeljeno upravljanje, uključujući kontrolu i prikupljanje podataka, trebale bi se izvoditi u obliku jedinstvenog operativnog programa po državi članici u skladu s nacionalnom strukturom dotične države članice. Programiranje bi trebalo obuhvaćati razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. Prilikom pripreme jedinstvenog operativnog programa, države članice trebale bi osigurati da sadržaj i opseg njihovih operativnih programa odražavaju cilj pojednostavljenja. Svaki bi program trebao utvrditi strategiju za postizanje ciljeva vezanih uz prioritete Unije u okviru EFPR-a te izbor mjera. Programiranje bi trebalo biti usklađeno s tim prioritetima Unije te u isto vrijeme prilagođeno nacionalnom kontekstu i trebalo bi dopunjavati druge politike Unije, osobito politiku ruralnog razvoja i kohezijsku politiku.
(25)
S ciljem promicanja malog priobalnog ribolova, države članice koje imaju značajan udio malog priobalnog ribolova, trebale bi svojim operativnim programima priložiti akcijski plan za razvoj, konkurentnost i održivost malog priobalnog ribolova.
(26)
Kako bi se doprinijelo cilju pojednostavljenja u provedbi EFPR-a te smanjilo troškove kontrole i stopu pogreške, države članice trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti mogućnost korištenja pojednostavljenih oblika bespovratnih sredstava kako je utvrđena u Uredbi (EU) br. 1303/2013.
(27)
U svrhu provedbe obveza kontrole u okviru ZRP-a, države članice bi trebale sastaviti odjeljak o kontroli u operativnom programu u skladu s prioritetima Unije koje je Komisija donijela za to područje politike. Kako bi se operativni program prilagodio novim potrebama u smislu kontrole i izvršenja, kontrolni dio u operativnim programima trebao bi se redovito pregledavati na temelju promjena u prioritetima Unije u vezi s politikom kontrole i provedbe u sklopu ZRP-a. Komisija bi trebala odobriti ove izmjene. Kako bi se zadržala fleksibilnost u programiranju aktivnosti u području kontrole, revizija kontrolnog odjeljka o nadzoru u operativnom trebala bi programu podlijegati pojednostavljenoj proceduri.
(28)
Države članice trebale bi sastaviti odjeljak o prikupljanju podataka u operativnom programu u skladu s višegodišnjim programom Unije, kako je navedeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 199/2008 (13). Kako bi se države članice prilagodile posebnim potrebama aktivnosti prikupljanja podataka, trebale bi, u skladu s tom Uredbom, izraditi plan rada koji bi trebao podlijegati odobrenju Komisije.
(29)
S iznimkom tehničke pomoći, sredstva kojima izravno upravlja Komisija trebala bi biti unaprijed utvrđena putem općih ciljeva s 5 %-tnom marginom fleksibilnosti i njima bi trebalo upravljati u skladu s godišnjim programima rada.
(30)
Kako bi se povećala konkurentnost i gospodarska uspješnost ribarstvenih aktivnosti, od ključne je važnosti poticati i podupirati ulaganja u inovacije. Kako bi se potakla veća razina sudjelovanja, postupak za podnošenja zahtjeva za potporu inovacijama trebalo bi pojednostaviti.
(31)
Ulaganje u ljudski kapital također je od ključne važnosti kako bi se povećala konkurentnost i gospodarska uspješnost ribarstvenih i pomorskih aktivnosti. Stoga bi EFPR trebao poticati savjetodavne usluge, suradnju između znanstvenika i ribara, stručno usavršavanje, cjeloživotno učenje, potičući širenje znanja, pomoći u povećanju cjelokupne uspješnosti i konkurentnosti subjekata te promicati socijalni dijalog. Kao priznanje njihove uloge u ribarskim zajednicama, supružnicima i životnim partnerima samozaposlenih ribara pod određenim bi uvjetima također trebalo odobriti pomoć za stručno osposobljavanje, cjeloživotno učenje, širenje znanja i umrežavanje koje doprinosi njihovom stručnom razvoju.
(32)
Kako bi se pomoglo mladima s poteškoćama u pristupu tržištu rada u sektoru ribarstva tijekom vremena postojane financijske krize, EFPR bi trebao podržavati vježbeničke programe i tečajeve o održivim ribolovnim praksama i očuvanju morskih bioloških resursa.
(33)
Svjestan potencijala koji diversifikacija nudi ribarima malog priobalnog ribolova i njihove ključne uloge u priobalnim zajednicama, EFPR bi trebao poduprijeti ulaganja koja doprinose diversifikaciji prihoda ribara putem razvoja komplementarnih aktivnosti, uključujući i ulaganja na plovilu, udičarski turizam, restorane, okolišne usluge povezane s ribolovom i obrazovne aktivnosti u području ribolova.
(34)
Uspostavljanje i razvoj novih gospodarskih aktivnosti u sektoru ribarstva od strane mladih ribara financijski je izazov te predstavlja element koji bi trebalo uzeti u obzir pri dodjeli i usmjeravanju fondova u okviru EFPR-a. Takav je razvoj ključan za konkurentnost sektora ribarstva u Uniji. Stoga bi trebalo uspostaviti potporu za mlade ribare koji pokreću svoje ribolovne djelatnosti kako bi se olakšala uspostava njihova poslovanja. Kako bi se osigurala održivost novih gospodarskih aktivnosti koje se podupiru u okviru EFPR-a, potpora bi trebala ovisiti o stjecanju potrebnih vještina i kompetencija. Potpora za pokretanje poslovanja trebala bi biti namijenjena samo kupnji prvog ribolovnog plovila.
(35)
Kako bi se riješilo pitanje zadovoljavanja potreba zdravlja i sigurnosti na plovilu, EFPR bi trebao podržati ulaganja koja se odnose na sigurnost, radne uvjete, zdravlje i higijenu na plovilu pod uvjetom da se ulaganja koja se podupiru ne odnose isključivo na ispunjavanje zahtjeva iz prava Unije ili nacionalnog prava.
(36)
Trebalo bi utvrditi pravila za dodjeljivanje odšteta i financijskih kompenzacija ribarima i vlasnicima ribarskih plovila u slučajevima privremenog prestanka ribolovnih aktivnosti, ako je taj prestanak izravna posljedica određenih mjera očuvanja, s iznimkom određivanja i raspodjele ribolovnih mogućnosti, pod uvjetom da je to predviđeno određenim Unijinim ili nacionalnim planovima upravljanja ribarstvom ili je to rezultat neproduljenja sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu ili njihovih protokola. Takva bi pravila također trebalo utvrditi u slučajevima trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti.
(37)
Trebalo bi omogućiti, pod određenim uvjetima, da EFPR doprinosi uzajamnim fondovima koji pružaju financijske kompenzacije ribarima za ekonomske gubitke uzrokovane nepovoljnim klimatskim pojavama, okolišnim incidentima ili za troškove spašavanja.
(38)
Kako bi prilagodili ribolovne aktivnosti ribolovnim mogućnostima, trebalo bi omogućiti da EFPR podržava planiranje, razvoj, praćenje, evaluaciju i upravljanje sustavima raspodjele ribolovnih mogućnosti.
(39)
Od ključne je važnosti integrirati pitanja vezana uz okoliš u EFPR i podržati provedbu mjera očuvanja u okviru ZRP-a uzimajući isto tako u obzir različite uvjete diljem Unijinih voda. Za tu je svrhu važno razviti regionalizirani pristup mjerama očuvanja.
(40)
Slično, EFPR bi trebao biti u mogućnosti podržati smanjenje učinka ribolova na morski okoliš, posebno putem promicanja okolišnih inovacija, selektivnijih alata i opreme te putem mjera usmjerenih na zaštitu i očuvanje morske bioraznolikosti i ekosustava, kao i usluga koje one pružaju u skladu sa „strategijom EU-a o bioraznolikosti do 2020.”
(41)
U skladu s glavnim ciljem strategije Europa 2020. u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena i energetskom učinkovitosti, trebalo bi omogućiti da EFPR podupire ulaganja na plovilu i energetske revizije.
(42)
Radi ublažavanja učinaka klimatskih promjena i poboljšanja energetske učinkovitosti ribarskih plovila, trebalo bi omogućiti podršku osuvremenjivanja i zamjene glavnih i pomoćnih motora pod uvjetom da se gospodarskim subjektima aktivnima u malom priobalnom ribolovu dade prednost u postupku odabira, kako bi se poboljšao njihov pristup financiranju, te pod uvjetom da veća plovila doprinesu smanjenju snage motora.
(43)
Kako se ne bi ugrozila održivost općeg cilja reforme ZRP-a, trebalo bi ograničiti iznos financijske pomoći koja se može dodijeliti u vezi s flotom, poput privremenog i trajnog prestanka, kao i zamjene motora, te bi trebalo ograničiti razdoblje u kojem bi se takva financijska pomoć mogla odobriti za trajni prestanak.
(44)
U skladu sa zabranom odbacivanja ulova koja je uspostavljena ZRP-om, EFPR bi trebao podržati ulaganja na plovilu čiji je cilj najbolje iskorištavanje neželjenog ulova te iskorištavanje slabo iskorištene komponente ribljeg ulova. Uzimajući u obzir pomanjkanje resursa te kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala vrijednost ribljeg ulova, EFPR bi također trebao podržati ulaganja na plovilu s ciljem dodavanja komercijalne vrijednosti ribljem ulovu.
(45)
Svjestan važnosti ribarskih luka, iskrcajnih mjesta i zakloništa, EFPR bi trebao podržati relevantna ulaganja koja za cilj imaju, posebice, povećanje energetske učinkovitosti, zaštite okoliša, kvalitete iskrcanih proizvoda, i zaštita radnih uvjeta.
(46)
Od ključne je važnosti za Uniju da se uspostavi održiva ravnoteža između slatkovodnih resursa i njihova iskorištavanja. Stoga bi trebalo, vodeći računa o utjecaju na okoliš i istodobno osiguravajući da ti sektori ostanu ekonomski održivi, odgovarajućim odredbama podupirati ribolov na unutarnjim vodama.
(47)
U skladu s Komunikacijom Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 19. rujna 2002. naslovljenom „Strategija za održiv razvoj europske akvakulture”i Komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 29. travnja 2013. naslovljenom „Strateške smjernice za održivi razvoj akvakulture EU-a”, ciljevima ZRP-a i strategijom Europa 2020., EFPR bi trebao podržati okolišno, gospodarski i društveno održiv razvoj industrije akvakulture.
(48)
Zbog mogućeg utjecaja uzgajanih životinja pobjeglih iz ribogojilišta na divlje populacije morskih organizama, EFPR ne bi smio davati poticaje za uzgoj genetski modificiranih organizama.
(49)
Akvakultura doprinosi rastu i stvaranju radnih mjesta u obalnim i ruralnim regijama. Stoga je od ključne važnosti da EFPR bude dostupan poduzećima u akvakulturi, posebice malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), te da doprinosi uključivanju novih uzgajivača u akvakulturi u ovu poslovnu djelatnost. Kako bi se povećala konkurentnost i gospodarska uspješnost aktivnosti akvakulture, od ključne je važnosti poticati inovacije i poduzetništvo. EFPR bi stoga trebao moći podupirati inovativne operacije i razvoj poduzeća u akvakulturi općenito, uključujući neprehrambenu akvakulturu i akvakulturu na otvorenom moru, te komplementarne djelatnosti, kao što su udičarski turizam, usluge zaštite okoliša vezane uz akvakulturu ili obrazovne aktivnosti.
(50)
Ulaganje u ljudski kapital također je od ključne važnosti kako bi se povećala konkurentnost i gospodarska uspješnost aktivnosti akvakulture. Stoga bi EFPR trebao moći poticati cjeloživotno učenje i umrežavanje potičući širenje znanja, kao i savjetodavne usluge koje pomažu u povećanju cjelokupne uspješnosti i konkurentnosti subjekata.
(51)
Kako bi se doprinijelo razvoju lokacija i infrastrukture vezane za akvakulturu, trebalo bi omogućiti da EFPR podržava nacionalne i regionalne vlasti u njihovim strateškim izborima, osobito u vezi s određivanjem i kartiranjem zona koje se mogu smatrati najprikladnijima za razvoj akvakulture.
(52)
S ciljem promicanja okolišno, društveno i gospodarski održive akvakulture, EPRF bi trebao moći podržavati aktivnosti u akvakulturi koje posebno paze na okoliš, prijelaz akvakulturnog poduzeća na okolišno upravljanje, korištenje sustava revizije kao i prijelaz na ekološku akvakulturu. Slično, EPRF bi također trebao moći podržavati akvakulturu koja osigurava posebne okolišne usluge.
(53)
Svjestan važnosti zaštite potrošača, EPRF bi trebao moći pružati prikladnu podršku uzgajivačima kako bi se spriječio i ublažio rizik za javno zdravlje i zdravlje životinja koje uzgoj u akvakulturi može izazvati.
(54)
Uzimajući u obzir rizik ulaganja u aktivnosti akvakulture, EPRF bi trebao moći promicati poslovnu sigurnost doprinošenjem osiguranju akvakulturnih stokova štiteći time prihod proizvođača u slučaju neuobičajenih gubitaka u proizvodnji, posebno zbog prirodnih katastrofa, klimatskih nepogoda, naglih promjena u kvaliteti vode, bolesti ili najezda nametnika te uništenja proizvodnih objekata.
(55)
Uzimajući u obzir da je pristup lokalnome razvoju koji vodi zajednica nakon niza godina primjene dokazao svoju korisnost u promicanju razvoja ribarstva, akvakulture i ruralnih područja potpuno obuhvativši višesektorske potrebe za endogenim razvojem, podršku bi i u budućnosti trebalo nastaviti i pojačati.
(56)
U ribarstvenim i akvakulturnim sektorima, lokalni razvoj koji predvodi zajednica trebao bi poticati inovativne pristupe stvaranju rasta i radnih mjesta, posebno dodavanjem vrijednosti proizvodima ribarstva te diversifikacijom lokalnog gospodarstva prema novim gospodarskim aktivnostima, uključujući aktivnosti u okviru „plavog rasta” i šire pomorske sektore.
(57)
Održiv razvoj sektora ribarstva i akvakulture trebao bi doprinijeti postizanju općih ciljeva strategije Europa 2020., kao što su promicanje socijalne uključenosti i smanjenja siromaštva, stvaranja radnih mjesta te poticanja inovacija na lokalnoj razini. Također bi trebao doprinositi postizanju cilja teritorijalne kohezije koji je jedan od glavni prioriteta UFEU.
(58)
Lokalni razvoj koji predvodi zajednica trebao bi se provoditi pristupom „odozdo prema gore” u okviru lokalnih partnerstva koja su sastavljena od predstavnika javnog, privatnog i civilnog sektora i koja ispravno odražavaju lokalno društvo. Ovi su činitelji najbolje pozicionirani da sastave i provedu višesektorske strategije lokalnoj razvoja koji predvodi zajednica kako bi se zadovoljile potrebe njihovih lokalnih ribarstvenih područja. Važno je osigurati da nijedna interesna skupina nema više od 49 % glasačkih prava u tijelima koja donose odluke lokalnih akcijskih skupina u ribarstvu (FLAG-ovi).
(59)
Umrežavanje među lokalnim partnerstvima temeljno je obilježje tog pristupa. Suradnja među lokalnim partnerstvima stoga je važan razvojni alat koji bi EFPR trebao podržavati.
(60)
Podršku ribarstvenim područjima kroz EFPR trebalo bi koordinirati putem potpore lokalnom razvoju koji omogućuju ostali fondovi Unije, a trebala bi obuhvatiti sve aspekte pripreme i provedbe strategija lokalnog razvoja koji predvodi zajednica i operacija FLAG-ova, kao i troškove animiranja lokalnog područja te vođenja lokalnog partnerstva.
(61)
Kako bi se osigurala održivost ribarstva i akvakulture na izuzetno konkurentnom tržištu, potrebno je utvrditi odredbe koje će osigurati podršku provedbi Uredbe (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i podršku za aktivnosti stavljanja na tržište i obrade koje provode gospodarski subjekti s ciljem postizanja optimalne vrijednosti proizvoda ribarstva i akvakulture. Potrebno je posvetiti posebnu pažnju promicanju operacija koje integriraju aktivnosti proizvodnje, obrade i stavljanja na tržište u opskrbnom lancu ili koje se sastoje od inovativnih procesa ili metoda. Trebalo bi dati prednost organizacijama proizvođača i udruženjima organizacija proizvođača prilikom osiguravanja potpore. U slučaju planova proizvodnje i stavljanja na tržište, samo takve organizacije i udruženja trebali biti prihvatljivi za pomoć. S ciljem prilagodbe na novu politiku zabrane odbacivanja ulova, EFPR bi također trebao podržati obradu neželjenog ulova.
(62)
Uredba (EU) br. 1379/2013 predviđa mehanizam za riblje proizvode namijenjene ljudskoj prehrani s ciljem poticanja stabiliziranja tržišta. Kako bi se osigurao prijelaz s mehanizama intervencija na tržištu na novi naglasak na planiranje i upravljanje proizvodnim aktivnostima i aktivnostima stavljanja na tržište, sve potpore koje odobrava EFPR trebale bi završiti do 31. prosinca 2018.
(63)
Uzimajući u obzir sa sve veću konkurenciju s kojom se suočavaju se ribari malog priobalnog ribolova, EPRF bi trebao moći podržati poduzetničke inicijative ribara malog priobalnog ribolova koje daju dodanu vrijednost ulovu, posebice putem obrade ili izravnim stavljanjem na tržište takve ribe.
(64)
S obzirom na to da se ribolovne aktivnosti u najudaljenijim regijama Unije suočavaju s poteškoćama, osobito zbog svoje udaljenosti i posebnih klimatskih uvjeta, trebalo bi omogućiti da EFPR uzima u obzir posebne nedostatke takvih regija utvrđene u članku 349. UFEU-a.
(65)
Kako bi se održala konkurentnost određenih ribljih proizvoda iz najudaljenijih regija Unije u usporedbi sa sličnim proizvodima iz ostalih regija Unije, Unija je 1992. godine uvela mjere kompenzacije za povezane dodatne troškove u sektoru ribarstva. Mjere koje se primjenjuju za razdoblje od 2007. do 2013. utvrđene su u Uredbi (EZ) br. 791/2007. Potrebno je nastaviti pružati podršku kako bi se nadoknadili dodatni troškovi ulova, uzgoja, obrade i stavljanja na tržište određenih proizvoda ribarstva i akvakulture iz najudaljenijih regija Unije od 1. siječnja 2014. tako da kompenzacije doprinesu zadržavanju ekonomske održivosti subjekata iz tih regija.
(66)
S obzirom na različite tržišne uvjete u najudaljenijim regijama, oscilacije u ulovu i stokovima te tržišnoj potražnji, dotične države članice bi same trebale utvrditi proizvode ribarstva koji su prihvatljivi za kompenzaciju, njihove najviše količine i kompenzacijske iznose u okviru cjelokupne dodjele sredstava po državi članici.
(67)
Države bi članice trebale biti ovlaštene prilagoditi popise i količine dotičnih proizvoda ribarstva te iznose kompenzacije u okviru cjelokupne dodjele sredstava po državi članici. Također bi trebale biti ovlaštene prilagoditi svoje planove kompenzacije ako je to opravdano promjenjivim uvjetima.
(68)
Države bi članice trebale postaviti kompenzacijske iznose na razini koja dopušta prikladnu kompenzaciju dodatnih troškova nastalih uslijed posebnih poteškoća koje imaju najudaljenije regije. Kako bi se izbjegla prekomjerna kompenzacija, taj bi iznos trebao biti proporcionalan dodatnim troškovima koje pomoć nadoknađuje. U ovu je svrhu također potrebno uzeti u obzir druge vrste javne intervencije koja utječe na razinu dodatnih troškova.
(69)
Od izuzetne je važnosti da države članice i gospodarski subjekti raspolažu sredstvima za obavljanje kontrole u skladu s visokim standardima i time osiguraju usklađenost s pravilima ZRP-a, a istodobno osiguravajući održivo iskorištavanje živih akvatičnih resursa. Trebalo bi stoga omogućiti da EFPR podržava države članice i subjekte u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (15). Uspostavljanjem kulture poštovanja pravila, ta bi potpora trebala doprinijeti održivom rastu.
(70)
Potpora pružena državama članicama temeljem Uredbe (EZ) br. 861/2006 s obzirom na rashode koji su nastali u vezi s provedbom sustava kontrole Unije, trebala bi se povećati u okviru EFPR-a s obzirom na logiku jedinstvenog fonda.
(71)
U skladu s općim ciljevima politike kontrole i provedbe Unije, prikladno je posvetiti najmanje moguće vremena kontroli ribarstva korištenjem patrolnih plovila, zrakoplova i helikoptera, što bi se trebalo detaljno utvrditi kako bi se osigurala osnova za potporu u okviru EFPR-a.
(72)
S obzirom na važnost suradnje između država članica u području kontrole, EFPR bi trebao moći pružiti podršku za tu svrhu.
(73)
Trebalo bi donijeti mjere za potporu prikupljanju, upravljanju i korištenju podataka o ribarstvu kako je utvrđeno u višegodišnjem programu Unije, posebice s ciljem pružanja potpore nacionalnim programima te upravljanju i korištenju podataka za znanstvene analize i provedbu ZRP-a. Potpora pružena državama članicama temeljem Uredbe (EZ) br. 861/2006 za rashode koji su povezani s prikupljanjem, upravljanjem i korištenjem podataka o ribarstvu, trebala bi se nastaviti u okviru EFPR-a s obzirom na logiku jedinstvenog fonda.
(74)
Dobre i učinkovite odluke o upravljanju ribarstvom u skladu sa ZRP-om trebalo bi poduprijeti aktivnostima istraživanja i suradnje, pružanjem znanstvenih i socio-ekonomskih mišljenja i savjeta potrebnih za provedbu i razvoj ZRP-a, uključujući u biogeografski osjetljivim područjima.
(75)
Također je važno podržati suradnju među državama članicama, kao i trećim zemljama prema potrebi, na području prikupljanja podataka u istom morskom bazenu, kao i suradnju s relevantnim međunarodnim znanstvenim tijelima.
(76)
Cilj je IPP-a poduprijeti održivo korištenje mora i oceana te razviti usklađeno, dosljedno i transparentno donošenje odluka o politikama koje utječu na oceane, mora, otoke, obalne i najudaljenije regije te pomorske sektore kako je izneseno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 10. listopada 2007. naslovljenoj „Integrirana pomorska politika Europske unije”.
(77)
Potrebno je kontinuirano financirati provedbu i daljnji razvoj IPP-a za Uniju kako je i izneseno u Uredbi (EU) br. 1255/2011, u zaključcima Vijeća, u rezolucijama Europskog parlamenta i u mišljenjima Odbora regija. Očekuje se da će razvoj pomorstva kroz financijske potpore za mjere iza IPP imati značajan utjecaj u smislu gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije.
(78)
EFPR bi trebao poticati promicanje integriranog pomorskog upravljanja na svim razinama, posebice putem razmjene najbolje prakse te daljnjeg razvoja i provedbe strategija za morske bazene. Cilj je tih strategija uspostava integriranog okvira za rješavanje zajedničkih izazova u europskim morskim bazenima te jačanje suradnje između zainteresiranih strana kako bi se postigla optimalna uporaba financijskih instrumenata i fondova Unije te doprinijelo gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji Unije. U tom kontekstu, mjere i mehanizmi koji imaju za cilj poboljšanje suradnje među državama članicama mogu uključivati prekograničnu i međusektorsku suradnju između pomorskih sektora, npr. aktivnosti u okviru Europskog foruma o funkcijama obalne straže, radi promicanja razmjene iskustava i najbolje prakse s ciljem postizanja učinkovitosti i usklađenosti, unutar okvira postojećeg relevantnog prava Unije.
(79)
EFPR bi također trebao podržavati daljnji razvoj alata kako bi se stvorile sinergije između inicijativa poduzetih u različitim sektorima i koje utječu na mora, oceane i obalna područja. Ovo se odnosi na integrirani pomorski nadzor (IPN) čiji je cilj poboljšati osviještenost o stanju u pomorstvu kroz pojačane i sigurne razmjene informacija između sektora. Međutim, operacije vezane uz pomorski nadzor u okviru dijela trećeg glave V. UFEU-a ne bi trebalo financirati putem EFPR-a.
(80)
Međusobna povezanost informacijskih sustava kojima upravljaju oni sektori može iziskivati koherentnu mobilizaciju vlastitih mehanizama financiranja u skladu s odredbama UFEU-a. Pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim zonama važni su za održivi razvoj morskih područja i obalnih regija koji doprinose ciljevima upravljanja na temelju ekosustava i razvoju veza između kopna i mora. Ti su alati također važni za upravljanje različitim namjenama naših obala, mora i oceana kako bi se omogućio njihov održiv gospodarski razvoj i potaknulo prekogranično ulaganje, a provedba Direktive 2008/56/EZ nadalje će definirati granice održivosti ljudskih aktivnosti koje utječu na morski okoliš. Nadalje je potrebno poboljšati znanje o morskom svijetu te poticati inovacije omogućujući prikupljanje, slobodnu razmjenu, ponovno korištenje i širenje podataka koji se odnose na stanje oceana i mora.
(81)
EFPR bi također trebao podržavati održivi gospodarski razvoj, zapošljavanje, inovacije i konkurentnost u pomorskim sektorima te u obalnim regijama. Posebno je važno utvrditi regulatorne zapreke i nedostatke u kvalifikacijama koji sprječavaju rast u novim i perspektivnim pomorskim sektorima, kao i operacije čiji je cilj poticati ulaganja u tehnološke inovacije nužne za jačanje poslovnog potencijala morskih i pomorskih djelatnosti.
(82)
EFPR bi trebao biti komplementaran i usklađen s postojećim i budućim financijskim instrumentima koje su osigurale Unija i države članice na nacionalnoj i subnacionalnoj razini za promicanje održivog gospodarskog, socijalnog i teritorijalnog razvoja, zaštite i održivog korištenja oceana, mora i priobalja, pružanje pomoći pri podupiranju učinkovitije suradnje između država članica i njihovih obalnih, otočnih i najudaljenijih regija, uzimajući u obzir prioritete i napredak nacionalnih i lokalnih projekata. EFPR bi se trebao usklađivati s ostalim politikama Unije koje mogu obuhvaćati pomorsku dimenziju, posebno s Europskim fondom za regionalni razvoj, Kohezijskim fondom i Europskim socijalnim fondom, kao i programom Obzor 2020. uspostavljenim Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16).
(83)
Za postizanje ciljeva ZRP-a na globalnoj razini, Unija ima aktivnu ulogu u radu međunarodnih organizacija. Stoga je ključno da Unija doprinosi aktivnostima takvih organizacija koje pomažu osigurati očuvanje i održivo iskorištavanje ribolovnih resursa na otvorenome moru i u vodama trećih zemalja. Potpora osigurana međunarodnim organizacijama na temelju Uredbe br. (EZ) 861/2006 trebala bi se nastaviti u okviru EFPR-a s obzirom na logiku jedinstvenog fonda.
(84)
Kako bi se poboljšalo upravljanje u okviru ZRP-a i osiguralo učinkovito funkcioniranje savjetodavnih vijeća, ključno je da savjetodavna vijeća imaju dostatno i stalno financiranje kako bi djelotvorno ispunjavala svoju savjetodavnu ulogu u okviru ZRP-a. Sukladno logici jedinstvenog fonda, potpora osigurana savjetodavnim vijećima u okviru EFPR-a trebala bi zamijeniti podršku odobrenu regionalnim savjetodavnim vijećima na temelju Uredbe (EZ) br. 861/2006.
(85)
Putem tehničke pomoći EFPR bi trebao olakšati provedbu operativnog programa između ostalog promicanjem inovativnih pristupa te praksi za jednostavnu i transparentnu provedbu. Tehnička pomoć bi također trebala uključiti uspostavljanje europske mreže lokalnih akcijskih skupina u ribarstvu (FLAG-ovi) s ciljem izgradnje kapaciteta, širenja informacija, razmjene iskustva i poticanja suradnje među lokalnim partnerstvima.
(86)
U interesu uspješnog partnerstva i odgovarajućeg promicanja pomoći Unije, trebalo bi izraditi odredbu kojom se osigurava najveća moguća informiranost i obavješćivanje javnosti pomoći Unije. Tijela odgovorna za upravljanje pomoći trebala bi također biti odgovorna za tu informiranost i obavješćivanje javnosti kao i za izvještavanje Komisije o poduzetim mjerama u tom pogledu.
(87)
U odnosu na sve operacije koje se financiraju na temelju ove Uredbe, u okviru podijeljenog i izravnog upravljanja, potrebno je osigurati zaštitu financijskih interesa Unije pravilnom primjenom relevantnog zakonodavstva u vezi sa zaštitom tih interesa i osigurati provedbu odgovarajućih kontrola od strane država članica i Komisije.
(88)
Kako bi se riješilo pitanje posebnih uvjeta ZRP-a iz Uredbe (EU) br. 1380/2013 i doprinijelo usklađenosti s pravilima ZRP-a, trebalo bi utvrditi odredbe dodatne pravilima o prekidu roka za plaćanje, kako je određene Uredbom (EU) br. 1303/2013. Kada država članica ili gospodarski subjekt ne postupaju u skladu sa svojim obvezama u okviru ZRP-a ili kada Komisija ima dokaze koji upućuju na takav nedostatak usklađenosti, Komisiji bi trebalo omogućiti da, kao mjeru opreza, prekine rokove plaćanja.
(89)
Osim mogućnosti prekida roka plaćanja te kako bi se izbjegao očiti rizik financiranja neprihvatljivih rashoda, Komisiji bi trebalo omogućiti da suspendira plaćanja u slučaju ozbiljne neusklađenosti države članice.
(90)
Operativni programi trebali bi podlijegati praćenju i evaluaciji u svrhu poboljšanja njihove kvalitete i pokazivanja njihovih postignuća. Komisija bi trebala uspostaviti okvir za sustav zajedničkog praćenja i evaluacije čime bi se, između ostalog, osiguralo da relevantni podaci budu pravovremeno dostupni. U tom bi kontekstu trebalo odrediti popis pokazatelja te bi Komisija trebala ocijeniti učinak politike EFPR-a u vezi sa specifičnim ciljevima.
(91)
Odgovornost za praćenje provedbe operativnog programa trebala bi biti podijeljena između upravljačkog tijela i odbora za praćenje uspostavljenog u tu svrhu. U tu je svrhu potrebno utvrditi odgovornosti upravljačkog tijela odnosno odbora za praćenje. Praćenje operativnog programa trebalo bi uključivati sastavljanje godišnjeg izvješća o provedbi koje bi se trebalo slati Komisiji.
(92)
S ciljem poboljšanja dostupnosti i transparentnosti informacija o mogućnostima financiranja i korisnicima projekata, u svakoj bi državi članici trebala biti dostupna jedinstvena internetska stranica ili internetski portal koji bi pružali informacije o operativnom programu, uključujući popise operacija koje su podržane u okviru operativnog programa. Takve internetske stranice svih država članica također bi morale biti dostupne preko službenih stranica Unije kako bi se građanima iz različitih država članica olakšao pristup svim podacima koje su objavile države članice. Te bi informacije trebale dati jasnu, opipljivu i konkretnu sliku široj javnosti, posebno poreznim obveznicima Unije, o tome kako se sredstva Unije troše u okviru EFPR-a. Osim tog cilja, objavljivanje relevantnih podataka trebalo bi služiti svrsi daljnjeg objavljivanja mogućnosti o podnošenju prijava za dobivanje sredstava Unije. Ne dovodeći u pitanje primjenu Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17), takvo objavljivanje može uključivati imena fizičkih osoba u skladu s nacionalnim pravom država članica.
(93)
Kako bi se dopunili i izmijenili određeni elementi ove Uredbe koji nisu ključni, ovlaštenje za donošenje akata sukladno članku 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu određivanja relevantnih datuma početka i završetka razdoblja u vezi s kriterijima prihvatljivosti zahtjeva, podešavanja postotaka koji se tiču indikativne raspodjele sredstava između općih ciljeva u sklopu izravnog upravljanja, definiranja prihvatljivih operacija i troškova mjera za zaštitu zdravlja i sigurnosti, određivanju prihvatljivih troškova ulaganja povezanih s higijenom, zdravljem i sigurnošću i ulaganja u vezi s uvjetima rada, opreme na plovilu ili osobne opreme, definiranja prihvatljivih troškova operacija zaštite i obnavljanja morske bioraznolikosti i ekosustava u okviru održivih ribolovnih aktivnosti, definiranja troškova prihvatljivih za potporu u pogledu ulaganja u opremu ili ulaganja na plovilu s ciljem smanjenja emisija onečišćujućih tvari ili stakleničkih plinova i povećanja energetske učinkovitosti ribarskih plovila, utvrđivanja kriterija za izračun dodatnih troškova koji proizlaze iz posebnih poteškoća koje imaju najudaljenije regije, određivanja slučajeva neusklađenosti država članica koji mogu izazvati prekid roka plaćanja ili suspenziju plaćanja, utvrđivanja kriterija za uvođenje razine financijske korekcije koja se primjenjuje i kriterija za primjenu paušalnih ili ekstrapoliranih korekcija i utvrđivanja sadržaja i oblikovanja zajedničkog sustava za praćenje i evaluaciju.
(94)
Kako bi se olakšao neometan prijelaz sa sustava uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 1198/2006 na sustav koji se uspostavlja ovom Uredbom, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji vezano uz uspostavu prijelaznih odredbi.
(95)
Pri donošenju delegiranih akata u skladu s ovom Uredbom, od posebne je važnosti da Komisija tijekom svojih pripremnih radnji obavi odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini. Komisija bi kod pripreme i sastavljanja delegiranih akata trebala osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
(96)
Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebale biti dodijeljene provedbene ovlasti u odnosu na određivanje godišnje raspodjele, za svaku državu članicu, globalnih resursa dostupnih za obveze u okviru podijeljenog upravljanja, odobravanje operativnih programa i njihove izmjene, odobravanje planova rada za prikupljanje podataka, donošenje godišnjih programa rada povezanih s tehničkom pomoći na inicijativu Komisije, utvrđivanje postojanja dokaza koji ukazuju na ozbiljnu neusklađenost s obvezama iz ZRP-a, suspenzije svih ili određenih privremenih plaćanja iz operativnog programa i odluka kojima se provode financijske korekcije otkazivanjem svih ili određenih dijelova pomoći Unije operativnom programu. Komisija bi te provedbene akte trebala donijeti bez primjene Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (18).
(97)
Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebale biti dodijeljene i provedbene ovlasti s obzirom na prezentaciju elemenata operativnog programa, pravila o postupcima, format i vremenske rokove za koji se tiču odobravanja te podnošenja i odobravanja izmjena operativnih programa, godišnji program rada iz poglavlja I. i II. glave VI., strukturu plana kompenzacije za najudaljenije regije, zahtjev za različite postotne bodove intenziteta javne potpore, modela koje države članice trebaju koristiti za podnošenje financijskih podataka Komisiji, određivanje konkretnih pokazatelja za prioritete Unije, pravila o informacijama koje trebaju slati države članice kao i o podatkovnim potrebama i sinergijama između potencijalnih izvora podataka, formatu i prezentaciji godišnjih izvješća o provedbi i elementima koje treba uključiti u ex-ante izvješća o evaluaciji. Ove bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 i trebalo bi koristiti postupak ispitivanja.
(98)
Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiju bi nadalje trebalo ovlastiti za donošenje provedbenih akata u vezi s donošenjem i detaljnim određivanjem mogućih promjena stvarnih prioriteta Unije za provedbu i kontrolu, o utvrđivanju pravila za prezentiranje podataka pruženih od strane upravljačkih tijela, tehničkim obilježjima mjera informiranja i promidžbe djelovanja, te upute za oblikovanje simbola te definiranje standardnih boja. Ove bi ovlasti trebalo primjenjivati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Kako bi se osigurao jednostavniji i brži postupak, trebalo bi koristiti savjetodavni postupak.
(99)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice imajući u vidu opseg i učinke operacija koje treba financirati u okviru operativnih programa i strukturnih problema koji se pojavljuju pri razvoju sektora ribarstva, akvakulture i pomorstva te s obzirom na ograničene financijske resurse država članica, nego se oni zbog opsega i učinka djelovanja operacija financiranih kroz operativne programe na bolji način mogu ostvariti na razini Unije pružanjem višegodišnje financijske pomoći usmjerene na relevantne prioritete, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. U EU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(100)
Novi sustav potpore koji osigurava ova Uredba zamjenjuje sustave potpore uspostavljen Uredbom (EZ) br. 2328/2003, Uredbom (EZ) br. 1290/2005, Uredbom (EZ) br. 861/2006, Uredbom (EZ) br. 1198/2006, Uredbom (EZ) br. 791/2007, Uredbom (EU) br. 1255/2011, i člankom 103. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Stoga bi te uredbe i tu odredbu trebalo staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014. Međutim, ova Uredba ne bi trebala utjecati na nastavak ili izmjenu pomoći koju je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1198/2006 ili bilo kojeg drugog propisa koji se primjenjuje na tu pomoć na dan 31. prosinca 2013.
(101)
Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s razdobljem primjene Uredbe (EU) br. 1303/2013. Stoga, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014.,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
GLAVA I.
PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet
Ovom Uredbom određuju se financijske mjere Unije za provedbu:
(a)
zajedničke ribarstvene politike (ZRP);
(b)
relevantnih mjera u vezi s pravom mora;
(c)
održivog razvoja ribarstvenih i akvakulturnih područja i ribolova na unutarnjim vodama; i
(d)
i integrirane pomorske politike (IPP).
Članak 2.
Geografsko područje primjene
Ova se Uredba primjenjuje na operacije koje se provode na području Unije, osim ako je izričito drukčije predviđeno ovom Uredbom.
Članak 3.
Definicije
1. U svrhu ove Uredbe i ne dovodeći u pitanje stavak 2. ovog članka, primjenjivat će se definicije navedene u članku 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, članku 5. (EU) br. 1379/2013 i u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 i članku 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
2. Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„zajedničko okruženje za razmjenu informacija” (CISE) znači mreža sustava s decentraliziranom strukturom uspostavljena za razmjenu informacija među korisnicima s ciljem poboljšanja informiranosti o stanju aktivnosti na moru;
2.
„međusektorske operacije” znači inicijative od uzajamne koristi za različite sektore i/ili sektorske politike, kako je navedeno u UFEU-ue, a koje se ne mogu u cijelosti postići putem mjera obuhvaćenih u okviru relevantnih područja politika;
3.
„elektronički sustav za bilježenje i izvješćivanje” (ERS) znači sustav za elektroničko bilježenje podataka i izvješćivanje o podacima kako je navedeno u Uredbi (EZ) br. 1224/2009;
4.
„Europska mreža nadgledanja i prikupljanja podataka o moru” znači mrežu koja integrira relevantne nacionalne programe pomorskih promatranja i podatkovne programe u zajednički i dostupan europski resurs;
5.
„ribarstveno i akvakulturno područje” znači područje uz obalu mora, rijeke ili jezera ili područje koje uključuje ribnjake ili riječni sliv sa značajnom razinom zaposlenosti u sektoru ribarstva ili akvakulture, koje je funkcionalno koherentno u zemljopisnom, gospodarskom i društvenom smislu te ga je kao takvog imenovala država članica;
6.
„ribar” znači svaka osoba koja se bavi aktivnostima komercijalnog ribolova, kako to priznaje država članica;
7.
„ribolov u unutarnjim vodama” znači ribolovne aktivnosti koje se u komercijalne svrhe odvija u unutarnjim vodama pomoću plovila ili drugih naprava, uključujući one koje se koriste za ribolov na ledu;
8.
„integrirano upravljanje obalnim zonama” znači strategije i mjere poput onih koje su opisane u Preporuci Europskog parlamenta i Vijeća (19);
9.
„integrirano pomorsko upravljanje” podrazumijeva koordinirano upravljanje svim sektorskim politikama na razini Unije koje utječu na oceane, mora i obalna područja;
10.
„integrirana pomorska politika” (IPP) znači politika Unije čiji je cilj podupirati usklađeno i koherentno donošenje odluka s ciljem jačanja održivog razvoja, gospodarskog rasta i društvene kohezije u državama članicama, posebno u pogledu obalnih, otočnih i najudaljenijih regija Unije, kao i pomorskih sektora, kroz koherentne pomorske politike i odgovarajuću međunarodnu suradnju;
11.
„integrirani pomorski nadzor” (IPN) znači inicijativa Unije s ciljem poboljšanja djelotvornosti i učinkovitosti u aktivnostima nadzora s obzirom na europska mora putem razmjene informacija te međusektorske i prekogranične suradnje;
12.
„pomorsko prostorno planiranje” znači postupak kojim relevantne vlasti države članice analiziraju i organiziraju ljudske aktivnosti u morskim područjima kako bi se postigli okolišni, gospodarski i društveni ciljevi;
13.
„mjera” znači niz operacija;
14.
„mali priobalni ribolov” znači ribolov koji obavljaju ribarska plovila čija ukupna duljina ne prelazi 12 metara i koja ne koriste vučnu ribolovnu opremu iz popisa u tablici 3. Priloga I. Uredbi Komisije (EZ) br. 26/2004 (20) od 30. prosinca 2003. o registru ribarske flote Unije;
15.
„plovila koja djeluju isključivo u unutarnjim vodama” znače plovila koja se koriste za komercijalni ribolov u unutarnjim vodama i nisu uvrštena u registar ribarske flote Unije.
GLAVA II.
OPĆI OKVIR
POGLAVLJE I.
Osnivanje i ciljevi Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo
Članak 4.
Osnivanje
Ovime se osniva Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).
Članak 5.
Ciljevi
EFPR doprinosi postizanju sljedećih ciljeva:
(a)
promicanju konkurentnog, okolišno i gospodarski održivog i društveno odgovornog ribarstva i akvakulture;
(b)
poticanju provedbe ZRP-a;
(c)
promicanju uravnoteženog i uključivog teritorijalnog razvoja ribarstvenih i akvakulturnih područja;
(d)
poticanju razvoja i provedbe IPP-a Unije na način koji nadopunjuje kohezijsku politiku i ZRP.
Provođenje tih ciljeva ne smije rezultirati povećavanjem ribolovnog kapaciteta.
Članak 6.
Prioriteti Unije
EFPR doprinosi strategiji Europa 2020. te provedbi ZRP-a. EFPR-om nastavlja se provođenje sljedećih prioriteta Unije za održivi razvoj ribarstva i akvakulture i povezanih aktivnosti, koji odražavaju relevantne tematske ciljeve iz Uredbe (EU) br. 1303/2013:
1.
Poticanje okolišno održivog, resursno učinkovitog, inovativnog, konkurentnog i na znanju utemeljenog ribarstva putem sljedećih posebnih ciljeva:
(a)
smanjenja utjecaja ribolova na morski okoliš, uključujući izbjegavanje i smanjenje, u najvećoj mogućoj mjeri, neželjenog ulova;
(b)
zaštite i očuvanja akvatične bioraznolikosti i akvatičnih ekosustava;
(c)
osiguravanja ravnoteže između ribolovnih kapaciteta i raspoloživih ribolovnih mogućnosti;
(d)
jačanja konkurentnosti i održivosti poduzeća koja se bave ribarstvom, uključujući flote za mali priobalni ribolov i poboljšanje zaštite na radu ili radnih uvjeta;
(e)
pružanja potpore jačanju tehnološkog razvoja i inovacija koje uključuju povećanje energetske učinkovitosti i prijenosa znanja;
(f)
razvoj stručnog usavršavanja, novih stručnih vještina i cjeloživotno učenje.
2.
Poticanje okolišno održive, resursno učinkovite, inovativne, konkurentne i na znanju utemeljene akvakulture putem sljedećih posebnih ciljeva:
(a)
pružanja podrške jačanju prijenosa tehnološkog razvoja, inovacija i znanja;
(b)
jačanja konkurentnosti i održivosti poduzeća koja se bave akvakulturom, uključujući poboljšanje sigurnosti ili radnih uvjeta, a pogotovo malih i srednjih poduzeća;
(c)
zaštite i očuvanja akvatičke bioraznolikosti i poboljšanje ekosustava povezanih s akvakulturom i promicanjem resursno učinkovite akvakulture;
(d)
promicanja akvakulture koja pruža visoku razinu zaštite okoliša, promicanja zdravlja i dobrobiti životinja te javnog zdravlja i sigurnosti;
(e)
razvoja stručnog usavršavanja, novih stručnih vještina i cjeloživotnog učenja.
3.
Poticanje provedbe ZRP-a putem sljedećih posebnih ciljeva:
(a)
poboljšanja i pružanja znanstvenih spoznaja kao i poboljšanja prikupljanja i upravljanja podacima;
(b)
pružanja potpore za praćenje, kontrolu i provedbu, jačanje institucionalnih kapaciteta i učinkovite javne uprave bez dodatnog administrativnog opterećenja.
4.
Povećanje zaposlenosti i teritorijalne kohezije putem sljedećeg posebnog cilja: promicanja gospodarskog rasta, društvene uključenosti, stvaranja radnih mjesta i pružanja podrške upošljivosti i mobilnosti radne snage u obalnim i kontinentalnim zajednicama koje ovise o ribolovu i akvakulturi, uključujući diversifikaciju aktivnosti u ribarstvu te prema ostalim sektorima pomorskog gospodarstva.
5.
Poticanjem stavljanja na tržište i prerade putem sljedećih posebnih ciljeva:
(a)
poboljšanja organizacije tržišta za proizvode ribarstva i akvakulture;
(b)
poticanja ulaganja u sektore prerade i stavljanja na tržište.
6.
Poticanjem provedbe IPP-a.
POGLAVLJE II.
Podijeljeno i izravno upravljanje
Članak 7.
Podijeljeno i izravno upravljanje
1. Mjere obuhvaćene glavom V. financiraju se putem EFPR-a u skladu s načelom podijeljenog upravljanja između Unije i država članica te na temelju zajedničkih pravila utvrđenih u Uredbi (EU) br. 1303/2013.
2. Mjere obuhvaćene glavom VI. financiraju se putem EFPR-a u skladu s načelom izravnog upravljanja.
POGLAVLJE III.
Opća načela pomoći u okviru podijeljenog upravljanja
Članak 8.
Državna potpora
1. Ne dovodeći u pitanje stavak 2. ovog članaka, članci 107., 108. i 109. UFEU-a primjenjuju se na potporu koju države članice dodjeljuju poduzećima u sektoru ribarstva i akvakulture.
2. Međutim, članci 107., 108. i 109. UFEU-a ne odnose se na plaćanja koja vrše države članice na temelju i u skladu s ovom Uredbom koja pripadaju u područje primjene članka 42. UFEU-a.
3. Nacionalne odredbe koje utvrđuju javno financiranje koje nadilazi odredbe ove Uredbe vezano uz plaćanja, kako je predviđeno stavkom 2., smatraju se cjelinom na temelju stavka 1.
4. Za proizvode ribarstva i akvakulture nabrojene u Prilogu I. UFEU-a na koje se primjenjuju njegovi članci 107., 108. i 109., Komisija može, u skladu s člankom 108. UFEU-a, odobriti operativnu potporu za najudaljenije regije iz članka 349. UFEU-a u sektorima proizvodnje, prerade i prodaje proizvoda ribarstva i akvakulture, s ciljem ublažavanja posebnih ograničenja u tim regijama koja proizlaze iz njihove izoliranosti, otočne naravi i iznimne udaljenosti.
Članak 9.
Posebni ex ante uvjeti
Posebni ex ante uvjeti navedeni u Prilogu IV. primjenjuju se u sklopu EFPR-a.
POGLAVLJE IV.
Prihvatljivost prijava i neprihvatljive operacije
Članak 10.
Prihvatljivost prijava
1. Ni jedna prijava koju je podnio gospodarski subjekt nije prihvatljiva za dodjelu potpore iz EFPR-a u određenom vremenskom razdoblju utvrđenom u skladu sa stavkom 4. ovog članka ako je nadležno tijelo ustanovilo da je dotični gospodarski subjekt:
(a)
počinio ozbiljan prekršaj na temelju članka 42. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (21) ili članka 90. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(b)
bio uključen ili jest uključeni u rad, upravljanje ili posjedovanje ribarskih plovila koji se nalaze na Unijinom popisu NNN plovila kako je određeno u članku 40. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili plovila koja plove pod zastavom zemlje s popisa nekooperativnih trećih zemalja iz članka 33. te Uredbe;
(c)
počinilo ozbiljan prekršaj ZRP-a koji je kao takav određen u drugom zakonodavstvu koje su donijeli Europski parlament i Vijeće.
(d)
počinilo kazneno djelo određeno u člancima 3. i 4. Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22), ako se podnosi zahtjev za potporu u okviru glave V. poglavlja II. ove Uredbe.
2. Korisnik je nakon podnošenja zahtjeva dužan i dalje djelovati u skladu s uvjetima iz stavka 1. točki od (a) do (d) tijekom cijelog razdoblja provedbe operacije i tijekom razdoblja od pet godina nakon što je učinjeno konačno plaćanje tom korisniku.
3. Prijava koju je podnio gospodarski subjekt smatra se neprihvatljivim u određenom vremenskom razdoblju utvrđenom na temelju stavka 4. ovog članka, ako je ustanovljeno od strane nadležnog tijela da je taj gospodarski subjekt počinio prijevaru, kako je definirano u članku 1. Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (23) u kontekstu Europskog fonda za ribarstvo (EFR) ili EFPR-a.
4. Sukladno članku 126., Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata o:
(a)
utvrđivanju vremenskog razdoblja iz stavaka 1. i 2. ovog članka koji su razmjerni prirodi, težini, trajanju i ponavljanju ozbiljne povrede, prekršaja ili prijevare, a koji neće trajati kraće od jedne godine;
(b)
relevantnim datumima početka i završetka razdoblja navedenog u stavcima 1. i 3. ovog članka.
5. Države članice zahtijevaju da gospodarski subjekti koji podnose prijavu u okviru EFPR-a dostave upravljačkom tijelu potpisanu izjavu kojom potvrđuju da poštuju kriterije navedene u stavku 1. ovog članka te navodeći da nisu počinili prijevaru u okviru EFR-a ili EFPR-a kako je navedeno u stavku 3. ovog članka. Države članice dužne su provjeriti vjerodostojnost izjave prije odobrenja operacije, na temelju informacija dostupnih u nacionalnom registru povreda iz članka 93. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 ili bilo kojih drugih dostupnih podataka.
Za potrebe prvog podstavka država članica pruža, na zahtjev druge države članice, informacije iz svog nacionalnog registra prekršaja navedenog u članku 93. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
Članak 11.
Neprihvatljive operacije
Sljedeće operacije nisu prihvatljive u okviru EFPR-a:
(a)
operacije za povećanje ribolovnih kapaciteta plovila ili oprema kojom se povećava sposobnost plovila za pronalaženje ribe;
(b)
izgradnja novih ribolovnih plovila ili uvoz ribolovnih plovila;
(c)
privremeni ili trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, i osim ako je drukčije predviđeno u ovoj Uredbi;
(d)
istraživački ribolov;
(e)
prijenos vlasništva nad poduzećem;
(f)
izravno poribljavanje osim ako je izričito predviđeno kao mjera očuvanja pravnim aktom Unije ili u slučaju eksperimentalnog poribljavanja.
GLAVA III.
FINANCIJSKI OKVIR
Članak 12.
Izvršavanje proračuna
1. Proračun Unije dodijeljen EFPR-u u okviru glave V. ove Uredbe izvršava se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
2. Proračun Unije dodijeljen EFPR-u u okviru glave VI. ove Uredbe izvršava Komisija izravno u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (24).
3. Bilo koje poništeno cjelokupno proračunsko izdvajanje ili dio proračunskog izdvajanja u okviru izravnog upravljanja od strane Komisije usklađuje se Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 i prema potrebi s člankom 123. ove Uredbe.
4. Načelo dobrog financijskog upravljanja primjenjuje se u skladu s člancima 30. i 53. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Članak 13.
Proračunski resursi u okviru podijeljenog upravljanja
1. Sredstva raspoloživa za obveze iz EFPR-a za razdoblje od 2014. do 2020. u okviru podijeljenog upravljanja iznose 5 749 331 600 EUR u tekućim cijenama u skladu s godišnjom raspodjelom iz Priloga II.
2. 4 340 800 000 EUR od proračunskih sredstava iz stavka 1. dodjeljuje se održivom razvoju ribarstva, akvakulture i ribarstvenih područja, za mjere povezane sa stavljanjem na tržište i preradom te za tehničku pomoć na inicijativu država članica iz glave V. poglavlja I., II., III., IV. i VII., s iznimkom članka 67.
3. 580 000 000 EUR od proračunskih sredstava iz stavka 1. dodjeljuju se mjerama kontrole i provedbe iz članka 76.
4. 520 000 000 EUR od proračunskih sredstava iz stavka 1. dodjeljuju se mjerama za prikupljanje podataka iz članka 77.
5. 192 500 000 EUR proračunskih sredstava iz stavka 1. dodjeljuje se kompenzacijama za najudaljenije regije iz glave V. poglavlja V. Te kompenzacije ne prelaze, na godišnjoj razini:
(a)
6 450 000 EUR za Azore i Madeiru;
(b)
8 700 000 EUR za Kanarske otoke;
(c)
12 350 000 EUR za francuske najudaljenije regije iz članka 349. UFEU-a.
6. 44 976 000 EUR od proračunskih sredstava iz stavka 1. dodjeljuju se potpori za skladištenje iz članka 67.
7. 71 055 600 EUR od proračunskih sredstava iz stavka 1. dodjeljuju se mjerama za IPP iz glave V. poglavlja VIII.
8. Države članice mogu koristiti sredstva iz stavka 3. za mjere obuhvaćene stavkom 4. i obratno.
Članak 14.
Proračunska sredstva u okviru izravnog upravljanja
1. Sredstva raspoloživa za izdvajanje iz EFPR-a za razdoblje od 2014. Do 2020. s obzirom na mjere u okviru izravnog upravljanja u skladu s poglavljima od I. do III. glave VI. iznose 647 275 400 EURu tekućim cijenama.
2. Za potrebe glave VI. poglavlja I. i II. indikativna raspodjela sredstava po ciljevima određenih u člancima 82. i 85. utvrđena je u Prilogu III.
3. Komisija može odstupiti od okvirnih postotaka iz stavka 2., no ne više od 5 % vrijednosti financijske omotnice u svakom slučaju.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 126. za prilagodbu okvirnog postotaka utvrđenih u Prilogu III.
Članak 15.
Preispitivanje u sredini programskog razdoblja
Komisija preispituje provedbu glave VI. poglavlja I. i II., uključujući potrebu za indikativnom raspodjelom sredstava iz Priloga III. te, do 30. lipnja 2017., podnosi Europskom parlamentu i Vijeću privremeno evaluacijsko izvješće o postignutim rezultatima i kvalitativnim i kvantitativnim aspektima EFPR-a.
Članak 16.
Financijska raspodjela za podijeljeno upravljanje
1. Sredstva raspoloživa za obveze država članica iz članka 13. stavaka od 2. do 7. za razdoblje od 2014. do 2020., kako je navedeno u tablici u Prilogu II. utvrđuju se na temelju sljedećih objektivnih kriterija:
(a)
u vezi s glavom V. uz iznimke članaka 76. i 77.:
i.
razina zaposlenosti u sektorima ribarstva te morske i slatkovodne akvakulture, uključujući zaposlenost u povezanim djelatnostima prerade,
ii.
razina proizvodnje u sektorima ribarstva te morske i slatkovodne akvakulture, uključujući povezane djelatnosti prerade, i
iii.
udio flote za mali priobalni ribolov u cjelokupnoj ribarskoj floti;
(b)
u vezi s člancima 76. i 77.:
i.
opseg zadaća kontrole predmetnih država članica uzimajući u obzir veličinu nacionalne ribarske flote i veličinu morskog područja nad kojim se provodi kontrola, količinom iskrcaja te vrijednošću uvoza iz trećih zemalja;
ii.
raspoloživi resursi za kontrolu u usporedbi s opsegom zadaća kontrole države članice, pri čemu se raspoloživa sredstva određuju uzimajući u obzir broj kontrola izvedenih na moru i broj inspekcija pri iskrcaju;
iii.
opseg zadaća dotičnih država članica koje se odnose na prikupljanje podataka, uzimajući u obzir veličinu nacionalne ribolovne flote, količinom iskrcaja i proizvodnje u akvakulturi, količinom aktivnosti znanstvenog praćenja na moru i brojem anketa u kojima sudjeluje država članica; i
iv.
raspoloživi resursi za prikupljanje podataka u usporedbi s opsegom zadaća prikupljanja podataka države članice, pri čemu se raspoloživi resursi približno određuju uzimajući u obzir ljudske resurse i tehnička sredstva potrebna za provedbu nacionalnog programa uzorkovanja za prikupljanje podataka.
(c)
u vezi sa svim mjerama, prethodna dodjeljivanja sredstava u skladu s Uredbom (EZ) br. 1198/2006 i prethodnu potrošnju u skladu s Uredbom (EZ) br. 861/2006.
2. Komisija donosi provedbeni aktima određuje godišnju raspodjelu globalnih resursa po državi članici.
GLAVA IV
PROGRAMIRANJE
POGLAVLJE I.
Programiranje mjera financiranih u okviru podijeljenog upravljanja
Članak 17.
Priprema operativnih programa
1. Svaka država članica priprema jedinstveni operativni program za provođenje prioriteta Unije određenih u članku 6. koji se sufinanciraju iz EFPR-a.
2. Država članica utvrđuje operativni program u uskoj suradnji s partnerima iz članka 5. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
3. Za potrebe odjeljka operativnog programa iz članka 18. stavka 1. točke (n) Komisija, do 31. svibnja 2014., provedbenim aktima donosi stvarne prioritete Unije za politiku provedbe i kontrole. Ovi provedbeni akti donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 127. stavka 2.
Članak 18.
Sadržaj operativnog programa
1. Osim elemenata iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1303/2013, operativni program uključuje:
(a)
analizu stanja u smislu prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji te utvrđivanje potreba koje je potrebno zadovoljiti u zemljopisnom području, prema potrebi uključujući, prema potrebi, morske bazene, obuhvaćenom programom;
Analiza je strukturirana na podlozi relevantnih prioriteta Unije određenih u članku 6. ove Uredbe te je, prema potrebi, usklađena s Višegodišnjim nacionalnim strateškim planom za akvakulturu iz članka 34. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i napretkom učinjenim u postizanju dobrog stanja okoliša kroz izradu i provedbu morske strategije iz članka 5. Direktive 2008/56/EZ. Specifične potrebe povezane s radnim mjestima, okolišom, ublažavanje učinaka klimatskih promjena i prilagodbu tim klimatskim promjenama te promicanje inovacija, ocjenjuju se u odnosu na prioritete Unije, s ciljem utvrđivanja najrelevantnijih odgovora na razini svakog prioriteta povezanih s relevantnim područjem;
(b)
opis strategije u smislu članka 27. Uredbe (EU) br. 1303/2013 o zajedničkim odredbama, iz koje proizlazi da:
i.
su za svaki od prioriteta Unije obuhvaćen programom određeni odgovarajući ciljevi na temelju skupnih pokazatelja iz članka 109. ove Uredbe;
ii.
izbor relevantnih mjera logično slijedi iz svakog prioriteta Unije uključenog u program, uzimajući u obzir zaključke ex-ante evaluacije te analize iz točke (a) ovog stavka. S obzirom na mjere trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti u skladu s člankom 34. ove Uredbe, takav opis strategije mora sadržavati ciljeve i mjere za smanjenje ribolovnog kapaciteta u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Također se uključuje opis metode za izračun kompenzacije koja se odobrava u skladu s člancima 33. i 34. ove Uredbe;
iii.
je dodjela financijskih sredstava za prioritete Unije obuhvaćene programom opravdana i prikladna za postizanje postavljenih ciljeva;
(c)
prema potrebi, specifične potrebe područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000. uspostavljenom Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (25) i doprinos programa uspostavi koherentne mreže područja za obnovu ribljih stokova kako je navedeno u članku 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(d)
ocjenu posebnih ex ante uvjeta za potrebe članka 11. i Priloga IV. ovoj Uredbi te, prema potrebi, aktivnosti iz članka 19. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013;
(e)
opis okvira uspješnosti u smislu članka 22. i Priloga II. Uredbe (EU) br. 1303/2013;
(f)
popis odabranih mjera koje su organizirane prema prioritetima Unije;
(g)
popis kriterija za odabir ribarstvenih i akvakulturnih područja iz glave V. poglavlja III.;
(h)
popis kriterija za odabir strategija lokalnog razvoja koji predvodi zajednica iz glave V. poglavlja III.;
i.
u državama članicama u kojima se više od tisuću plovila može smatrati ribarskim plovilima za mali priobalni ribolov, akcijski plan za razvoj, konkurentnost i održivost malog priobalnog ribolova;
(j)
zahtjeve u pogledu evaluacije i plan evaluacije iz članka 56. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i aktivnosti koje se poduzimaju za zadovoljavanje utvrđenih potreba;
(k)
financijski plan koji se priprema u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i u skladu s provedbenim aktom Komisije iz članka 16. stavka 2. ove Uredbe koji uključuje:
i.
tablicu koja određuje ukupan doprinos EFPR-a planiranog za svaku godinu;
ii.
tablicu u kojoj se navode primjenjivi resursi EFPR-a i stopa sufinanciranja u okviru prioriteta Unije određenog u članku 6. ove Uredbe i tehnička pomoć. Odstupajući od općeg pravila utvrđenog u članku 94. stavku 1. ove Uredbe, u toj se tablici, prema potrebi, zasebno navode resursi EFPR-a i stope sufinanciranja, koje se primjenjuju za potporu iz članaka 33., 34., članka 41. stavka 2., članaka 67. i 70., članka 76. stavka 2. točaka od (a) do (d) te od (f) do (l), članka 76. stavka 2. točke (e) i članka 77. ove Uredbe.
(l)
informacije o komplementarnosti i koordiniranju s ESI fondovima i drugim relevantnim Unijinim i nacionalnim instrumentima financiranja;
(m)
načine njegove provedbe operativnog programa uključujući:
i.
imenovanje tijela iz članka 123. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te, u svrhu informiranja, sažet opis sustava upravljanja i kontrole;
ii.
opis uloga FLAG-a, upravljačkog tijela ili imenovanog tijela za sve provedbene zadatke povezane sa strategijom lokalnog razvoja koji predvodi zajednica;
iii.
opis postupaka praćenja i evaluacije, kao i opći sastav odbora za praćenje iz članka 48. Uredbe (EU) br. 1303/2013.;
iv.
odredbe kojima se osigurava promidžba programa u skladu s člankom 119. ove Uredbe;
(n)
popis partnera iz članka 5. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i rezultate savjetovanja s tim partnerima;
(o)
za postizanje veće usklađenosti kroz kontrolu iz članka 6. stavka 3. točke (b) i u skladu s prioritetima koje je Komisija donijela u skladu s člankom 17. stavkom 3.:
i.
popis tijela koja primjenjuju sustav kontrole, inspekcije i provedbe te kratak opis njihovih ljudskih i financijskih resursa koji su dostupni za kontrolu, inspekciju i provedbu ribarstva, njihovu glavnu opremu koja je dostupna za kontrolu, inspekciju i provedbu ribarstva posebice broj plovila, zrakoplova i helikoptera;
ii.
opće ciljeve mjera kontrole koje se trebaju provesti koristeći skupne pokazatelje koji se utvrđuju u skladu s člankom 109.;
iii.
specifične ciljeve koje je potrebno ostvariti u skladu s prioritetima Unije određenima u članku 6. te detaljne informacije po kategorijama tijekom razdoblja programiranja;
(p)
u svrhu prikupljanja podataka za održivo upravljanje ribarstvom iz članka 6. stavka 3. točke (a) te u skladu s višegodišnjim programom Unije iz članka 3. Uredbe (EZ) br. 199/2008:
i.
opis aktivnosti prikupljanja podataka. u skladu s člankom 25. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
ii.
opis metoda pohrane podataka, upravljanje podacima i korištenje podataka;
iii.
opis sposobnosti postizanja dobrog financijskog i administrativnog upravljanja prikupljenim podacima.
Odjeljak operativnog programa naveden u točki (p) nadopunjuje se u skladu s člankom 23. ove Uredbe.
2. Operativni program uključuje metode za izračun pojednostavljenih troškova iz članka 67. stavka 1. točaka od (b), (c), i (d) Uredbe (EU) br. 1303/2013 te dodatnih troškova ili izgubljenog prihoda u skladu s člankom 96. ove Uredbe i metodu za izračun kompenzacije u skladu s relevantnim kriterijima za svaku aktivnost izvedenu u skladu s člankom 40. stavkom 1., i člancima 53., 54. i 55., člankom 56.stavkom 1. i člankom 67. ove Uredbe. Prema potrebi, trebalo bi također uključiti informacije o plaćanju predujma FLAG-ovima u skladu s člankom 62 ove Uredbe.
3. Komisija provedbenim aktima donosi pravila za prezentaciju elemenata iz stavaka 1. i 2 ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
Članak 19.
Odobrenje operativnog programa
1. U skladu s člankom 25. Uredbe o (EU) br. 1303/2013, Komisija donosi provedbeni akt kojim odobrava operativni program.
2. U svrhu donošenja provedbenih akata iz stavka 1. ovog članka Komisija je dužna ispitati hoće li se mjerama iz članka 18. stavka 1. točke (c) podtočke ii. djelotvorno ukloniti utvrđeno prekoračenje kapaciteta.
Članak 20.
Izmjena operativnog programa
1. Komisija donosi provedbene akte kojima odobrava izmjenu operativnog programa.
2. Kako bi se prilagodila novim potrebama za kontrolom, Komisija može svake dvije godine donijeti provedbene akte s detaljnim opisom svih promjena u prioritetima Unije u politici provedbe i kontrole iz članka 17. stavka 3. te povezanim prihvatljivim operacijama kojima treba dati prioritet. Ti provedbeni akti donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 127. stavka 2.
3. Države članice mogu predložiti izmjene svojih operativnih programa, uzimajući u obzir nove prioritete utvrđene u provedbenim aktima iz 2. stavka ovog članka. U skladu s načelom proporcionalnosti, izmjene operativnog programa podliježu pojednostavljenoj proceduri donesenoj u skladu s člankom 22. stavkom 2.
Članak 21.
Planovi rada za prikupljanje podataka
1. Za potrebe primjene članka 18. stavka 1. točke (o) ove Uredbe, države članice Komisiji elektroničkim putem podnose planove rada za prikupljanje podataka u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 199/2008 do 31. listopada godine koja prethodi godini u kojoj se plan rada treba provoditi, osim ako je postojeći plan i dalje važeći o čemu obavještavaju Komisiju. Sadržaj tih planova usklađen je s člankom 4. stavkom 2. te Uredbe.
2. Komisija donosi provedbeni akt kojim odobrava planove rada iz stavka 1. do 31. prosinca godine koja prethodi godini u kojoj se plan rada treba provoditi.
Članak 22.
Pravila o postupcima i vremenskim rasporedima
1. Komisija može donijeti provedbene akte kojima određuje pravila o postupcima, obliku i rokovima za:
(a)
odobrenje operativnih programa;
(b)
podnošenje i odobrenje prijedloga o izmjenama operativnih programa, uključujući njihovo stupanje na snagu i učestalost podnošenja tijekom programskog razdoblja;
(c)
podnošenje i odobrenje prijedloga izmjena kako je navedeno u članka 20. stavku 3.;
(d)
podnošenje planova rada za prikupljanje podataka.
Ti se provedbeni akti donose u skladu sa postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
2. Postupci, oblik i rokovi moraju se pojednostavniti u slučaju:
(a)
izmjena operativnih programa koji se odnose na prijenos sredstava među prioritetima Unije ako prenesena sredstva ne prelaze 10 % iznosa dodijeljenog za prioritet Unije;
(b)
izmjena operativnih programa koji se odnose na uvođenje ili povlačenje mjera ili vrsta relevantnih operacija te povezanih informacija i pokazatelja;
(c)
izmjena operativnih programa koji se odnose na promjene opisa mjera, uključujući promjene uvjeta prihvatljivosti;
(d)
izmjene navedene u članku 20. stavku 3. kao i u slučaju drugih izmjena odjeljka operativnog programa iz članka 18. stavka 1. točke (n).
3. Stavak 2. ne primjenjuje se na mjere iz članaka 33., 34. te članka 41. stavka 2..
POGLAVLJE II.
Programiranje mjera financiranih u okviru izravnog upravljanja
Članak 23.
Godišnji program rada
1. Za potrebe provedbe glave VI. Komisija provedbenim aktima donosi godišnje programe rada u skladu s ciljevima iz navedenih poglavlja. Za glavu VI. poglavlja I. i II. ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
2. Godišnji program rada uključuje:
(a)
opis aktivnosti koje treba financirati i ciljeve svake aktivnosti koji su u skladu s ciljevima iz članaka 82. i 85. Program također sadrži iznos dodijeljen za svaku aktivnost, okvirni vremenski raspored provedbe kao i informacije o njihovoj provedbi;
(b)
za bespovratna sredstva i povezane mjere, ključne kriterije za evaluaciju, koji se određuju na način da se na najbolji način postignu ciljevi operativnog programa, te najveća stopa sufinanciranja.
GLAVA V.
MJERE FINANCIRANE U OKVIRU PODIJELJENOG UPRAVLJANJA
POGLAVLJE I.
Održivi razvoj ribarstva
Članak 24.
Specifični ciljevi
Financijska potpora u okviru ovog poglavlja doprinosi postizanju posebnih ciljeva iz prioriteta Unije određenih u članku 6. stavku 1.
Članak 25.
Opći uvjeti
1. Vlasnik ribarskog plovila koji je primio potporu iz ovog poglavlja ne smije prenijeti to plovilo izvan Unije najmanje pet godina nakon datuma stvarne isplate te potpore korisniku. Ako je u tom razdoblju plovilo preneseno, državi članici vraćaju se i neopravdano isplaćena sredstva, u iznosu razmjernom razdoblju tijekom koja je ispunjen zahtjev iz prve rečenice ovog stavka.
2. Operativni troškovi nisu prihvatljivi osim ako drugačije nije izričito navedeno u ovom poglavlju.
3. Ukupni financijski doprinos iz EFPR-a za mjere iz članaka 33. i 34. te za zamjenu ili osuvremenjivanje glavnih ili pomoćnih motora u skladu s člankom 41. ne prelaze viši od sljedeća dva praga:
(a)
6 000 000 EUR; ili
(b)
15 % financijske pomoći Unije koju je država članica dodijelila za prioritete Unije određene u članku 6. stavcima 1., 2. i 5.
4. Ukupni financijski doprinos EFPR-a mjerama iz članka 29. stavka 4. ne prelazi 5 % financijske pomoći Unije dodijeljene po državi članici.
5. Potpora vlasnicima plovila primljena na temelju članka 33. oduzima se od potpora dodijeljenih plovilu na temelju članka 34. za isto plovilo.
Članak 26.
Inovacije
1. Kako bi se potaknule inovacije u ribarstvu, EFPR može podržati projekte čiji je cilj razvoj ili uvođenje novih ili znatno poboljšanih proizvoda i opreme, novih ili poboljšanih postupaka i tehnika te novih ili poboljšanih sustava upravljanja i organizacije, uključujući na razini prerade i stavljanja na tržište.
2. Operacije financirane u skladu s ovim člankom izvodi znanstveno ili tehničko tijelo, koje je priznala država članica ili Unija. To znanstveno ili tehničko tijelo potvrđuje rezultate takvih operacija, ili se one izvode u suradnji s tim tijelima.
3. O rezultatima operacija financiranih u skladu s ovim člankom, država članica, u skladu s člankom 119. na odgovarajući način izvješćuje javnost.
Članak 27.
Savjetodavne usluge
1. Kako bi se poboljšala cjelokupna uspješnost i konkurentnost gospodarskih subjekata te promicalo održivo ribarstvo, EFPR može podržati:
(a)
studije izvedivosti i savjetodavne usluge kojima se ocjenjuje održivost projekata koji su potencijalno prihvatljivi za primanje potpore u okviru ovog poglavlja;
(b)
pružanje stručnih savjeta o okolišnoj održivosti s naglaskom na ograničavanje i, ako je moguće, uklanjanje negativnih učinaka ribolovnih aktivnosti na morske, kopnene i slatkovodne ekosustave;
(c)
pružanje stručnih savjeta o poslovnim strategijama i strategijama komercijalizacije.
2. Studije izvedivosti, savjetodavne usluge i savjeti iz stavka 1. pružaju znanstvena, akademska, stručna ili tehnička tijela ili subjekti koji pružaju gospodarsko savjetovanje koji imaju potrebne kompetencije.
3. Potpora iz stavka 1. dodjeljuje se gospodarskim subjektima, organizacijama ribara, uključujući organizacije proizvođača ili javnopravna tijela.
4. Ako potpora iz stavka 1. ne prelazi 4 000 EUR, korisnik se može odabrati ubrzanim postupkom.
Članak 28.
Partnerstva između znanstvenika i ribara
1. Za poticanje prijenosa znanja između znanstvenika i ribara, EFPR može podupirati:
(a)
stvaranje mreža, partnerskih sporazuma, ugovora ili udruženja između jednog ili više neovisnih znanstvenih tijela i ribara ili jedne ili više organizacija ribara, u kojima mogu sudjelovati tehnička tijela;
(b)
aktivnosti koje se provode u okviru mreža, partnerskih sporazuma, ugovora ili udruženja iz točke (a).
2. Aktivnosti iz stavka 1. točke (b) mogu uključivati aktivnosti prikupljanja podataka i upravljanja podacima, studije, pilot-projekte, širenje znanja i rezultata istraživanja, seminare i najbolje prakse.
3. Potpora iz stavka 1. može se dodijeliti javnopravnim tijelima, ribarima, organizacijama ribara, FLAG-ovima i nevladinim organizacijama.
Članak 29.
Promicanje ljudskog kapitala i socijalnog dijaloga
1. S ciljem promicanja ljudskog kapitala, stvaranja radnih mjesta i socijalnog dijaloga, EFPR može podupirati:
(a)
stručno usavršavanje, cjeloživotno učenje, zajedničke projekte, širenje gospodarskih, tehničkih, regulatornih ili znanstvenih spoznaja i inovativnih praksi te stjecanje novih stručnih vještina, posebno onih povezanih s održivim upravljanjem morskim ekosustavima, higijenom, zdravljem, sigurnošću, aktivnostima u morskom sektoru, inovacijama i poduzetništvom;
(b)
umrežavanje, te razmjenu iskustava i najbolje prakse između zainteresiranih strana, uključujući i između organizacija koje promiču jednake mogućnosti između muškaraca i žena, te koje promiču ulogu žena u ribarskim zajednicama i nedovoljno zastupljene skupine uključene u mali priobalni ribolov ili ribolov s obale;
(c)
promicanje socijalnog dijaloga na Unijinoj, nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini u koji su uključeni ribari, socijalni partneri i ostale relevantne zainteresirane strane.
2. Potpora iz stavka 1. također se može pružati supružnicima samozaposlenih ribara ili, ako je i u opsegu u kojemu je to predviđeno nacionalnim pravom, životnim partnerima samozaposlenih ribara, pod uvjetima utvrđenim u članku 2. točki (b) Direktive 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (26).
3. Potpora iz stavka 1. točke (a) može se odobriti samo za osposobljavanje, u tijekom razdoblja od najviše dvije godine, osoba mlađih od 30 godina, koje dotična država članica priznaje kao nezaposlene („vježbenik”), na plovilu za mali priobalni ribolov u vlasništvu profesionalnog ribara u dobi od najmanje 50 godina, formalizirano ugovorom između vježbenika i vlasnika broda, ako taj ugovor priznaje dotična država članica, te uključujući tečajeve o održivim ribolovnim praksama i očuvanju morskih bioloških resursa kako su utvrđeni u Uredbi (EU) br. 1380/2013. Vježbenika na plovilu prati profesionalni ribar čija je dob najmanje 50 godina.
4. Potpora iz stavka 3. odobrava se profesionalnim ribarima za pokrivanje plaća vježbenika i povezanih troškova te se izračunava u skladu s člankom 57. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013, uzimajući u obzir gospodarsko stanje i životni standard u dotičnoj državi članici. Navedena potpora ne može prelaziti najviši iznos od 40 000 EUR za svakog korisnika u programskom razdoblju.
Članak 30.
Diversifikacija i novi oblici prihoda
1. EFPR može poduprijeti ulaganja koja doprinose diversifikaciji prihoda ribara kroz razvoj komplementarnih djelatnosti, uključujući ulaganja u plovilo, udičarski turizam, restorane, okolišne usluge u području ribolova i obrazovne aktivnosti o ribolovu.
2. Potpora iz stavka 1. dodjeljuje se ribarima koji:
(a)
podnesu poslovni plan za razvoj svojih novih aktivnosti;
(b)
imaju odgovarajuće stručne vještine koje se mogu steći putem operacija financiranih u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (a).
3. Potpora iz stavka 1. odobrava se isključivo ako se komplementarne aktivnosti odnose na ribarevu osnovnu poslovnu djelatnost ribolova.
4. Iznos potpore odobrene na temelju stavka 1. ne prelazi 50 % proračuna predviđenog u poslovnom planu za svaku operaciju i ne prelazi najviši iznos od 75 000 EUR za svakog korisnika.
Članak 31.
Potpora mladim ribarima za pokretanje poslovanja
1. EFPR može pružati potporu mladim ribarima za pokretanje poslovanja.
2. Potpora na temelju ovog članka može se dodijeliti isključivo u svrhu prve kupnje ribarskog plovila:
(a)
čija je dužina preko svega manja od 24 metra;
(b)
koje je opremljeno za morski ribolov;
(c)
čija je starost između 5 i 30 godina; te
(d)
koje pripada segmentu flote za koje je u izvješću o ribolovnom kapacitetu, iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, utvrđeno da je uravnotežen s obzirom na ribolovne mogućnosti koje su dostupne tom segmentu.
3. Za potrebe ovog članka, pojam „mladi ribar” znači fizička osoba koja po prvi puta želi kupiti ribolovno plovilo te koje u trenutku podnošenja prijave imaj manje od 40 godina te je radila kao ribar najmanje pet godina ili je stekla jednakovrijednu stručnu izobrazbu. Države članice mogu odrediti daljnje objektivne kriterije koje trebaju ispuniti mladi ribari kako bi mogli primiti potporu iz ovog članka.
4. Potpora iz ovog članka ne prelazi 25 % troškova kupnje ribarskog plovila te ni u kojem slučaju ne iznosi više od 75 000 EUR po mladom ribaru.
Članak 32.
Zaštita zdravlja i sigurnost
1. Za poboljšanje higijenskih, zdravstvenih, sigurnosnih i radnih uvjeta ribara, EFPR može podržati ulaganja u plovilo ili u individualnu opremu pod uvjetom da ta ulaganja nadilaze zahtjeve predviđene pravom Unije ili nacionalnim pravom.
2. Potpora prema ovom članku dodjeljuje se ribarima ili vlasnicima ribarskih plovila.
3. Ako se operacija sastoji od ulaganja u plovilo, potpora se ne dodjeljuje više od jedanput za istu vrstu ulaganja tijekom razdoblja programiranja za isto ribarsko plovilo. Ako se operacija sastoji od ulaganja u individualnu opremu, potpora se ne dodjeljuje više od jedanput za istu vrstu opreme tijekom razdoblja programiranja za istog korisnika.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 126. radi utvrđivanja vrsta operacija koje su prihvatljive u okviru stavka 1. ovog članka.
Članak 33.
Privremeni prestanak ribolovnih aktivnosti
1. EFPR može pružiti pomoć mjere za privremeni prestanak ribolovnih aktivnosti u sljedećim slučajevima:
(a)
provedba mjera Komisije ili hitnih mjera država članica iz članaka 12. odnosno 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjera očuvanja iz članka 7. te Uredbe, uključujući razdoblja biološkog oporavka;
(b)
neobnavljanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili njihovih protokola;
(c)
privremeni prestanak predviđen je u planu upravljanja donesenom u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (27) ili u višegodišnjem planu donesenom u skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ako je, na temelju znanstvenih savjeta, potrebno smanjiti ribarstveni napor kako bi se postigli ciljevi iz članka 2. stavka 2. i članka 2. stavka 5. točke (a) Uredbe (EU) br. 1380/2013.
2. Pomoć iz stavka 1. može se dodijeliti na najviše šest mjeseci po plovilu u razdoblju od 2014. do 2020.
3. Pomoć iz stavka 1. dodjeljuje se samo:
(a)
vlasnicima ribarskih plovila Unije koja su registrirana kao aktivna i koja su provodila ribolovne aktivnosti na moru barem 120 dana tijekom zadnje dvije kalendarske godine prije datuma podnošenja zahtjeva za potporu; ili
(b)
ribarima koji su najmanje 120 dana tijekom zadnje dvije kalendarske godine prije datuma podnošenja zahtjeva za potporu radili na moru na ribarskom plovilu Unije na koje se odnosi privremeni prestanak.
4. Sve ribolovne aktivnosti koje je obavljalo dotično ribolovno plovilo ili dotični ribari moraju biti djelotvorno suspendirane. Nadležno tijelo mora se uvjeriti da je dotično ribolovno plovilo prekinulo sve ribolovne aktivnosti tijekom privremenog prestanka.
Članak 34.
Trajni prestanak ribolovnih aktivnosti
1. EFPR može pružiti pomoć mjerama za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti isključivo uništenjem ribolovnih plovila pod uvjetom da je:
(a)
takvo uništenje obuhvaćeno operativnim programom iz članka 18.; i
(b)
trajni prestanak predviđen kao instrument akcijskog plana iz članka 35. Uredbe (EU) br. 1380/2013 koji pokazuje da segment flote nije djelotvorno uravnotežen s ribolovnim mogućnostima koje su dostupne tom segmentu.
2. Potpora na temelju stavka 1. dodjeljuje se:
(a)
vlasnicima ribolovnih plovila Unije čija su plovila registrirana kao aktivna plovila i koja su provodila ribolovne aktivnosti na moru barem 90 dana godišnje tijekom dvije zadnje kalendarske godine prije datuma podnošenja zahtjeva za potporu ili
(b)
ribarima koji su radili na moru na ribolovnom plovilu Unije na koje se odnosi trajni prestanak najmanje 90 dana godišnje tijekom zadnje dvije kalendarske godine prije datuma podnošenja zahtjeva za potporu.
3. Dotični ribari moraju učinkovito prestati sa svim ribolovnim aktivnostima. Dokaz djelotvornog prestanka ribolovnih aktivnosti korisnici takve pomoći podnose nadležnom tijelu. Kompenzacija se refundira na osnovi pro rata temporis ako se u razdoblju kraćem od dvije godine od datuma podnošenja zahtjeva za potporu ribar ponovno počne baviti ribolovnom aktivnošću.
4. Potpora ovog članka može se dodijeliti do 31. prosinca 2017.
5. Potpora na temelju ovog članka isplaćuje se samo nakon što je jednakovrijedni kapacitet trajno uklonjen iz registra ribarske flote Unije te nakon trajnog povlačenja povlastica za ribolov te ribolovnih ovlaštenja. Korisnik ne smije registrirati novo ribarsko plovilo u razdoblju od pet godina od primitka takve pomoći. Smanjenje kapaciteta kao ishod trajnog prestanka ribolovne aktivnosti slijedom javne potpore rezultira trajnim i jednakovrijednim smanjenjem gornjih granica ribolovnog kapaciteta utvrđenima u Prilogu II. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
6. Odstupajući od stavka 1., potpora se može odobriti za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti bez uništavanja, pod uvjetom da se prilagodi za aktivnosti koje ne uključuju komercijalni ribolov.
Pored toga i s ciljem očuvanja pomorske baštine, potpora se može odobriti za trajni prestanak a ribolovnih aktivnosti bez uništavanja u slučaju tradicionalnih drvenih brodova, pod uvjetom da ti brodovi zadrže funkciju očuvanja baštine na kopnu.
Članak 35.
Uzajamni fondovi za klimatske nepogode i okolišne incidente
1. EFPR može dati potporu uzajamnim fondovima pri isplati novčanih kompenzacija ribarima za gospodarske gubitke uzrokovane klimatskim nepogodama, okolišnim incidentima kao i za troškove spašavanja ribara ili ribarskih brodova u slučaju nesreća na moru tijekom njihovih ribolovnih aktivnosti.
2. Za potrebe stavka 1. pojam „uzajamni fond” znači sustav koji je akreditiran od strane države članice u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom za udružene ribare u svrhu njihova osiguranja, što omogućuje kompenzacijska plaćanja udruženim ribarima za gospodarske gubitke uzrokovane događajima iz stavka 1..
3. Države članice osiguravaju izbjegavanje prekomjernih kompenzacija proizašlih zbog kombiniranja potpore iz ovog članka s drugim instrumentima Unije, nacionalnim instrumentima ili privatnim sustavima osiguranja.
4. Kako bi imao pravo na potporu iz ovog članka, predmetni uzajamni fond:
(a)
ima akreditaciju nadležnog tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;
(b)
primjenjuje transparentnu politiku u pogledu uplata sredstava u fond i isplata sredstava iz fonda;
(c)
primjenjuje jasna pravila u vezi s dodjeljivanjem odgovornosti u slučaju nastalih dugova.
5. Države članice utvrđuju pravila za uspostavu i upravljanje uzajamnim fondovima, a posebno pravila za dodjelu kompenzacijskih plaćanja ribarima i za njihovu prihvatljivost za takvu kompenzaciju u slučaju klimatskih nepogoda, okolišnih incidenata ili nesreća na moru iz stavka 1., kao i za upravljanje i nadzor nad usklađenošću s tim pravilima. Države članice osiguravaju da propisi fondova predviđaju kazne za slučaj nemara od strane ribara.
6. Nadležno tijelo države članice mora službeno priznati pojavu klimatske nepogode, okolišnih incidenata ili nesreća na moru iz stavaka 1. i 2.
7. Naknade iz stavka 1. odnose se isključivo na iznose koji se u obliku financijske kompenzacije isplaćuju ribarima iz uzajamnog fonda. Administrativni troškovi za uspostavljanje fondova nisu prihvatljivi troškovi. Države članice mogu troškove prihvatljive za potporu ograničiti primjenom gornje granice po uzajamnom fondu.
8. Naknada iz stavka 1. odobrava se isključivo za pokrivanje šteta uzrokovanih klimatskim nepogodama, okolišnim incidentima ili nesrećama na moru, koji iznose više od 30 % ukupnog godišnjeg prometa predmetnog poduzeća, izračunatih na temelju prosječnog prometa tog poduzeća tijekom prethodne tri kalendarske godine.
9. Sredstva iz EFPR-a ne smiju se uplaćivati u inicijalni temeljni kapital.
10. Ako države članice odluče ograničiti troškove koji su prihvatljivi za potporu primjenom gornjih granica po uzajamnom fondu, u svojim operativnim programima pružaju pojedinosti i obrazloženja o tim gornjim granicama.
Članak 36.
Potpora sustavima dodjeljivanja ribolovnih mogućnosti
1. Kako bi prilagodili ribolovne aktivnosti ribolovnim mogućnostima, EFPR može podržati planiranje, razvoj, praćenje, evaluaciju i upravljanje sustavima dodjele ribolovnih mogućnosti.
2. Potpora na temelju ovog članka dodjeljuje se tijelima javne vlasti, pravnim ili fizičkim osobama ili organizacijama ribara koje priznaje država članica, uključujući priznate organizacije proizvođača koje sudjeluju u kolektivnom upravljanju sustava iz stavka 1.
Članak 37.
Potpora osmišljavanju i provedbi mjera očuvanja i regionalnoj suradnji
1. Kako bi se osiguralo učinkovito osmišljavanje i provedba mjera očuvanja iz članaka 7., 8., 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i regionalne suradnje iz članka 18. te Uredbe EFPR može poduprijeti:
(a)
osmišljavanje, razvoj i praćenje tehničkih i administrativnih sredstava potrebnih za razvoj i provođenje mjera očuvanja i regionalizacije;
(b)
sudjelovanje zainteresiranih strana i suradnju između država članica u osmišljavanju i provedbi mjera za očuvanje i regionalizaciju.
2. EFPR može podupirati izravno poribljavanje na temelju stavka 1. samo ako se ono smatra mjerom očuvanja prema pravnom aktu Unije.
Članak 38.
Ograničavanje utjecaja ribolova na morski okoliš i prilagođavanje ribolova zaštiti vrsta
1. Kako bi se smanjio utjecaj ribolova na morski okoliš, poticala postupna eliminacija odbačenog ulova te olakšao prijelaz na održivo iskorištavanje živih morskih bioloških resursa u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) 1380/2013, EFPR može podržati ulaganja:
(a)
u opremu kojom se poboljšava selektivnost ribolovnih alata vezano uz veličinu ili vrstu;
(b)
u plovilo ili u opremu kojom se eliminira odbačeni ulov izbjegavanjem i smanjenjem slučajnog ulova komercijalnih stokova ili postupajući s slučajnim ulovom koji treba istovariti u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) 1380/2013.
(c)
u opremu kojom se ograničavaju i, ako je to moguće, uklanjaju fizički i biološki učinci ribolova na ekosustav ili morsko dno;
(d)
u opremu kojim se štiti alat i ulov od sisavaca i ptica zaštićenih Direktivom Vijeća 92/43/EEZ ili Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28), pod uvjetom da se time ne ugrožava selektivnost ribolovnog alata i da se poduzmu odgovarajuće mjere kako bi se izbjegle tjelesne povrede grabežljivaca.
2. Odstupajući od članka 11. točke (a), potpora iz stavka 1. može se dodijeliti za usidrene uređaje za privlačenje riba u najudaljenijim regijama pod pretpostavkom da se njima doprinosi održivom i selektivnom ribolovu.
3. Potpora se ne dodjeljuje više od jedanput tijekom programskog razdoblja za istu vrstu opreme, na istom ribarskom plovilu Unije.
4. Potpora se dodjeljuje samo ako alati ili ostala oprema iz stavka 1. su dokazano bolja pri selektivnosti u odnosu na veličinu ili imaju primjetno slabiji učinak na ekosustave i neciljane vrste od standardne i druge opreme dozvoljene u skladu s relevantnim pravom Unije ili relevantnim nacionalnim pravom u kontekstu regionalizacije, kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1380/2013.
5. Potpora se dodjeljuje:
(a)
vlasnicima ribarskih plovila Unije čija su plovila registrirana kao aktivna plovila i koja su barem 60 dana tijekom dvije kalendarske godine prije datuma podnošenja zahtjeva za potporu provodila ribolovne aktivnosti na moru;
(b)
ribarima koji posjeduju alate koje treba zamijeniti i koji su radili na ribarskom plovilu Unije barem 60 dana tijekom dvije kalendarske godine prije podnošenja zahtjeva za potporu;
(c)
organizacijama ribara koje je država članica priznala.
Članak 39.
Inovacije povezane s očuvanjem morskih bioloških resursa
1. Kako bi se doprinijelo postupnoj eliminaciji odbačenog ulova i prilova te olakšao prijelaz na iskorištavanje živih morskih bioloških resursa u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i smanjio učinak ribolova na morski okoliš i učinak zaštićenih grabežljivaca, EFPR može podržati operacije čiji je cilj razvoj ili uvođenje novog tehničkog ili organizacijskog znanja kojime se smanjuju učinci ribolovnih aktivnosti na okoliš, uključujući bolje ribolovne tehnike i bolju selektivnost ribolovne opreme, ili postizanje bolje održivog korištenja morskih bioloških resursa i suživota sa zaštićenih grabežljivcima.
2. Operacije, financirane u skladu s ovim člankom izvode znanstvena ili tehnička tijela, ili se operacije izvode u suradnji sa znanstvenim ili tehničkim tijelima, koje je priznala država članica koja potvrđuje rezultate takvih operacija.
3. O rezultatima operacija financiranih u skladu s ovim člankom država članica prikladno izvješćuje javnost u skladu s člankom 119.
4. Ribolovna plovila uključena u projekte financirane u okviru ovog članka ne smiju prelaziti 5 % plovila nacionalne flote ili 5 % tonaže nacionalne flote u bruto tonaži izračunano u trenutku podnošenja zahtjeva. Na zahtjev države članice, u propisno opravdanim slučajevima i na temelju preporuke Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) osnovanog Odlukom Komisije 2005/629/EZ (29), Komisija može odobriti projekte koji prelaze ograničenja određena u ovom stavku.
5. Operacije koje se ne mogu označiti kao ribolov u znanstvene svrhe u skladu s člankom 33. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te koje se sastoje od testiranja nove ribolovne opreme ili tehnika izvode se u okviru ograničenja ribolovnih mogućnosti dodijeljenih dotičnoj državi članici.
6. Neto prihod koje ostvaruje ribolovno plovilo sudjelovanjem u operaciji oduzima se od prihvatljivih rashoda operacije u skladu s člankom 55. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
7. Za potrebe stavka 6., pojam „neto prihod” znači prihod ribara od prve prodaje ribe ili školjkaša ulovljenih tijekom uvođenja i testiranja novog tehničkog ili organizacijskog znanja, koji treba umanjiti za troškove prodaje poput naknada za korištenje burzi ribe.
Članak 40.
Zaštita i obnova morske bioraznolikosti i ekosustava i režima kompenzacija u okviru održivih ribolovnih aktivnosti
1. Za zaštitu i obnovu morske bioraznolikosti i ekosustava u okviru održivih ribolovnih aktivnosti, i, gdje je relevantno, uz sudjelovanje ribara, EFPR može podržati sljedeće operacije:
(a)
prikupljanje otpada iz mora koje provode ribari, poput uklanjanja izgubljenih ribolovnih alata i morskih otpadaka;
(b)
izgradnju, postavljanje ili osuvremenjivanje statičkih ili pokretnih naprava za zaštitu i jačanje morske faune i flore, uključujući njihovu znanstvenu pripremu i evaluaciju;
(c)
doprinošenje boljem upravljanju ili očuvanju morskih bioloških resursa;
(d)
pripremu, uključujući studije, sastavljanje, praćenje i ažuriranje zaštite te planove upravljanja za aktivnosti povezane s ribarstvom u vezi s lokalitetima mreže NATURA 2000 te prostornim zaštićenim područjima iz Direktive 2008/56/EZ te u ostalim posebnim staništima;
(e)
upravljanje, očuvanje i praćenje lokaliteta mreže NATURA 2000 u skladu s direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ, u skladu s prioritetnim akcijskim okvirima uspostavljenim sukladno Direktivi 92/43/EEZ;
(f)
upravljanje, obnova i praćenje zaštićenih morskih područja s ciljem provedbe prostornih mjera zaštite iz članka 13. stavka 4. Direktive 2008/56/EZ;
(g)
povećavanje okolišne svijesti ribara o zaštiti i obnovi morske bioraznolikosti;
(h)
sustave za kompenzaciju štete na ulovima koju uzrokuju sisavci i ptice zaštićeni direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ;
i.
sudjelovanje u drugim aktivnostima čiji je cilj održavanje i jačanje usluga u vezi s bioraznolikošću i ekosustavima, kao što je obnova posebnih morskih i obalnih staništa u svrhu potpore održivim ribljim stokovima, uključujući njihovu znanstvenu pripremu i evaluaciju;
2. Potpora iz stavka 1. točke (h) odobrava se slijedom službenog priznanja takvih sustava nadležnih tijela država članica. Države članice osiguravaju da se izbjegne isplata prekomjernih kompenzacija zbog kombiniranja Unijinih, nacionalnih i privatnih kompenzacijskih sustava.
3. Operacije u okviru ovog članka mogu provoditi znanstvena ili tehnička javnopravna tijela, savjetodavna vijeća, ribari ili udruge ribara koje je priznala država članica, ili ili nevladine organizacije u partnerstvu s organizacijama ribara ili u partnerstvu s FLAG-ovima.
4. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 126. kako bi se odredili troškovi prihvatljivi za potporu u okviru stavka 1. ovog članka.
Članak 41.
Energetska učinkovitost i ublažavanje klimatskih promjena
1. Radi ublažavanja učinaka klimatskih promjena i poboljšanja energetske učinkovitosti ribarskih plovila, EFPR može poduprijeti:
(a)
ulaganja u opremu ili u plovilo s ciljem smanjenja emisija onečišćivača ili stakleničkih plinova te povećanja energetske učinkovitosti ribarskih plovila; ulaganja u ribolovnu opremu također su prihvatljiva ako se njima ne dovodi u pitanje selektivnost tog ribolovnog alata;
(b)
revizije i sustavi energetske učinkovitosti.
(c)
studija za ocjenu doprinosa alternativnih pogonskih sustava i dizajna oplate energetskoj učinkovitosti ribarskih plovila.
2. Potpora za zamjenu ili osuvremenjivanje glavnih ili pomoćnih motora može biti dodijeljena isključivo:
(a)
za plovila dužine preko svega do 12 metara pod uvjetom da novi ili osuvremenjeni motor nema više snage u kW od dosadašnjeg;
(b)
za plovila dužine preko svega od 12 do 18 metara pod uvjetom da je snaga u kW novog ili osuvremenjenog motora najmanje 20 % manja u odnosu na dosadašnji motor;
(c)
za plovila dužine preko svega od 18 do 24 metra pod uvjetom da je snaga u kW novog ili osuvremenjenog motora najmanje 30 % manja u odnosu na dosadašnji motor;
3. Potpora u sklopu stavka 2. točke za zamjenu ili osuvremenjivanje glavnih ili pomoćnih motora može biti dodijeljena samo za plovila koja pripadaju segmentu flote za koji je u izvješću o ribolovnom kapacitetu, iz članka 22. stavka 2.Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđeno da je uravnotežen s obzirom na ribolovne mogućnosti koje su dostupne tom segmentu.
4. Potpora na temelju stavka 2. ovog članka dodjeljuje se samo za zamjenu ili osuvremenjivanje glavnih ili pomoćnih motora koji su službeno certificirani u skladu s člankom 40. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Isplaćuje se tek nakon što je potrebno smanjenje kapaciteta u kW trajno uklonjeno iz registra ribarske flote Unije.
5. U slučaju ribolovnih plovila za koje nije potrebna certifikacija snage motora, potpora na temelju stavaka 1. i 2. ovog članka dodjeljuje se samo za zamjenu ili osuvremenjivanje glavnih ili pomoćnih motora za koje je usklađenost snage motora provjerena u skladu s člankom 41. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te fizički inspekcijski pregledana kako bi se osiguralo da snaga motora ne prelazi snagu motora utvrđenu u povlasticama za ribolov.
6. Smanjenje snage motora iz stavka 2. točaka (b) i (c) može postići skupina plovila za svaku kategoriju plovila iz tih točaka.
7. Ne dovodeći u pitanje članak 25. stavak 3., potpora EFPR-a iz stavka 2. ovog članka ne prelazi veći od sljedeća dva praga:
(a)
1 500 000 EUR; ili
(b)
3 % financijske pomoći Unije koju je država članica dodijelila za prioritete Unije određene u članku 6. stavcima 1.,2.i 5.
8. Prijave gospodarskih subjekata iz sektora malog priobalnog ribolova smatraju se prioritetom do 60 % javne potpore dodijeljene za zamjenu ili osuvremenjivanje motora iz stavka 2. tijekom cijelog programskog razdoblja.
9. Potpora na temelju stavaka 1. i 2. dodjeljuje se samo vlasnicima ribarskih plovila te se ne dodjeljuje više od jedanput za istu vrstu ulaganja tijekom razdoblja programiranja za isto ribarsko plovilo.
10. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 126. radi specificiranja troškova koji su prihvatljivi za potporu prema stavku 1. točki (a) ovog članka.
Članak 42.
Dodana vrijednost, kvaliteta proizvoda i korištenje slučajnog ulova
1. Kako bi se unaprijedila dodana vrijednost ili kvaliteta ulovljene ribe, EFPR može podržati:
(a)
ulaganja koja dodaju vrijednost proizvodima ribarstva, a posebno ona koja ribarima omogućuju samostalnu preradu, stavljanje na tržište i neposrednu prodaju vlastitog ulova;
(b)
inovativna ulaganja na plovilu kojima se poboljšava kvaliteta proizvoda ribarstva.
2. Potpora iz stavka 1. točke (b) uvjetuje se uporabom selektivnih alata kako bi se na najmanju moguću mjeru smanjio slučajni ulov te se dodjeljuje isključivo vlasnicima ribarskih plovila Unije koja su obavljala ribolovnu aktivnost najmanje 60 dana na moru tijekom dvije kalendarske godine prije datuma podnošenja zahtjeva za potporu.
Članak 43.
Ribarske luke, iskrcajna mjesta, burze ribe i zakloništa
1. U svrhu povećanja kvalitete, kontrole i sljedivosti iskrcanih proizvoda, povećanja energetske učinkovitosti, doprinošenja zaštiti okoliša i poboljšanja zaštite na radu i radnih uvjeta, EFPR može podržati ulaganja za poboljšanje infrastrukture ribarskih luka, burza riba, iskrcajnih mjesta i zakloništa, uključujući ulaganja u objekte za prikupljanje otpada i morskih otpadaka.
2. Kako bi olakšao usklađenost s obvezom iskrcaja svog ulova u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 te člankom 8. stavkom 2. točke (b) Uredbe (EU) br. 1379/2013 te kako bi se dodala vrijednost nedovoljno korištenim komponentama ulova, EFPR može poduprijeti ulaganja u ribarske luke, burze riba, iskrcajna mjesta i zakloništa.
3. S ciljem poboljšanja sigurnosti ribara, EFPR može podržati ulaganja za izgradnju ili osuvremenjivanje zakloništa.
4. Potporom nije obuhvaćena izgradnja novih luka, novih iskrcajnih mjesta ili novih burzi riba.
Članak 44.
Ribolov na unutarnjim vodama i fauna i flora u unutarnjim vodama
1. Kako bi se smanjio učinak ribolova na unutarnjim vodama na okoliš, povećala energetska učinkovitost, povećala vrijednost ili kvaliteta iskrcane ribe ili poboljšalo zdravlje, sigurnost, radni uvjeti, ljudski kapital i osposobljavanje, EFPR može poduprijeti ulaganja u sljedeće:
(a)
u promicanje ljudskog kapitala, stvaranje radnih mjesta i u socijalni dijalog, kako je navedeno u članku 29. stavcima 1. i 2. i u okviru uvjeta iz navedenog članka;
(b)
u opremu na plovilu ili individualnu opremu kako je navedeno u članku 32. i u okviru uvjeta iz navedenog članka;
(c)
u opremu i tipove operacija, kako je navedeno u člancima 38. i 39. i u okviru uvjeta iz navedenih članaka;
(d)
u unaprjeđenje energetske učinkovitosti kako je predviđeno u članku 41. i u okviru uvjeta iz navedenog članka;
(e)
u unapređenje vrijednosti ili kvalitete ulovljene ribe kako je navedeno u članku 42. i u okviru uvjeta navedenih u tom članku;
(f)
u ribarske luke, zakloništa i iskrcajna mjesta iz članka 43. i u okviru uvjeta iz navedenog članka.
2. EFPR može poduprijeti ulaganja vezana uz pokretanje poslovanja za mlade ribare kako je navedeno u članku 31. te u okviru istih uvjeta navedenih u tom članku, s iznimkom zahtjeva iz stavka 2. točke (b) tog članka.
3. EFPR može podržati razvoj i olakšavanje inovacija u skladu s člankom 26., savjetodavne usluge u skladu s člankom 27. i partnerstva između znanstvenika i ribara, u skladu s člankom 28.
4. Kako bi se promicala diversifikacija među ribarima na unutarnjim vodama, EFPR može podržati diversifikaciju aktivnosti ribolova na unutarnjim vodama na komplementarne aktivnosti utvrđene u članku 30.
5. Za potrebe stavka 1.:
(a)
upućivanja iz članaka 32., 38., 39., 41. i 42. na ribarska plovila smatraju se upućivanjima na plovila koja djeluju isključivo na unutarnjim vodama;
(b)
upućivanja iz članka 38. na morski okoliš smatraju se upućivanjima na okoliš u kojemu djeluje plovilo za ribolov na unutarnjim vodama.
6. S ciljem zaštite i razvoja akvatične faune i flore, EFPR može poduprijeti:
(a)
upravljanje, obnovu i praćenje lokaliteta mreže NATURA 2000 koji su pogođeni ribolovnim aktivnostima te rehabilitaciju unutarnjih voda u skladu s Direktivom 60/2000/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30), uključujući područja mriještenja i migracijske rute migratornih vrsta, a ne dovodeći pritom u pitanje članak 40. stavak 1. točku (e) ove Uredbe te, gdje je to relevantno, uz sudjelovanje ribara koji love na unutarnjim vodama;
(b)
izgradnju, postavljanje ili osuvremenjivanje statičkih ili pokretnih naprava za zaštitu i jačanje akvatične faune i flore, uključujući njihovu znanstvenu pripremu i evaluaciju;
7. Države članice osiguravaju da plovila koja primaju potporu u okviru ovog članka nastave djelovati isključivo u unutarnjim vodama.
POGLAVLJE II.
Održivi razvoj akvakulture
Članak 45.
Posebni ciljevi
Potpora u okviru ovog poglavlja doprinosi postizanju posebnih ciljeva iz prioriteta Unije određenih u članku 6. stavku 2.
Članak 46.
Opći uvjeti
1. Potpora u okviru ovog poglavlja ograničava se na poduzeća koja se bave akvakulturom, osim ako je drugačije određeno ovom Uredbom.
2. Za potrebe ovog članka, poduzetnici koji se počinju baviti ovom djelatnošću moraju dostaviti poslovni plan te, ako iznos ulaganja prelazi 50 000 EUR, studiju izvedivosti, uključujući ocjenu utjecaja koje operacije imaju na okoliš. Potpora iz ovog poglavlja dodjeljuje se isključivo ako je neovisnim izvješćem o komercijalizaciji predmetnog proizvoda jasno dokazano da on ima dobre i održive tržišne izglede.
3. Ako se operacije sastoje od ulaganja u opremu ili infrastrukturu kojom se osigurava usklađenost sa zahtjevima povezanima s okolišem, zdravljem ljudi ili životinja, higijenom ili dobrobiti životinja u okviru prava Unije, potpora se može dodijeliti do datuma kada standardi postaju obavezni za poduzeća.
4. Ne odobrava se potpora uzgoju genetski modificiranih organizama.
5. Potpora se ne odobrava za operacije u području akvakulture u zaštićenim morskim područjima, ako je nadležno tijelo države članice utvrdilo, na temelju ocjene utjecaja na okoliš, da bi se operacijom stvorio značajan negativan utjecaj na okoliš koji se ne može na odgovarajući način ublažiti.
Članak 47.
Inovacije
1. Kako bi se potaknule inovacije u području akvakulture, EFPR može poduprijeti projekte čiji je cilj:
(a)
razvoj tehničkih, znanstvenih ili organizacijskih znanja u akvakulturnim uzgajalištima koji napose smanjuju učinak na okoliš i ovisnost o ribljem brašnu i ulju, potiču održivo korištenje resursa u akvakulturi, jačaju dobrobit životinja ili olakšavaju nove održive metode proizvodnje;
(b)
razvoj ili uvođenje na tržište novih akvakulturnih vrsta dobrog tržišnog potencijala, novih ili znatno poboljšanih proizvoda, novih ili poboljšanih postupaka ili novih ili poboljšanih upravljačkih i organizacijskih sustava;
(c)
ispitivanje tehničke ili ekonomske izvedivosti inovativnih proizvoda ili postupaka.
2. Operacije u skladu s ovim člankom izvode javna ili privatna znanstvena ili tehnička tijela, kako je priznato nacionalnim pravom svake države članice, koja potvrđuju rezultate takvih operacija, ili se one izvode u suradnji s tim tijelima.
3. O rezultatima operacija koje primaju potporu, država članica na odgovarajući način izvješćuje javnost u skladu s člankom 119.
Članak 48.
Produktivna ulaganja u akvakulturu
1. EFPR može podupirati:
(a)
produktivna ulaganja u akvakulturu;
(b)
diversifikaciju proizvodnje u akvakulturi i uzgajanih vrsta;
(c)
osuvremenjivanje jedinica akvakulture, uključujući poboljšanje radnih i sigurnosnih uvjeta radnika u akvakulturi;
(d)
poboljšanja i osuvremenjivanje povezana sa zdravljem i dobrobiti životinja, uključujući kupnju opreme za zaštitu farmi od divljih grabežljivaca;
(e)
smanjenje negativnog utjecaja ili poticanje pozitivnih učinaka na okoliš i povećanje učinkovitosti resursa;
(f)
ulaganja u unapređenje kvalitete, ili dodavanje vrijednosti, proizvodima akvakulture;
(g)
obnovu postojećih akvakulturnih ribnjaka ili laguna putem uklanjanja mulja ili ulaganja u sprečavanje taloženja mulja;
(h)
diversifikaciju prihoda poduzeća u području akvakulture putem razvoja komplementarnih aktivnosti.
(i)
ulaganja koja dovode do znatnog smanjenja učinka poduzeća u području akvakulture na potrošnju i kvalitetu vode, posebice smanjenjem količine korištene vode ili kemikalija, antibiotika i drugih lijekova, ili poboljšanjem kvalitete izlazne vode, uključujući uspostavom multitrofičkih akvakulturnih sustava;
(j)
promicanje zatvorenih akvakulturnih sustava u kojima se proizvodi akvakulture uzgajaju u zatvorenim recurkulacijskim sustavima, smanjujući time potrošnju vode na najmanju moguću mjeru;
(k)
ulaganja koja povećavaju energetsku učinkovitost i promiču prelazak poduzeća u području akvakulture na obnovljive izvore energije.
2. Potpora na temelju stavka 1. točke (h) dodjeljuje se isključivo poduzećima u području akvakulture ako se komplementarne aktivnosti odnose na temeljno akvakulturno poslovanje poduzeća, uključujući udičarski turizam, usluge akvakulture vezane uz zaštitu okoliša ili obrazovne aktivnosti o akvakulturi.
3. Potpora iz stavka 1. može se dodijeliti za povećanja u proizvodnji i/ili osuvremenjivanje postojećih akvakulturnih poduzeća ili izgradnju novih pod uvjetom da je razvoj u skladu s višegodišnjim nacionalnim strateškim planom za razvoj akvakulture iz članka 34. Uredbe (EU) br. 1380/2013..
Članak 49.
Službe upravljanja, pružanja pomoći i savjetovanja za akvakulturna uzgajališta
1. U svrhu poboljšanja ukupnih rezultata i konkurentnosti akvakulturnih farmi te da bi se smanjili negativni učinci njihovih operacija na okoliš, EFPR može poduprijeti:
(a)
uspostavljenje upravljačkih usluga, usluga pružanja pomoći i savjetodavnih usluga za akvakulturna uzgajališta;
(b)
nabavu savjetodavnih usluga tehničke, znanstvene, pravne, okolišne ili ekonomske prirode uzgajalištima.
2. Savjetodavne usluge iz stavka 1. točke (b) obuhvaćaju:
(a)
upravljačke potrebe kako bi akvakulturne farme bila usklađena sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim okolišnim zakonodavstvom kao i sa zahtjevima pomorskog prostornog planiranja;
(b)
ocjenu utjecaja na okoliš iz Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31) i Direktive 92/43/EEZ;
(c)
upravljačke potrebe kako bi akvakulturne farme bila usklađena s nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom Unije vezanima uz zaštitu zdravlja i dobrobiti akvatičnih životinja ili zaštitu javnog zdravlja;
(d)
standarde zdravlja i zaštite utemeljene na nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu Unije;
(e)
strategije stavljanja na tržište i poslovanja.
3. Savjetodavne usluge iz stavka 1. točke (b) pružaju znanstvena ili tehnička tijela, kao i subjekti koji pružaju pravne ili ekonomske savjete, a koji posjeduju potrebne kompetencije koje je priznala svaka država članica.
4. Potpora iz stavka 1. točke (a) dodjeljuje se samo javnopravnim tijelima ili drugim subjektima koje je odabrala država članica u svrhu uspostave savjetodavnih usluga za uzgajališta. Potpora iz stavka 1. točke (b) dodjeljuje se samo akvakulturnim MSP-ovima ili akvakulturnim organizacijama, uključujući organizacije akvakulturnih proizvođača i udruženjima organizacija akvakulturnih proizvođača.
5. Ako potpora ne prelazi iznos od 4 000 EUR, korisnika je moguće odabrati putem ubrzanog postupka.
6. Korisnici ne primaju potporu više od jednom godišnje za svaku kategoriju savjetodavnih usluga iz stavka 2.
Članak 50.
Promicanje ljudskog kapitala i umrežavanja
1. S ciljem promicanja ljudskog kapitala i umrežavanja, EFPR može podržati:
(a)
stručno osposobljavanje, cjeloživotno učenje, širenje znanstvenog i tehničkog znanja i inovativnih praksi, stjecanje novih stručnih vještina u akvakulturi te s obzirom na smanjenje učinka na okoliš akvakulturnih operacija;
(b)
poboljšanje uvjeta rada i promicanje zaštite na radu;
(c)
umrežavanje i razmjenu iskustava i najbolje prakse među akvakulturnim poduzećima ili profesionalnim organizacijama te ostalim zainteresiranim stranama, uključujući znanstvena i tehnička tijela ili ona koja promiču jednake mogućnosti za muškarce i žene.
2. Potpora iz stavka 1. točke (a) ne dodjeljuje se velikim akvakulturnim poduzećima osim ako razmjenjuju znanja s MSP-ovima.
3. Odstupajući od članka 46., potpora iz ovog članka također se dodjeljuje javnim i polujavnim organizacijama i drugim organizacijama koje država članica priznaje.
4. Potpora iz ovog članka također se dodjeljuje supružnicima samozaposlenih uzgajivača u akvakulturi ili, ako je i u opsegu u kojemu je tako predviđeno u nacionalnom pravu, životnim partnerima samozaposlenih uzgajivača u akvakulturi prema uvjetima utvrđenim u članku 2. točki (b) Direktive 2010/41/EU.
Članak 51.
Povećanje potencijala akvakulturnih lokaliteta
1. Kako bi se doprinijelo razvoju lokaliteta i infrastrukture za akvakulturu i smanjio negativni utjecaj operacija na okoliš, EFPR može podržati:
(a)
utvrđivanje i kartiranje najpovoljnijih područja za razvoj akvakulture i, prema potrebi, uzimajući u obzir postupke prostornog planiranja te utvrđivanje i kartiranje područja gdje bi akvakulturu trebalo isključiti kako bi se zadržala uloga takvih područja u funkcioniranju ekosustava;
(b)
poboljšanje i razvoj pomoćnih objekata i infrastruktura potrebnih za povećanje potencijala akvakulturnih lokaliteta i za smanjenje negativnog utjecaja akvakulture na okoliš, uključujući ulaganja u konsolidaciju zemljišta, opskrbu energijom ili upravljanje vodama;
(c)
aktivnosti koje poduzimaju i provode nadležna tijela iz članka 9. stavka 1. Direktive 2009/147/EZ ili članka 16. stavka 1. Direktive 92/43/EEZ, s ciljem sprečavanja ozbiljne štete akvakulturi;
(d)
aktivnosti koje poduzimaju i provode nadležna tijela nakon otkrivanja povećanog uginuća ili bolesti kako je definirano u članku 10. Direktive Vijeća 2006/88/EZ (32). Te aktivnosti mogu obuhvatiti donošenje akcijskih planova za školjkaše s ciljem zaštite, obnove i upravljanja, uključujući podršku proizvođačima školjkaša za održavanje prirodnih ležišta školjkaša i slivnih područja.
2. Korisnici potpore na temelju ovog članka isključivo su javnopravna tijela ili privatna tijela kojima je država članica povjerila izvršavanje zadaća navedenih u stavku 1.
Članak 52.
Poticanje novih uzgajivača u akvakulturi koji se bave održivom akvakulturom
1. S ciljem poticanja poduzetništva u akvakulturi, EFPR može podržati uspostavljanje održivih akvakulturnih poduzeća od strane novih uzgajivača akvakulture.
2. Potpora iz stavka 1. dodjeljuje se akvakulturnim uzgajivačima koji pristupaju ovom sektoru pod uvjetom da:
(a)
posjeduju odgovarajuće stručne vještine i kompetentnost;
(b)
po prvi put uspostavljaju akvakulturno mikro ili malo poduzeće kao upravitelji tog poduzeća; i
(c)
podnesu poslovni plan za razvoj svojih akvakulturnih aktivnosti.
3. S ciljem stjecanja odgovarajućih stručnih vještina, akvakulturni uzgajivači koji pristupaju ovom sektoru mogu iskoristiti potporu iz članka 50. stavka 1. točke (a).
Članak 53.
Prijelaz na sustave za okolišno upravljanje i reviziju te na ekološku akvakulturu
1. S ciljem promicanja razvoja ekološke akvakulture ili akvakulture koja učinkovito koristi energiju, EFPR može podržati:
(a)
prijelaz konvencionalnih metoda akvakulturne proizvodnje na ekološku akvakulturu u smislu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 (33) i u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 710/2009 (34);
(b)
sudjelovanje u Unijinim sustavima za okolišno upravljanje i reviziju (EMAS) uspostavljenima Uredbom (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (35).
2. Potpora se dodjeljuje samo korisnicima koji se obvežu sudjelovati EMAS-u najmanje tri godine u ili se obvežu poštovati zahtjeve ekološke proizvodnje najmanje pet godina.
3. Potpora poprima oblik kompenzacije za najviše tri godine tijekom razdoblja prijelaza poduzeća na organsku proizvodnju ili tijekom pripreme za sudjelovanje u EMAS-u. Države članice izračunavaju kompenzaciju na temelju:
(a)
gubitka prihoda ili dodatnih troškova nastalih tijekom razdoblja prijelaza s konvencionalne na ekološku proizvodnju za operacije prihvatljive na temelju stavka 1. točke (a) ovog članka; ili
(b)
dodatnih troškova proizašlih iz prijave i pripreme za sudjelovanje u EMAS-u kod operacija prihvatljivih u okviru stavka 1. točke (b).
Članak 54.
Akvakultura koja osigurava usluge zaštite okoliša
1. S ciljem poticanja razvoja akvakulture koja osigurava usluge zaštite okoliša, EFPR može podržati:
(a)
akvakulturne metode koje su u skladu sa specifičnim potrebama okoliša i podložne su posebnim upravljačkim zahtjevima koji proizlaze iz označavanja područja mreže NATURA 2000 u skladu s direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ;
(b)
sudjelovanjem, s obzirom na troškove izravno povezane s njim, u ex-situ očuvanju i reprodukciji akvatičnih životinja, u okviru programa očuvanja i obnavljanja bioraznolikosti koje su izradila tijela javne vlasti ili koji su izrađeni pod njihovim nadzorom;
(c)
akvakulturne operacije koje uključuju očuvanje i poboljšanje okoliša, bioraznolikosti i upravljanja krajolikom i tradicionalnim obilježjima akvakulturnih zona.
2. Potpora iz stavka 1. točke (a) poprima oblik godišnje kompenzacije za dodatne nastale troškove i/ili izgubljeni prihod proizašao iz upravljačkih zahtjeva u dotičnim područjima, a koji se odnosi na provedbu Direktive 92/43/EEZ ili 2009/147/EZ.
3. Potpora iz stavka 1. točke (c) dodjeljuje se samo korisnicima koji se obvežu na razdoblje od najmanje pet godina na postizanje zahtjeva povezanih s akvakulturom i zaštitom okoliša, a koji su opsežniji od same primjene Unijinog ili nacionalnog prava. Koristi koje okoliš može imati od operacije prikazuje se prethodnom ocjenom koju provode nadležna tijela koje je imenovala država članica, osim ako koristi za okoliš određene operacije nisu već priznate.
4. Potpora u okviru stavka 1. točke (c) ima oblik godišnje kompenzacije za dodatne nastale troškove i/ili izgubljeni prihod.
5. Rezultati operacija koji su dobili potporu u okviru ovog članka na odgovarajući se način objavljuju u javnosti od strane države članice u skladu s člankom 119.
Članak 55.
Mjere zaštite javnog zdravlja
1. EFPR može podržati kompenzacije za uzgajivače mekušaca u slučaju privremene suspenzije ulova uzgojenih mekušaca, kad do takve suspenzije dolazi isključivo iz razloga zaštite javnog zdravlja.
2. Potpora se može dodijeliti samo kada je suspenzija ulova zbog onečišćenja mekušaca prouzrokovana proliferacijom planktona koji proizvodi toksine ili prisutnošću planktona koji sadrži biotoksine, i pod uvjetom da:
(a)
onečišćenje traje više od četiri uzastopna mjeseca, ili
(b)
pretrpljen gubitak zbog privremene suspenzije ulova iznosi više od 25 % godišnjeg prometa dotičnog poduzeća, izračunanog na osnovi prosječnog prometa poduzeća u tri kalendarske godine koje prethode godini u kojoj je ulov suspendiran.
Za potrebe prvog podstavka točke (b), države članice mogu ustanoviti posebna pravila za izračun u slučajevima tvrtki koje su aktivne manje od tri godine.
3. Kompenzacija se može dodjeljivati najdulje 12 mjeseci u ukupnom programskom razdoblju. U propisno opravdanim slučajevima, može se produžiti jedanput, za razdoblje od još 12 mjeseci do ukupno najviše 24 mjeseca.
Članak 56.
Mjere zaštite zdravlja i dobrobiti životinja
1. S ciljem poticanja zdravlja i dobrobiti životinja u akvakulturnim poduzećima, između ostalog, s obzirom na prevenciju i biosigurnost, EFPR može podržati:
(a)
troškove kontrole i iskorjenjivanja bolesti u akvakulturi u skladu s uvjetima iz Odluke Vijeća 2009/470/EZ (36), uključujući nužne operativne troškove za ispunjavanje obveza iz plana iskorjenjivanja;
(b)
razvoj opće najbolje prakse i najbolje prakse koja se posebno odnosi na vrste ili razvoj kodeksa ponašanja za biosigurnost ili zdravlje i potrebe dobrobiti životinja u akvakulturi;
(c)
inicijative s ciljem smanjivanja ovisnosti akvakulture o veterinarskim lijekovima;
(d)
veterinarske ili farmaceutske studije i širenje i razmjenu informacija i najboljih praksi u pogledu veterinarskih bolesti u akvakulturi, s ciljem promicanja odgovarajuće uporabe veterinarskih lijekova;
(e)
uspostavu i rad skupina za zaštitu zdravlja u akvakulturnom sektoru kako ga priznaju države članice;
(f)
kompenzaciju uzgajivačima mekušaca za privremenu suspenziju njihovih aktivnosti zbog iznimne masovne smrtnosti kada stopa smrtnosti premašuje 20 % ili kada gubici koji proizlaze iz suspenzije aktivnosti iznose više od 35 % godišnjeg prometa tog poduzeća, izračunanog na osnovi prosječnog prometa poduzeća u tri kalendarske godine koje prethode godini u kojoj su aktivnosti suspendirane.
2. Potpora iz stavka 1. točke (d) ne obuhvaća kupnju veterinarskih lijekova.
3. Rezultati studija financiranih u okviru stavka 1. točke (d) podložni su odgovarajućem izvještavanju i objavi u javnosti od strane države članice u skladu s člankom 119.
4. Potpora se također može dodijeliti javnopravnim tijelima.
Članak 57.
Osiguranje akvakulturnih stokova
1. Kako bi se zaštitio prihod akvakulturnih proizvođača, EFPR može doprinijeti osiguranju akvakulturnih stokova koji nadoknađuje ekonomske gubitke uzrokovane najmanje jednim od sljedećeg:
(a)
prirodnim katastrofama:
(b)
elementarnim nepogodama;
(c)
iznenadnim promjenama kvalitete i količine vode za koje gospodarski subjekt nije odgovoran;
(d)
bolestima u akvakulturi, kvarovima ili uništenjem proizvodnih objekata za koje gospodarski subjekt nije odgovoran.
2. Pojava okolnosti iz stavka 1. u akvakulturi mora biti službeno proglašena od strane dotične države članice.
3. Ako je to potrebno, države članice mogu unaprijed odrediti kriterije koji služe kao temelj za takvo službeno proglašenje iz stavka 2..
4. Potpora se dodjeljuje samo za ugovore o osiguranju akvakulturnih stokova koji pokrivaju ekonomske gubitke iz stavka 1. veće od 30 % prosječnog godišnjeg, izračunato na temelju prosječnog prometa akvakulturnog uzgajivača tijekom tri kalendarske godine koje prethode godini u kojoj su se ekonomski gubici dogodili.
POGLAVLJE III.
Održivi razvoj ribarstvenih i akvakulturnih područja
Odjeljak 1.
Područje primjene i ciljevi
Članak 58.
Područje primjene
EFPR podupire održivi razvoj ribarstvenih i akvakulturnih područja prema pristupu lokalnom razvoju koji predvodi zajednica kako je navedeno u članku 32. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Članak 59.
Posebni ciljevi
Potpora u okviru ovog poglavlja doprinosi postizanju specifičnih ciljeva prioriteta Unije utvrđenih u članku 6. stavku 4.
Odjeljak 2.
Strategije lokalnog razvoja koji predvodi zajednica i lokalne akcijske skupine u ribarstvu
Članak 60.
Strategije lokalnog razvoja koji predvodi zajednica
1. Kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva iz članka 59., strategije lokalnog razvoja koji predvodi zajednica moraju:
(a)
postići najvišu razinu sudjelovanja sektora ribarstva i akvakulture u održivom razvoju obalnih i kopnenih ribarstvenih i akvakulturnih područja;
(b)
osigurati da lokalne zajednice u potpunosti iskorištavaju mogućnosti koje nudi razvoj pomorstva, obalnih područja i unutarnjih voda i, posebice, pomoći malim ribarskim lukama koje su u nestajanju da iskoriste u najvećoj mogućoj mjeri svoj pomorski potencijal razvojem diversificirane infrastrukture.
2. Strategije moraju biti usklađena s mogućnostima i potrebama utvrđenima u relevantnom području i s Unijinim prioritetima određenima u članku 6.. Strategije mogu imati raspon od onih koje su usredotočene na ribarstvo do strategija širokog djelokruga usmjerenih na diversifikaciju ribarstvenih područja. Strategija mora nadilaziti samo prikupljanje operacija ili nizanje sektorskih mjera.
Članak 61.
Lokalne akcijske skupine u ribarstvu
1. U svrhu EFPR-a, lokalne akcijske skupine navedene u članku 32. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 označavaju se nazivom Lokalne akcijske skupine u ribarstvu (FLAG-ovi).
2. FLAG-ovi predlažu integriranu strategiju lokalnog razvoja koji predvodi zajednica utemeljenu barem na elementima navedenima u članku 60. ove Uredbe i odgovorni su za njezinu provedbu.
3. FLAG-ovi su dužni:
(a)
u velikoj mjeri odražavati glavni fokus svoje strategije i društveno-gospodarski sastav područja kroz uravnoteženu zastupljenost glavnih zainteresiranih strana, uključujući privatni sektor, javni sektor i civilno društvo;
(b)
osigurati značajnu zastupljenost sektora ribarstva i/ili akvakulture.
4. Ako se strategija lokalnog razvoja koji predvodi zajednica podupire iz drugih fondova uz sredstva iz EFPR-a, tijelo za odabir FLAG-ova za projekte koji se podupiru iz EFPR-a mora također ispunjavati zahtjeve propisane stavkom 3.
5. FLAG-ovi također mogu izvršavati dodatne zadaće osim minimalnih zadaća iz članka 34. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013 ako im te zadaće dodijeli upravljačko tijelo.
Odjeljak 3.
Prihvatljive operacije
Članak 62.
Potpora EFPR-a za lokalni razvoj koji predvodi zajednica
1. Sljedeće operacije su prihvatljive za potporu u okviru ovog Odjeljka u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) br. 1303/2013:
(a)
pripremna potpora;
(b)
provedba lokalne strategije razvoja koji predvodi zajednica;
(c)
aktivnosti suradnje;
(d)
tekući troškovi i animacija.
2. FLAG-ovi mogu zatražiti isplatu predujma od upravljačkog tijela ako je ta mogućnost navedena u operativnom programu. Iznos predujma ne smije prelaziti 50 % iznosa javne potpore vezane uz tekuće troškove i troškove promocije proizvoda.
Članak 63.
Provedba strategija lokalnog razvoja koji predvodi zajednica
1. Potpora za provedbu strategija lokalnog razvoja koji predvodi zajednica može se dodijeliti za sljedeće ciljeve:
(a)
dodavanje vrijednosti, stvaranje radnih mjesta, privlačenje mladih ljudi i promicanje inovacija u svim fazama opskrbnog lanca proizvoda ribarstva i akvakulture;
(b)
poticanje diversifikacije unutar ili izvan gospodarskog ribolova, cjeloživotnog učenja i stvaranja radnih mjesta u ribarstvenim i akvakulturnim područjima;
(c)
jačanje i iskorištavanje prednosti koje se odnose na okoliš u ribarstvenim i akvakulturnim područjima, uključujući i operacije za ublažavanje učinaka klimatskih promjena;
(d)
promicanje društvene dobrobiti i kulturne baštine u ribarstvenim i akvakulturnim područjima, uključujući ribarstvenu, akvakulturnu i pomorsku kulturnu baštinu;
(e)
jačanje uloge ribarstvenih zajednica u lokalnom razvoju i upravljanju lokalnim ribarstvenim resursima te pomorskim aktivnostima.
2. Potpora iz stavka 1. može obuhvaćati mjere predviđene u poglavljima I.,II. i IV. ove glave, uz iznimku članaka 66. i 67., pod uvjetom da postoji jasno obrazloženje za njihovo upravljanje na lokalnoj razini. Ako se potpora dodjeljuje za operacije koje odgovaraju tim mjerama, primjenjuju se relevantni uvjeti i ljestvice doprinosa za pojedinu operaciju koje su utvrđene u poglavljima I., II. i IV. ove glave.
Članak 64.
Aktivnosti suradnje
1. Potpora iz članka 35. točke (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 može se dodijeliti za:
(a)
međuteritorijalne ili transnacionalne projekte suradnje;
(b)
pripremnu tehničku podršku namijenjenu međuteritorijalnim ili transnacionalnim projektima suradnje, pod uvjetom da FLAG-ovi mogu dokazati da pripremaju provedbu projekta.
Za potrebe ovog članka, pojam „međuteritorijalna suradnja” znači suradnja unutar jedne države članice, a pojam „transnacionalna suradnja” znači suradnja između državnih područja u nekoliko država članica ili suradnja između barem jednog državnog područja države članice i jednog ili više državnih područja trećih zemalja.
2. Za potrebe ovog članka, osim drugih FLAG-ova, partner FLAG-a u okviru EFPR-a može biti lokalno javno-privatno partnerstvo koje provodi strategiju lokalnog razvoja koji predvodi zajednica unutar ili izvan Unije.
3. U slučaju kad FLAG-ovi nisu zaduženi za odabir projekata suradnje, države članice dužne su uspostaviti odgovarajući sustav čija je svrha olakšavanje projekata suradnje. Države članice dužne su objaviti nacionalne ili regionalne administrativne postupke vezane uz odabir transnacionalnih projekata suradnje i popis prihvatljivih troškova najkasnije dvije godine nakon datuma odobrenja svojeg operativnog programa.
4. Administrativne odluke o projektima suradnje donose se najkasnije u roku od četiri mjeseca od datuma predaje projekta.
5. Države članice obavješćuju Komisiju o odobrenim projektima transnacionalne suradnje u skladu s člankom 110.
POGLAVLJE IV.
Mjere vezane uz stavljanje na tržište i preradu
Članak 65.
Posebni ciljevi
Potpora u okviru ovog poglavlja doprinosi postizanju specifičnih ciljeva iz prioriteta Unije određenih u članku 6. stavku 5.
Članak 66.
Planovi proizvodnje i stavljanja na tržište
1. EFPR podržava pripremu i provedbu planova proizvodnje i stavljanja na tržište iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1379/2013.
2. Rashodi vezani uz planove proizvodnje i stavljanja na tržište prihvatljivi su za potporu iz EFPR-a jedino nakon što nadležna tijela svih država članica odobre godišnje izvješće iz članka 28. stavka 5. Uredbe (EU) br. 1379/2013.
3. Godišnja potpora po organizaciji proizvođača koja se dodjeljuje na temelju ovog članka ne smije prijeći 3 % prosječne godišnje vrijednosti proizvodnje koju je ta organizacija proizvođača stavila na tržište tijekom prethodne tri kalendarske godine. Za svaku novopriznatu organizaciju proizvođača ta potpora ne smije prijeći 3 % prosječne godišnje vrijednosti proizvodnje koju su članovi te organizacije stavili na tržište tijekom prethodne tri kalendarske godine.
4. Dotična država članica može odobriti predujam u vrijednosti od 50 % financijske potpore nakon odobrenja plana proizvodnje i stavljanja na tržište u skladu s člankom 28. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1379/2013.
5. Potpora iz stavka 1. dodjeljuje se samo organizacijama proizvođača i udruženjima organizacija proizvođača.
Članak 67.
Potpora za skladištenje
1. EFPR može podupirati kompenzaciju priznatim organizacijama proizvođača i udruženjima organizacija proizvođača koje skladište proizvode ribarstva navedene u Prilogu II. Uredbe (EU) br. 1379/2013, pod uvjetom da se proizvodi skladište u skladu s člancima 30. i 31. te Uredbe i pod sljedećim uvjetima:
(a)
iznos potpore za skladištenje ne smije biti veći od iznosa tehničkih i financijskih troškova mjera potrebnih za stabilizaciju i skladištenje dotičnih proizvoda;
(b)
količine prihvatljive za primanje potpore za skladištenje ne smiju prelaziti 15 % godišnjih količina dotičnih proizvoda pripremljenih za prodaju od strane organizacija proizvođača;
(c)
godišnja financijska potpora ne smije prelaziti 2 % prosječne godišnje vrijednosti proizvodnje stavljene na tržište od strane članova organizacija proizvođača u razdoblju od 2009. do 2011.
Za potrebe točke (c) prvog podstavka, ako članovi organizacija proizvođača u razdoblju od 2009. do 2011. nisu stavili proizvodnju na tržište, uzima se u obzir prosječna godišnja vrijednost proizvodnje stavljene na tržište u prve tri godine proizvodnje tog člana.
2. Potpora iz stavka 1. prestaje do 31. prosinca 2018., a.
3. Potpora iz stavka 1. dodjeljuje se tek kad se proizvodi proglase prikladnima za prehranu ljudi.
4. Države članice određuju iznos tehničkih i financijskih troškova primjenjivih na njihovom području kako slijedi:
(a)
tehnički troškovi izračunavaju se svake godine na temelju izravnih troškova vezanih uz mjere potrebne za stabilizaciju i skladištenje predmetnih proizvoda;
(b)
financijski troškovi izračunavaju se svake godine pomoću kamatne stope koja se jednom godišnje određuje u svakoj državi članici;
Ti tehnički i financijski troškovi moraju biti javno dostupni.
5. Države članice provode kontrole kako bi se osiguralo da proizvodi za koje se dodjeljuje potpora za skladištenje zadovoljavaju uvjete iz ovog članka. Za potrebe takvih kontrola” korisnici potpore za skladištenje vode evidenciju robe za svaku kategoriju skladištenih proizvoda koji su kasnije uvedeni na tržište za prehranu ljudi.
Članak 68.
Mjere vezane uz stavljanje na tržište
1. EFPR može podupirati mjere vezane uz stavljanje na tržište proizvoda ribarstva i akvakulture koje ciljaju na:
(a)
osnivanje organizacija proizvođača, udruženja organizacija proizvođača ili međugranskih organizacija koje treba priznati u skladu s poglavljem II. odjeljkom II. Uredbe (EU) br. 1379/2013;
(b)
nalaženje novih tržišta i poboljšanje uvjeta za stavljanje na tržište proizvoda ribarstva i akvakulture, uključujući:
i.
vrste s potencijalom komercijalizacije;
ii.
neželjeni ulov iskrcan iz komercijalnih stokova u skladu s tehničkim mjerama, člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i članku 8. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 1379/2013;
iii.
proizvoda ribarstva i akvakulture dobivenih korištenjem metoda koje nisu štetne za okoliš ili ekoloških proizvoda akvakulture u smislu Uredbe (EZ) br. 834/2007;
(c)
promicanje kvalitete i dodane vrijednosti olakšavanjem:
i.
podnošenja zahtjeva za registraciju određenog proizvoda i prilagodba dotičnih gospodarskih subjekata relevantnim zahtjevima za usklađenošću i certificiranjem u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (37).
ii.
certificiranja i promocije održivih proizvoda ribarstva i akvakulture, uključujući proizvode malog priobalnog ribolova i okolišno prihvatljivih metoda prerade;
iii.
izravnog stavljanja na tržište ribarskih proizvoda malih priobalnih ribara ili ribara bez plovila;
iv.
predstavljanja i pakiranja proizvoda;
(d)
doprinošenje transparentnosti proizvodnje i tržišta te provođenje ispitivanje tržišta i studija o ovisnosti Unije o uvozu;
(e)
doprinošenje sljedivosti proizvoda ribarstva i akvakulture i, ako je potrebno, razvoj znaka za okoliš za proizvode ribarstva i akvakulture diljem Unije kako je navedeno u Uredbi (EU) br. 1379/2013;
(f)
sastavljanje standardnih ugovora za mala i srednja poduzeća koji su sukladni s pravom Unije;
(g)
vođenje komunikacijskih i promotivnih kampanja na regionalnoj, nacionalnoj ili transnacionalnoj razini radi podizanja javne svijesti o održivom ribarstvu i akvakulturi.
2. Operacije iz stavka 1. mogu uključivati proizvođačke, prerađivačke aktivnosti te aktivnosti stavljanja na tržište duž opskrbnog lanca.
Operacije iz stavka 1. točke (g) ne smiju biti usmjerene na trgovačke marke.
Članak 69.
Prerada proizvoda ribarstva i akvakulture
1. EFPR može poduprijeti ulaganja u preradu proizvoda ribarstva i akvakulture koja:
(a)
doprinose štednji energije ili smanjenju utjecaja na okoliš, uključujući obradu otpada;
(b)
unapređuju sigurnosti, higijene, zdravstvenih i radnih uvjeta;
(c)
podupiru obradu ulova komercijalne ribe koja ne može biti namijenjena za prehranu ljudi;
(d)
su u vezi s preradom nusproizvoda nastalih prilikom glavnih aktivnosti prerade;
(e)
su u vezi s preradom ekoloških proizvoda akvakulture na temelju članaka 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 834/2007.;
(f)
rezultiraju novim ili poboljšanim proizvodima, novim ili poboljšanim procesima, ili novim ili poboljšanim sustavima upravljanja i organizacije.
2. Što se tiče poduzeća koji nisu mala i srednja, potpora iz stavka 1. dodjeljuje se samo putem financijskih instrumenata iz glave IV. drugog dijela Uredbe (EU) br. 1303/2013.
POGLAVLJE V.
Kompenzacija za dodatne troškove u najudaljenijim regijama za proizvode ribarstva i akvakulture
Članak 70.
Režim kompenzacija
1. EFPR može poduprijeti kompenzaciju dodatnih troškova gospodarskog subjekta u ulovu, uzgoju, obradi i stavljanju na tržište određenih proizvoda ribarstva i akvakulture iz najudaljenijih regija obuhvaćenih člankom 349. UFEU-a.
2. Svaka država članica za regije iz stavka 1. određuje popis proizvoda ribarstva i akvakulture te količinu tih proizvoda koja je prihvatljiva za kompenzaciju.
3. Prilikom utvrđivanja popisa i količinâ iz stavka 2. države članice uzimaju u obzir sve relevantne faktore, osobito potrebu da se osigura da je kompenzacija potpuno usklađena s pravilima ZRP-a.
4. Kompenzacija se ne dodjeljuje za proizvode ribarstva i akvakulture:
(a)
ulovljene plovilima iz trećih zemalja, osim ribolovnih plovila koja plove pod zastavom Venezuele i koja djeluju u vodama Unije;
(b)
ulovljene Unijinim ribolovnim plovilima koja nisu registrirana u luci koja se nalazi u jednoj od regija navedenih u stavku 1.;
(c)
uvezene iz trećih zemalja.
5. Stavak 4. točka (b) ne primjenjuje se ako postojeći kapacitet prerađivačke industrije u dotičnoj najudaljenijoj regiji prelazi količinu sirovina dostavljenih u skladu s kompenzacijskim planom dotične regije.
6. Sljedeći gospodarski subjekti imaju pravo na kompenzaciju:
(a)
fizičke ili pravne osobe koje koriste proizvodna sredstva da bi dobile riblje ili akvakulturne proizvode s ciljem da ih stave na tržište;
(b)
vlasnici plovila ili gospodarski subjekti koji posjeduju plovila koja su registrirana u lukama regija na koje se odnosi stavak 1., a koji djeluju u tim regijama, ili udruge takvih vlasnika ili gospodarskih subjekata;
(c)
gospodarski subjekti u sektoru prerade i stavljanja na tržište ili udruženja takvih gospodarskih subjekata.
Članak 71.
Izračun kompenzacije
Kompenzacija se isplaćuje gospodarskim subjektima iz članka 70. stavka 6. koji obavljaju aktivnosti u regijama iz članka 70. stavka 1. i uzima u obzir:
(a)
dodatne troškove za svaki proizvod ribarstva ili akvakulture ili kategoriju proizvoda nastale zbog posebnih nedostataka u dotičnim regijama i
(b)
bilo koji drugi oblik javne intervencije koja utječe na iznos dodatnih troškova.
Članak 72.
Plan kompenzacije
1. Dotične države članice dostavljaju Komisiji plan kompenzacije za svaku regiju iz članka 70. stavka 1. Taj plan uključuje popis, i količine proizvoda ribarstva i akvakulture te vrstu gospodarskih subjekata iz stavka 70., razinu kompenzacije iz članka 71. i upravljačko tijelo iz članka 97. Komisija donosi provedbeni akt kojim odlučuje hoće li prihvatiti takve planove kompenzacije.
2. Države članice mogu izmijeniti sadržaj plana kompenzacije iz stavka 1. Države članice takve izmjene dostavljaju Komisiji. Komisija donosi provedbeni akt kojim odlučuje hoće li prihvatiti takve planove kompenzacije.
3. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuje struktura plana kompenzacije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
4. Komisija je ovlaštena za usvajanje delegiranih akata, u skladu s člankom 126., kojima se utvrđuju kriteriji za izračun dodatnih troškova koji proizlaze iz specifičnih teškoća dotičnih regija.
Članak 73.
Državne potpore za provedbu planova kompenzacija
Države članice mogu dodijeliti dodatno financiranje za provedbu planova kompenzacija iz članka 72. U takvim slučajevima državâ članica obavještava Komisiju o državnoj potpori koju Komisija može odobriti u skladu s ovom Uredbom kao dio tih planova. Za državnu potporu o kojoj je tako obaviješteno također se smatra da je o njoj obaviješteno u smislu prve rečenice članka 108. stavka 3. UFEU-a.
POGLAVLJE VI.
Popratne mjere za ZRP pod podijeljenim upravljanjem
Članak 74.
Geografsko područje primjene
Odstupajući od članka 2., ovo poglavlje također se primjenjuje i na operacije provedene izvan područja Unije.
Članak 75.
Posebni ciljevi
Potpora u okviru ovog poglavlja doprinosi postizanju posebnih ciljeva iz prioriteta Unije određenog u članku 6. stavku 3.
Članak 76.
Kontrola i provedba
1. EFPR može poduprijeti provođenje sustava Unije za kontrolu, inspekciju i provedbu kako je predviđeno u članku 36. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i kako je nadalje utvrđeno Uredbom (EZ) br. 1224/2009.
2. Posebno su prihvatljivi sljedeći tipovi operacija:
(a)
nabava, instalacija i/ili razvoj tehnologije, uključujući računalni hardver i softver, sustavâ detekcije plovila (VDS), sustava nadzornih kamera (CCTV), IT mreža, što omogućuje skupljanje, upravljanje, potvrđivanje, analizu, upravljanje rizikom, predstavljanje (putem internetskih stranica vezanih uz kontrolu) i razmjenu podataka vezanih uz ribarstvo i razvoj metoda uzorkovanja tih podataka, kao i međusobno povezivanje međusektorskih sustava za razmjenu podataka;
(b)
razvoj, nabava ili instalacija komponenata, uključujući računalni hardver i softver, koje su nužne za osiguravanje prijenosa podataka od subjekata uključenih u ribarstvo i stavljanje na tržište proizvoda ribarstva do relevantnih tijela države članice i Unije, uključujući komponente potrebne za elektroničke sustave za bilježenje i izvješćivanje (ERS), sustave za praćenje plovila (VMS) i automatske identifikacijske sustave (AIS) koji se koriste u svrhe kontrole;
(c)
razvoj, nabava i instalacija komponenata, uključujući računalni hardver i softver, koje su neophodne kako bi osigurale mogućnost utvrđivanja podrijetla ribarskih proizvoda i proizvoda akvakulture kako je utvrđeno u članku 58. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(d)
provedba programa za razmjenu podataka između državâ članica i njihovu analizu;
(e)
modernizacija i nabava patrolnih plovila, zrakoplova i helikoptera, pod uvjetom da se koriste za kontrolu ribarstva najmanje 60 % od ukupnog vremena u kojem se ta sredstva koriste godišnje;
(f)
nabava drugih sredstava za kontrolu, uključujući uređaje za mjerenje snage motora i opremu za mjerenje težine;
(g)
razvoj inovativnih sustava za kontrolu i praćenje i provedba pilot-projekata povezanih s kontrolom ribarstva, uključujući DNK analizu riba ili razvoj internetskih stranica vezanih uz kontrolu;
(h)
osposobljavanje i programi razmjene, uključujući između državâ članica, za osoblje zaduženo za praćenje, kontrolu i nadzor aktivnosti u ribarstvu;
i.
analiza troškova i koristi i ocjena provedenih revizija i rashodi koji nastaju kod nadležnih tijela pri obavljanju praćenja, kontrole i nadzora;
(j)
inicijative, uključujući seminare i medijske alate usmjerene na povećanje osviještenosti kako među ribarima i drugim sudionicima kao što su inspektori, državni tužitelji i suci, tako i u javnosti, o potrebi za borbom protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te o provedbi pravila ZRP-a;
(k)
operativni troškovi nastali osiguranjem strože kontrole za stokove na koje se primjenjuju posebni programi kontrole i inspekcije uspostavljeni u skladu s člankom 95. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te koji podliježu koordinaciji kontrole u skladu s člankom 15. Uredbe Vijeća (EZ) br. 768/2005 (38);
(l)
programi vezani uz provedbu akcijskog plana ustanovljenog u skladu s člankom 102. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, uključujući bilo koje operativne troškove kojima su izloženi.
3. Mjere navedene u stavku 2. točkama od (h)do (l) prihvatljive su za potporu jedino ako se odnose na aktivnosti kontrole koje izvršava neko javno tijelo.
4. U slučaju mjera iz stavka 2. točaka (d) i (h), dotične države članice imenuju upravljačka tijela odgovorna za projekt.
Članak 77.
Prikupljanje podataka
1. EFPR podupire prikupljanje i korištenje podataka te upravljanje njima kako je predviđeno u članku 25. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 te kako je nadalje određeno u Uredbi (EZ) br. 199/2008.
2. Posebno su prihvatljivi sljedeći tipovi operacija:
(a)
prikupljanje i korištenje podataka te upravljanje njima u svrhu znanstvene analize i provedbe ZRP-a;
(b)
nacionalni, međudržavni i podnacionalni višegodišnji programi uzorkovanja pod uvjetom da se odnose na stokove obuhvaćene ZRP-om;
(c)
praćenje komercijalnog i rekreacijskog ribolova na moru, uključujući i praćenje prilova morskih organizama, kao što su morski sisavci i ptice;
(d)
istraživačke analize na moru;
(e)
sudjelovanje predstavnikâ država članica i regionalnih tijela na regionalnim koordinacijskim sastancima, na sastancima regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom kojih je Unija ugovorna stranka ili promatrač ili na sastancima međunarodnih tijela odgovornih za pružanje znanstvenih savjeta;
(f)
poboljšanje sustava prikupljanja podataka i upravljanja podatcima i provedba pilot-studijâ za poboljšanje postojećih sustava prikupljanja podataka i upravljanja podatcima.
POGLAVLJE VII.
Tehnička pomoć na poticaj državâ članica
Članak 78.
Tehnička pomoć na poticaj državâ članica
1. Na poticaj države članice EFPR može podupirati s podložno ograničenju od 6 % ukupnog iznosa operativnog programa:
(a)
mjere tehničke pomoći utvrđene u članku 52. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013;
(b)
uspostavljanje nacionalnih mreža koje ciljaju na širenje informacija, izgradnju kapaciteta, razmjenu najboljih praksi i potporu suradnje među FLAG-ovima na državnom području države članice.
2. U propisno opravdanim okolnostima, prag iz stavka 1. može se iznimno premašiti.
POGLAVLJE VIII.
Mjere IPP-a financirane pod podijeljenim upravljanjem
Članak 79.
Posebni ciljevi
1. Potpora u okviru ovog poglavlja doprinosi postizanju posebnih ciljeva iz prioriteta Unije određenog u članku 6. stavku 6., uključujući:
(a)
integrirani pomorski nadzor (IPN), a posebno zajedničko okruženje za razmjenu informacija (CISE) za nadzor pomorskog područja Unije,
(b)
promicanje zaštite morskog okoliša, posebno njegove biološke raznolikosti i zaštićenih pomorskih područja, kao što su lokaliteti mreže Natura 2000, ne dovodeći u pitanje članak 35. i održivo korištenje morskih i priobalnih resursa te daljnje utvrđivanje granice održivosti čovjekovih djelatnosti koje imaju učinak na morski okoliš, posebno u okviru Direktive2008/56/EZ.
2. Izmjena operativnog programa s obzirom na mjere iz stavka 1. ne smije imati za posljedicu povećanje ukupne dodjele financijskih sredstava iz članka 13. stavka 7.
Članak 80.
Prihvatljive operacije
1. EFPR može poduprijeti aktivnosti u skladu s ciljevima iz članka 79., kao što su operacije koje:
(a)
doprinose postizanju ciljeva IPN-a te posebno CISE-a;
(b)
štite morski okoliš, posebno njegove biološke raznolikosti i zaštićena pomorska područja, kao što su lokaliteti mreže Natura 2000., u skladu s obvezama utvrđenima direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ;
(c)
poboljšavaju znanje o stanju morskog okoliša s ciljem utvrđivanja programa praćenja i programa mjera predviđenih u Direktivi 2008/56/EZ u skladu s obvezama utvrđenima u toj Direktivi.
2. Troškovi za plaće osoblja nacionalnih administracija ne smatraju se prihvatljivim operativnim troškovima.
GLAVA VI.
MJERE FINANCIRANE U OKVIRU IZRAVNOG UPRAVLJANJA
POGLAVLJE I.
Integrirana pomorska politika (IPP)
Članak 81.
Geografsko područje primjene
Odstupajući od članka 2., ovo poglavlje primjenjuje se i na operacije provedene izvan područja Unije.
Članak 82.
Područje primjene i ciljevi
Potpora u okviru ovog poglavlja doprinosi povećanom razvoju i provedbi IPP-a Unije. Stoga mora:
(a)
podupirati razvoj i provedbu integriranog upravljanja pomorskim i priobalnim poslovima, posebno kroz:
i.
promicanje mjerâ kojima se države članice i njihove regije potiču na razvoj, uvođenje ili primjenu integriranog pomorskog upravljanja;
ii.
promicanje dijaloga i suradnje s nadležnim tijelima država članica i dionicima te između njih u vezi s pitanjima mora i pomorstva, uključujući kroz razvoj i provedbu integriranih strategija za morske bazene, uzimajući u obzir uravnoteženi pristup u svim morskim bazenima, kao i posebna svojstva morskih bazena i podbazena i relevantne makroregionalne strategije, ako je potrebno;
iii.
promicanje platformi i mrežâ za međusektorsku suradnju, uključujući predstavnike tijela javne vlasti na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, industriju, uključujući turizam, zainteresirane stranke na području istraživanja, građane, organizacije civilnog društva i društvene partnere;
iv.
unapređivanje suradnje među državama članicama kroz razmjenu informacija i najbolje prakse među njihovim nadležnim tijelima;
v.
promicanje razmjene najboljih praksi i dijaloga na međunarodnoj razini, uključujući bilateralni dijalog s trećim zemljama, uzimajući u obzir UNCLOS i mjerodavne međunarodne konvencije koje se temelje na UNCLOS-u, ne dovodeći u pitanje druge sporazume ili dogovore koji bi mogli postojati između Unije i dotičnih trećih zemalja. Takav dijalog prema potrebi uključuje djelotvorne rasprave o ratifikaciji i provedbi UNCLOS-a;
vi.
povećanje vidljivosti i podizanje svijesti tijela javne vlasti, privatnog sektora i javnosti o integriranom pristupu pomorskim poslovima;
(b)
doprinijeti razvoju međusektorskih inicijativa koje su od uzajamne koristi različitim pomorskim sektorima i/ili sektorskim politikama, uzimajući u obzir i nadograđujući postojeće alate i inicijative kao što su:
i.
IPN za poboljšanje sigurnog, osiguranog i održivog korištenja pomorskog prostora, posebno jačanjem učinkovitosti i djelotvornosti kroz međusektorsku i prekograničnu razmjenu informacija, uzimajući u obzir postojeće i buduće mehanizme i sustave suradnje;
ii.
pomorsko prostorno planiranje i integrirani postupci upravljanja priobalnim zonama;
iii.
postupan razvoj sveobuhvatne i javno dostupne visokokvalitetne baze podataka i znanja o moru, koja olakšava razmjenu, ponovnu uporabu i dijeljenje tih podataka i znanja među različitim skupinama korisnika na taj način izbjegavajući dupliciranje napora; u tu svrhu, najbolje je koristiti postojeće programe Unije i država članica;
(c)
poduprijeti održiv ekonomski rast, zapošljavanje, inovacije i nove tehnologije u novim i perspektivnim pomorskim sektorima, kao i u priobalnim regijama, otočkim i najudaljenijim regijama Unije, na način koji dopunjuje uspostavljene sektorske i nacionalne aktivnosti;
(d)
promicati zaštitu morskog okoliša, posebno njegove biološke raznolikosti i zaštićenih pomorskih područja, kao što su lokaliteti mreže Natura 2000., i održivog korištenja morskih i priobalnih resursa, te dalje utvrditi granice održivosti čovjekovih djelatnosti koje imaju učinak na morski okoliš, u skladu s ciljevima postizanja i održavanja dobrog okolišnog statusa koji zahtjeva Direktiva 2008/56/EZ.
Članak 83.
Prihvatljive operacije
1. EFPR može poduprijeti operacije u skladu s ciljevima iz članka 82. poput:
(a)
studija;
(b)
projekata, uključujući test projekte i projekte suradnje;
(c)
obavješćivanja javnosti i razmjene najbolje prakse, kampanja podizanja svijesti i s tim povezanih aktivnosti priopćavanja i širenja informacija poput promidžbenih kampanja, događaja, razvoja i održavanja internetskih stranica, platformi zainteresiranih strana;
(d)
konferencija, seminara, foruma i radionica;
(e)
koordinacije djelovanja uključujući mreže razmjene informacija i razvoja potpore strategijama morskih slivova;
(f)
razvoja, rada i održavanja IT sustava i mrežâ koje omogućuju skupljanje, upravljanje, potvrđivanje, analizu i razmjenu podataka vezanih uz ribarstvo i razvoj metoda uzorkovanja tih podataka, kao i međusobno povezivanje sustava za međusektorsku razmjenu podataka;
(g)
projekata osposobljavanja za razvoj znanja, profesionalnih kvalifikacija i mjera koje su usmjerene na promicanje profesionalnog razvoja u pomorskom sektoru.
2. Kako bi se postigao poseban cilj razvijanja prekograničnih i međusektorskih operacija iz članka 82. točke (b), EFPR može podupirati:
(a)
razvoj i provedbu tehničkih alata za IPN, posebno za podršku uvođenja, rada i održavanja CISE-a s ciljem promicanja međusektorske i prekogranične razmjene podataka o nadzoru koja povezuje sve zajednice korisnika, pri čemu uzima u obzir relevantni razvoj sektorskih politika u pogledu nadzora i, prema potrebi, doprinosi njihovom daljnjem razvoju;
(b)
aktivnosti koordinacije i suradnje među državama članicama ili regijama s ciljem razvoja pomorskog prostornog planiranja i integriranog upravljanja priobalnim zonama, uključujući rashode vezane uz sustave i prakse razmjene podataka i praćenja, aktivnosti evaluacije, uspostavu i upravljanje mrežama stručnjaka i uspostavu programa usmjerenog na jačanje kapaciteta državâ članica za provedbu pomorskog prostornog planiranja;
(c)
inicijative za sufinanciranje, nabavu i održavanje sustavâ za promatranje mora i tehničkih pomagala za projektiranje, postavljanje i vođenje operativnih sustavâ europske mreže za promatranje i podatke o pomorskom okruženju mrežnog sustava koji ima za cilj olakšati prikupljanje, nabavu, montažu, obradu, kontrolu kvalitete, ponovno korištenje i distribuciju podataka i znanja o moru kroz suradnju među dotičnim državama članicama i/ili međunarodnim institucijama.
POGLAVLJE II.
Prateće mjere za ZRP i IPP pod izravnim upravljanjem
Članak 84.
Geografsko područje primjene
Odstupajući od članka 2., ovo poglavlje također se primjenjuje na operacije provedene izvan područja Unije.
Članak 85.
Posebni ciljevi
Mjere iz ovog poglavlja olakšavaju provedbu ZRP-a i IPP-a osobito u vezi s:
(a)
prikupljanjem, upravljanjem i distribucijom znanstvenih savjeta u skladu sa ZRP-om;
(b)
posebnim mjerama kontrole i provedbe u okviru ZRP-a;
(c)
dobrovoljnim doprinosima međunarodnim organizacijama;
(d)
savjetodavnim vijećima;
(e)
podacima o istraživanju tržišta;
(f)
komunikacijskim aktivnostima u okviru ZRP-a i IPP-a.
Članak 86.
Znanstveni savjeti i znanje
1. EFPR može podupirati pružanje znanstvenih rezultata, posebno projekte primijenjenog istraživanja izravno povezane s pružanjem znanstvenih i društveno-ekonomskih mišljenja i savjeta u svrhu dobrog i učinkovitog upravljanja odlukama vezanim uz ribarstvo u okviru ZRP-a.
2. Posebno su prihvatljivi sljedeći tipovi operacija:
(a)
studije i pilot-projekti potrebni za provedbu i razvoj ZRP-a, uključujući o alternativnim tipovima tehnika upravljanja održivim ribarstvom i akvakulturom, uključujući unutar savjetodavnih vijeća;
(b)
priprema i pružanje znanstvenih mišljenja i savjeta od strane znanstvenih tijela, uključujući međunarodna savjetodavna tijela zadužena za ocjenu stanja stokova, te od strane neovisnih stručnjaka i istraživačkih institucija;
(c)
sudjelovanje stručnjaka na sastancima radnih skupina o znanstvenim i tehničkim pitanjima povezanima s ribarstvom, kao što je STECF, kao i u međunarodnim savjetodavnim tijelima na sastancima gdje su potrebni doprinosi stručnjaka za ribarstvo i akvakulturu;
(d)
istraživačke ankete na moru kako je navedeno u članku 12. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 199/2008 te područjima gdje plovila Unije djeluju u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu kako je navedeno u članku 31. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(e)
rashodi Komisije za usluge vezane uz prikupljanje, upravljanje i upotrebu podataka, organizaciju i upravljanje godišnjim programima rada vezanim uz znanstveno i tehničko stručno znanje o ribarstvu, obradu zahtjeva za podatke i podatkovne nizove, pripremne radove za dostavljanje znanstvenih mišljenja i savjeta;
(f)
djelatnosti suradnje među državama članicama u području prikupljanja podataka, uključujući one među različitim regionalnim zainteresiranim stranama i uključujući postavljanje i pokretanje regionaliziranih baza podataka za pohranu, upravljanje i korištenje podatcima koji će koristiti regionalnoj suradnji i poboljšati djelatnosti sakupljanja i upravljanja podatcima kao i unaprijediti znanstvenu stručnost u podršci upravljanja ribarstvom.
Članak 87.
Kontrola i provedba
1. EFPR može poduprijeti provedbu sustava Unije za nadzor, inspekciju i provedbu kako je predviđeno u članku 36. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i kako je nadalje određeno Uredbom (EZ) br. 1224/2009.
2. Posebno su prihvatljivi sljedeći tipovi operacija:
(a)
zajednička kupnju i/ili najam plovila, zrakoplova i helikoptera za ophodnju od strane nekoliko državâ članica s istog geografskog područja, pod uvjetom da se barem 60 % ukupnog razdoblja upotrebe na godinu koriste za kontrolu ribarstva;
(b)
rashodi vezani uz ocjenu i razvoj novih tehnologija za kontrolu kao i procesâ razmjene podataka;
(c)
svi operativni rashodi povezani s kontrolom i evaluacijom provedbe ZRP-a koju provodi Komisija, posebice s obzirom na provjeru, inspekcijska i revizijska putovanja, opremu i izobrazbu službenika Komisije, organizaciju sastanaka ili sudjelovanje na njima, uključujući razmjenu informacija i najboljih praksi između država članica, studija, usluga i dobavljača IT-a i među državama članicama te unajmljivanje ili kupnju sredstava za inspekciju od strane Komisije kako je navedeno u glavama IX. i X. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
3. U cilju jačanja i standardiziranja kontrole, EFPR može podržati provedbu međudržavnih projekata kojima je cilj razvoj i testiranje unutardržavnog sustava kontrole, inspekcije i izvršenja predviđenih u članku 36. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i kako je nadalje predviđeno u Uredbi (EZ) br. 1224/2009.
4. Prihvatljive Vrste djelovanja uključuju osobito sljedeće:
(a)
međunarodne programe obuke za osoblje odgovorno za praćenje, kontrolu i nadgledanje ribarstvenih djelatnosti;
(b)
inicijative, uključujući seminare i medijske alate za standardiziranje tumačenja pravila i odgovarajućih kontrola u Uniji.
5. U slučaju operacija iz stavka 2. točke (a), samo jedna od dotičnih država članica označena je kao korisnik.
Članak 88.
Dobrovoljni financijski doprinosi međunarodnim organizacijama
EFPR može podupirati sljedeće tipove operacija na području međunarodnih odnosa:
(a)
financijske doprinose organizacijama Ujedinjenih naroda, kao i dobrovoljno financiranje bilo koje međunarodne organizacije aktivne na području prava mora;
(b)
financijske doprinose za pripreme za nove međunarodne organizacije ili međunarodne ugovore koji su u interesu Unije;
(c)
financijske doprinose za rad ili programe koje provode međunarodne organizacije, a od posebnog su značaja za Uniju;
(d)
financijske doprinose bilo kojim aktivnostima (uključujući radnim, neformalnim ili izvanrednim sastancima ugovornih stranaka) koje podupiru interese Unije u međunarodnim organizacijama i jačaju suradnju s njezinim partnerima u tim organizacijama. U tom pogledu, kada prisutnost predstavnika trećih zemalja u pregovorima i na sastancima unutar međunarodnih foruma i organizacija postane potrebna za interese Unije, EFPR može snositi troškove njihova sudjelovanja.
Članak 89.
Savjetodavna vijeća
1. EFPR podupire operativne troškove savjetodavnih vijeća kako je uspostavljenih u skladu s člankom 43. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
2. Savjetodavno vijeće s pravnom osobnošću može zatražiti potporu Unije kao tijelo koje radi na postizanju cilja od općeg europskog interesa.
Članak 90.
Podaci o istraživanju tržišta
EFPR može poduprijeti razvoj i širenje podataka o istraživanju tržišta vezano uz proizvode ribarstva i akvakulture od strane Komisije u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) br. 1379/2013.
Članak 91.
Komunikacijske aktivnosti ZRP-a i IPP-a
EFPR može podupirati:
(a)
troškove za informacijske i komunikacijske aktivnosti povezane sa ZRP-om i IPP-om, uključujući:
i.
troškove proizvodnje, prijevoda i širenja materijala prilagođenog posebnim potrebama različitih ciljnih skupina u pismenom, audiovizualnom i elektroničkom formatu;
ii.
troškove pripreme i organiziranja događaja i sastanaka u vezi s obavještavanjem ili prikupljanjem mišljenja različitih strana na koje se odnose ZRP i IPP;
(b)
putne troškove i troškove smještaja stručnjaka i predstavnika interesnih skupina koje je Komisija pozvala na sastanke;
(c)
troškove korporacijske komunikacije političkih prioriteta Unije ako se odnose na opće ciljeve ove Uredbe.
POGLAVLJE III.
Tehnička pomoć
Članak 92.
Tehnička pomoć na poticaj Komisije
EFPR može na poticaj Komisije i do gornje granice od 1,1 % podupirati:
(a)
mjere tehničke pomoći utvrđene u članku 58. Uredbe (EU) br. 1303/2013,;
(b)
pripremanje, praćenje i evaluaciju sporazumâ o održivom ribarstvu i sudjelovanje Unije u regionalnim organizacijama ribarstvene uprave. Dotične mjere sastoje se od studijâ, sastanaka, uključivanja stručnjaka, troškova privremenog osoblja, informativnih djelatnosti ili bilo kojih drugih administrativnih troškova ili troškova koji proizlaze iz znanstvene ili tehničke pomoći koju pruža Komisija;
(c)
uspostavljanje Europske mreže FLAG-ova kojima je cilj jačanje kapaciteta, širenje informacija, razmjena iskustava i najboljih praksi te podupiranje suradnje između FLAG-ova. Ova mreža surađuje s tijelima lokalnoga razvoja za umrežavanje i tehničku pomoć uspostavljenima u okviru EFRR-a i ESF-a i EPFRR-a u vezi s njihovim aktivnostima lokalnog razvoja i transnacionalnu suradnju.
GLAVA VII.
PROVEDBA POD PODIJELJENIM UPRAVLJANJEM
POGLAVLJE I.
Opće odredbe
Članak 93.
Područje primjene
Ova se glava primjenjuje na mjere financirane pod podijeljenim upravljanjem kako je određeno u glavi V.
POGLAVLJE II.
Mehanizam isporuke
Odjeljak 1.
Potpora iz EFPR-a
Članak 94.
Određivanje stopa sufinanciranja
1. Pri donošenju provedbenih akata u skladu s člankom 19. o odobravanju operativnog programa, Komisija određuje najveću potporu EFPR-a tom programu.
2. Doprinos EFPR-a izračunava se na temelju iznosa prihvatljivih javnih rashoda.
Operativni program određuje stopu doprinosa EFPR-a primjenjivu na s prioritete Unije određene u članku 6. Najveća stopa doprinosa EFPR-a iznosi 75 % a najmanja stopa doprinosa EFPR-a iznosi 20 % prihvatljivih javnih rashoda.
3. Odstupajući od stavka 2., doprinos EFPR -a iznosi:
(a)
100 % iznosa prihvatljivih javnih rashoda za potporu u okviru potpore za skladištenje iz članka 67.;
(b)
100 % iznosa prihvatljivih javnih rashoda za režim kompenzacija iz članka 70.;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih javnih rashoda za potporu iz članaka 33. i 34. i članka 41. stavka 2.;
(d)
70 % iznosa prihvatljivih javnih rashoda za potporu iz članka 76. stavka 2. točke (e);
(e)
90 % iznosa prihvatljivih javnih rashoda za potporu iz članka 76. stavka 2. točaka od (a) do (d) i od (f) do (k);
(f)
80 % iznosa prihvatljivih javnih rashoda za potporu iz članka 77.
4. Odstupajući od stavka 2., najveća dopuštena stopa doprinosa EFPR-a koja se primjenjuje na posebne ciljeve u okviru prioriteta Unije uvećava se za deset postotnih bodova ako se cjelina prioriteta Unije iz članka 6. stavka 4. ispuni kroz lokalni razvoj koji predvodi zajednica.
Članak 95.
Iznos javne potpore
1. Države članice primjenjuju javnu potporu u najvećem iznosu od 50 % ukupno prihvatljivih javnih rashoda za operacije.
2. Odstupajući od stavka 1., države članice mogu primijeniti javnu potporu najvećeg iznosa od 100 % prihvatljivih rashoda operacije ako je:
(a)
korisnik javnopravno tijelo ili je poduzeće kojem je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa iz članka 106. stavka 2. UFEU-a, ako je potpora odobrena za obavljanje takvih usluga;
(b)
operacija vezana uz potporu za skladištenje iz članka 67.;
(c)
operacija vezana uz režim kompenzacija iz članka 70.;
(d)
operacija vezana uz prikupljanje podataka iz članka 77;
(e)
operacija vezana uz potporu iz članaka 33. ili 34. i kompenzaciju iz članaka 54., 55. ili 56.;
(f)
operacija vezana uz mjere IPP-a iz članka 80.
3. Odstupajući od stavka 1., države članice mogu primijeniti iznos javne potpore između 50 % i 100 % ukupno prihvatljivih rashoda ako se:
(a)
operacija provodi u okviru glave V., poglavlja I., II. ili IV. i zadovoljava sve sljedeće kriterije:
i.
od zajedničkog je interesa;
ii.
ima zajedničkog korisnika;
iii.
ima inovativne značajke, prema potrebi, na lokalnoj razini.
(b)
operacija provodi u okviru glave V. poglavlja III.,zadovoljava jedan od kriterija točke (a) podtočaka od i. do iii. ovog stavka i omogućuje javni pristup svojim rezultatima.
4. Odstupajući od stavka 1., na posebne vrste operacija is Priloga I. primjenjuju se dodatni postotni bodovi iznosa javne potpore.
5. Komisija donosi provedbene akte kojima određuje kako se različiti postotni bodovi iznosa javne potpore primjenjuju ako je ispunjeno više uvjeta iz Priloga I. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
Članak 96.
Izračun dodatnih troškova ili izgubljenog prihoda
Ako je pomoć dodijeljena na temelju dodatnih troškova ili izgubljenog prihoda, države članice moraju osigurati da su relevantni izračuni prikladni i točni te unaprijed utvrđeni na temelju pravednog, ravnopravnog i provjerljivog izračuna.
POGLAVLJE III.
Upravljački i kontrolni sustavi
Članak 97.
Upravljačko tijelo
1. Uz opća pravila iz članka 125. Uredbe (EU) br. 1303/2013 upravljačko tijelo:
(a)
do 31. ožujka svake godine, Komisiji dostavlja relevantne kumulativne podatke o operacijama koje su odabrane za financiranje do kraja prethodne kalendarske godine, uključujući ključna obilježja korisnika i same operacije;
(b)
osigurava promidžbu operativnog programa informirajući potencijalne korisnike, profesionalne organizacije, ekonomske i socijalne partnere, tijela uključena u promicanje jednakosti između muškaraca i žena i zainteresirane nevladine organizacije, uključujući okolišne organizacije, o mogućnostima koje program nudi i pravilima pristupa financiranju iz programa;
(c)
osigurava promidžbu operativnih programa informirajući korisnike doprinosa Unije i širu javnost o ulozi Unije u programu.
2. Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje pravila za prezentaciju podataka iz stavka 1. točke (a). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 127. stavku 2.
Članak 98.
Prijenos financijskih podataka
1. Do 31. siječnja i 31. srpnja, države članice elektroničkim putem dostavljaju Komisiji predviđanje iznosa za koji očekuju da će podnijeti zahtjeve za plaćanja za tekuću i narednu financijsku godinu.
2. Komisija donosi provedbeni akt kojim uspostavlja model koji se upotrebljava prilikom dostavljanja financijskih podataka Komisiji. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
POGLAVLJE IV.
Kontrola od strane država članica
Članak 99.
Financijski ispravci država članica
1. Uz financijske ispravke iz članka 143. Uredbe (EU) br. 1303/2013, države članice izvršavaju financijske ispravke ako korisnik ne poštuju obveze iz članka 10. stavka 2. ove Uredbe.
2. U slučaju financijskih ispravaka iz stavka 1., države članice utvrđuju iznos ispravka koji je razmjeran u odnosu na prirodu, težinu, trajanje i ponavljanje prekršaja ili kaznenog djela od strane korisnika i važnosti doprinosa EFPR-a gospodarskoj aktivnosti korisnika.
POGLAVLJE V.
Provjere od strane Komisije
Odjeljak 1.
Prekid i suspenzija
Članak 100.
Prekid roka za plaćanje
1. Uz kriterije koji dopuštaju prekid iz članka 83. stavka 1. točaka od (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013, službenik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti u smislu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 može prekinuti rok plaćanja za zahtjev za privremeno plaćanje u slučaju da neusklađenosti države članice obvezama iz ZRP-a prema kojoj je odgovorna utjecati na izdatke sadržane u ovjerenoj izjavi o izdatcima za koje se traži privremeno plaćanje.
2. Prije prekida privremenog roka za plaćanja iz stavka 1., Komisija putem provedbenog akta donosi provedbene akte potvrđujući da postoje dokazi o nalazima koji ukazuju na neusklađenost s obvezama iz ZRP-a. Prije nego što Komisija donese takve provedbene akte, ona odmah obavještava državu članicu koje se takvi dokazi ili pouzdane informacije tiču, a država članica dobiva priliku u razumnom roku iznijeti svoje primjedbe.
3. Prekid svih ili dijela privremenih plaćanja u vezi s rashodima iz stavka 1. obuhvaćenih zahtjevom za plaćanje mora biti razmjeran s obzirom na prirodu, težinu, trajanje i ponavljanje neusklađenosti.
Članak 101.
Suspenzija plaćanja
1. Uz članak 142. Uredbe (EU) br. 1303/2013, Komisija može donijeti provedbene akte kojima suspendira sve ili dijelove privremenih plaćanja iz operativnih programa u slučaju ozbiljne neusklađenosti od strane države članice sa svojim obvezama iz ZRP-a koja utječe na rashode iz ovjerene izjave o rashodima za koje je zatraženo privremeno plaćanje.
2. Prije suspenzije privremenog plaćanja iz stavka 1., Komisija putem provedbenog akta donosi provedbeni akt kojom se potvrđuje da je država članica propustila ispuniti svoje obveze prema ZRP-u. Prije nego što Komisija donese provedbeni akt, ona odmah obavještava državu članicu koje se takvi nalazi ili pouzdane informacije tiču, a država članica dobiva priliku iznijeti svoje primjedbe.
3. Suspenzija svih ili dijela privremenih plaćanja u vezi s rashodima iz stavka 1. obuhvaćenih zahtjevom za plaćanje mora biti razmjerna s obzirom na prirodu, težinu, trajanje i ponavljanje ozbiljne neusklađenosti.
Članak 102.
Ovlasti Komisije
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 126. u kojima se utvrđuju ti slučajevi neusklađenosti iz članka 100. i slučajevi ozbiljne neusklađenosti iz članka 101. stavka 1. koje proizlaze iz relevantnih odredbi ZRP-a koji su bitni za očuvanje morskih bioloških resursa.
Odjeljak 2.
Razmjena informacija i financijski ispravci
Članak 103.
Pristup podacima
Države članice Komisiji na njen zahtjev dostavljaju svoje zakone i druge propise koje su usvojile za provedbu akata Unije koji se odnose na ZRP ako ti akti imaju financijski učinak na EFPR-a.
Članak 104.
Povjerljivost
1. Države članice i Komisija poduzimaju sve potrebne korake kako bi zajamčile povjerljivost podataka priopćenih ili dobivenih kontrolama na licu mjesta ili u kontekstu potvrđivanja računa provedenih u skladu s ovom Uredbom.
2. Na podatke iz stavka 1. ovog članka primjenjuju se načela iz članka 8. Uredbe Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (39).
Članak 105.
Financijski ispravci Komisije
1. Uz slučajeve iz članka 22. stavku 7., članka 85. i članka 144. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Komisija donosi provedbene akte kojima izvršava financijske ispravke ukidanjem cjelokupnog ili dijela doprinosa Unije za operativni program ako nakon provedbe potrebnog ispitivanja zaključi da:
(a)
na rashode sadržane u ovjerenoj izjavi o rashodima utjecali su slučajevi u kojima korisnik ne poštuje obveze iz članka 10 stavka 2. ove Uredbe, a država članica nije ih ispravila prije pokretanja postupka ispravljanja u okviru ovog stavka;
(b)
na rashode sadržane u ovjerenoj izjavi o rashodima utjecali su slučajevi ozbiljne neusklađenosti s pravilima ZRP-a od strane države članice što je za posljedicu imalo suspenziju plaćanja iz članka 101. ove Uredbe i gdje dotična država članica još uvijek ne pokazuje da je poduzela potrebne korektivne mjere kako bi u budućnosti osigurala usklađenost s primjenjivim pravilima i njihovu provedbu.
2. Komisija određuje iznos ispravka uzimajući u obzir prirodu, težinu, trajanje i ponavljanje ozbiljne neusklađenosti države članice ili korisnika s pravilima ZRP-a i važnost doprinosa EFPR-a gospodarskoj aktivnosti korisnika.
3. Ako nije moguće precizno utvrditi iznos rashoda povezanog s neusklađenošću s pravilima ZRP-om od strane države članice, Komisija u skladu s stavkom 4. primjenjuje paušalni ili ekstrapolirani financijski ispravak.
4. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 126. kojima se određuju kriteriji za utvrđivanje razine financijskog ispravka koji će se primjenjivati i kriterija za primjenu paušalnih ispravaka ili ekstrapoliranih financijskih ispravaka.
Članak 106.
Postupak
Članak 145. Uredbe (EU) br. 1303/2013 primjenjuje se mutatis mutandis ako Komisija predlaže financijske ispravke iz članka 105. ove Uredbe.
POGLAVLJE VI.
Praćenje, evaluacija, podaci i komunikacija
Odjeljak 1.
Uspostavljanje i ciljevi zajedničkog sustava praćenja i evaluacije
Članak 107.
Sustav za praćenje i evaluaciju
1. Zajednički sustav za praćenje i evaluaciju operacija EFPR-a pod podijeljenim upravljanjem uspostavlja se s ciljem mjerenja uspješnosti EFPR-a. Kako bi se osiguralo djelotvorno praćenje uspješnosti, Komisija ima ovlasti donijeti delegirane akte u skladu s člankom 126., kojima se utvrđuju sadržaj i oblikovanje tog sustava.
2. Opći utjecaj EFPR-a razmatra se u odnosu na prioritete Unije određene u članku 6.
Komisija može donijeti provedbene akte kojima uspostavlja konkretne pokazatelje za te prioritete Unije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
3. Države članice Komisiji osiguravaju sve potrebne podatke kako bi se omogućilo praćenje i evaluacija dotičnih mjera. Komisija, po potrebi, uzima u obzir potrebe za podacima i sinergije među potencijalnim izvorima podataka, posebno za korištenje istih u statističke svrhe kada je to potrebno. Komisija donosi provedbene akte kojima uspostavlja pravila o podacima koje trebaju poslati države članice kao i o potrebama za podacima i sinergijama među potencijalnim izvorima podataka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
4. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o provedbi ovog članka svake četiri godine. Prvo se izvješće mora podnijeti do 31. prosinca 2017.
Članak 108.
Ciljevi
Ciljevi zajedničkog sustava za praćenje i evaluaciju jesu:
(a)
ukazati na napredak i postignuća pomorske i ZRP-a i IPP-a, razmotriti opći utjecaj te ocijeniti djelotvornost, učinkovitost i važnost operacija EFPR-a;
(b)
poboljšati ciljanu potporu za ZRP i IPP;
(c)
podržati postupak učenja vezan uz praćenje i evaluaciju;
(d)
osigurati čvrste evaluacije operacija EFPR-a utemeljene na dokazima čiji se rezultati uzimaju u obzir tijekom postupka odlučivanja.
Odjeljak 2.
Tehničke odredbe
Članak 109.
Zajednički pokazatelji
1. Popis zajedničkih pokazatelja koji se odnose na početnu situaciju, kao i na financijsku provedbu, proizvode i rezultate operativnog programa, a koji se mogu primijeniti na svaki operativni program, određuju se u sustavu za praćenje i evaluaciju navedenom u članku 107. kako bi se omogućilo udruživanje podataka na razini Unije.
2. Zajednički pokazatelji povezani su s glavnim odrednicama i ciljevima utvrđenim u operativnim programima u skladu s prioritetima Unije određenima u članku 6. Ti zajednički pokazatelji koriste se za pregled uspješnosti iz članka 21. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i omogućuju ocjenu napretka, uspješnosti i učinkovitosti provedbe politike u usporedbi s ciljevima na razini Unije te razini programa.
Članak 110.
Elektronički informacijski sustav
1. Ključne informacije o provedbi operativnog programa, o svakoj operaciji koja je odabrana za financiranje te o izvršenim aktivnostima koje su neophodne za aktivnosti praćenja i evaluacije, uključujući ključna obilježja korisnika i projekta, bilježe se i čuvaju u elektroničkom obliku.
2. Komisija osigurava postojanje odgovarajućeg sigurnog elektroničkog sustava za bilježenje, održavanje i upravljanje ključnim podacima te za izvještavanje o praćenju i evaluaciji.
Članak 111.
Pružanje informacija
Korisnici potpore u okviru EFPR-a, uključujući i FLAG-ove, upravljačkom tijelu i/ili imenovanim evaluatorima ili drugim tijelima kojima je povjereno izvršavanje funkcija u ime upravljačkoga tijela dostavljaju sve podatke koji su potrebni za praćenje i evaluaciju operativnog programa, a posebice podatke vezane uz ispunjavanje određenih ciljeva i prioriteta.
Odjeljak 3.
Praćenje
Članak 112.
Postupci praćenja
1. Upravljačko tijelo iz članka 97. ove Uredbe i odbor za praćenje predviđen člankom 41. Uredbe (EU) br. 1303/2013 o zajedničkim odredbama prate kvalitetu provedbe programa.
2. Upravljačko tijelo i odbor za praćenje prate operativni program pomoću financijskih pokazatelja te pokazatelja proizvoda i rezultata.
Članak 113.
Dužnosti odbora za praćenje
Uz dužnosti utvrđene u članku 49. Uredbe (EU) br. 1303/2013, odbor za praćenje provjerava uspješnost operativnog programa i djelotvornost njegove provedbe. Radi toga, odbor za praćenje:
(a)
raspravlja i odobrava, u roku od šest mjeseci od datuma odobrenja programa, kriterije odabira operacija koje se financiraju; kriteriji odabira revidiraju se u skladu s potrebama programiranja;
(b)
pregledava aktivnosti i rezultate vezane uz evaluacijski plan programa;
(c)
pregledava aktivnosti u okviru programa vezane uz ispunjavanje posebnih ex ante uvjeta;
(d)
pregledava i odobrava godišnja izvješća o provedbi prije nego što se dostavljaju Komisiji;
(e)
pregledava mjere promicanja jednakosti između muškaraca i žena, jednakih mogućnosti i nediskriminacije, uključujući i dostupnost za osobe s invaliditetom.
Odbor za praćenje ne konzultira se u vezi s planovima rada za prikupljanje podataka iz članka 21.
Članak 114.
Godišnje izvješće o provedbi
1. Država članica dužna je dostaviti Komisiji godišnje izvješće o provedbi operativnog programa u prethodnoj kalendarskoj godini do 31. svibnja 2016. te do 31. svibnja svake sljedeće godine do 2023., uključujući tu godinu. Izvješće dostavljeno 2016. obuhvaća kalendarske godine 2014. i 2015.
2. Osim odredbi članka 44. Uredbe (EU) br. 1303/2013, godišnja izvješća o provedbi uključuju:
(a)
podatke o financijskim obvezama i rashodima za svaku mjeru;
(b)
sažetak poduzetih aktivnosti vezanih uz evaluacijski plan;
(c)
informacije o mjerama poduzetima u slučajevima ozbiljnih povreda iz članka 10. stavka 1. ove Uredbe i nepoštovanja uvjeta utvrđenih u članku 10. stavku 2. te o mjerama ispravka kao;
(d)
informacije o aktivnostima poduzetim u skladu s člankom 41. stavkom 10. ove Uredbe;
(e)
informacije o aktivnostima poduzetim kako bi se osiguralo objavljivanje korisnika u skladu s Prilogom V. za fizičke osobe u skladu s nacionalnim pravom, uključujući i bilo koji primjenjivi prag.
3. Komisija donosi provedbene akte kojima uspostavlja pravila vezana uz oblik i prezentaciju godišnjih izvješća o provedbi. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3.
Odjeljak 4.
Evaluacija
Članak 115.
Opće odredbe
1. Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje elemente od kojih se sastoje izvješća o ex ante evaluacijama iz članka 55. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te određuje najmanje zahtjeve za evaluacijski plan iz članka 56. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 127. stavka 3. ove Uredbe.
2. Države članice moraju se pobrinuti da su evaluacije u skladu sa sustavom zajedničkog praćenja i evaluacije dogovorenim u skladu s člankom 107., moraju organizirati aktivnosti generiranja i prikupljanja potrebnih podataka te moraju evaluatorima dostaviti razne podatke dobivene pomoću sustava za praćenje.
3. Države članice dužne su objaviti izvješća o evaluaciji na internetu, a Komisija ih je dužna objaviti na internetskoj stranici Unije.
Članak 116.
Ex ante evaluacija
Države članice moraju se pobrinuti da je ex ante evaluator angažiran još u ranoj fazi postupka razvoja operativnog programa te da sudjeluje u razvoju analize iz članka 18. stavka 1. točke (a), osmišljavanju logike intervencije u okviru programa te određivanju ciljeva programa.
Članak 117.
Ex post evaluacija
U skladu s člankom 57. Uredbe (EU) br. 1303/2013, izvješće o ex post evaluaciji priprema Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama.
Članak 118.
Sinteza evaluacija
Komisija preuzima odgovornost za izradu sinteza izvješća o ex ante evaluaciji na razini Unije. Sinteze izvješća o evaluaciji moraju biti dovršene najkasnije do 31. prosinca u godini nakon godine u kojoj su relevantne evaluacije predane.
Odjeljak 5.
Informacije i komunikacije
Članak 119.
Informiranje i obavještavanje javnosti
1. Upravljačko tijelo u skladu s člankom 97. stavkom 1. točkom (b) odgovorno je za:
(a)
osiguravanje uspostave jedinstvene internetske stranice ili jedinstvenog internetskog portala s potrebnim informacijama i pristupom operativnim programima u državi članici;
(b)
informiranje mogućih korisnika o mogućnostima financiranja u okviru operativnog programa;
(c)
obavještavanje građana Unije o ulozi i postignućima EFPR-a putem mjera informiranja i komuniciranja o rezultatima i učincima sporazumâ o partnerstvu, operativnim programima i operacijama.
(d)
osiguranje javne dostupnosti sažetka mjera osmišljenih radi osiguranja usklađenosti s pravilima ZRP-a, uključujući slučajeve neusklađenosti država članica ili korisnika, kao i mjere ispravka poput poduzetih financijskih ispravaka.
2. Kako bi osigurale transparentnost u pogledu potpore iz EFPR-a, države članice održavaju popis operacija u formatima CSV ili XML koji mora biti dostupan na jedinstvenoj internetskoj stranici ili jedinstvenom internetskom portalu koji sadrži popis operacija i sažetak operativnog programa.
Popis operacija ažurira se najmanje jedanput svakih šest mjeseci.
U Prilogu V. navedeni su minimalni podaci koje treba navesti u popisu operacija, uključujući posebne podatke u vezi s operacijama iz članaka 26., 39., 47., 54. i 56.
3. Detaljna pravila u vezi s mjerama informiranja i promidžbe za javnost i mjere informiranja za podnositelje zahtjeva i korisnike navedena su u Prilogu V.
4. Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje tehničke karakteristike mjera informiranja i promidžbe, kao i upute za kreiranje simbola i definiranje standardnih boja. Ti provedbeni akti donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 127. stavka 2.
GLAVA VIII.
PROVEDBA U SKLOPU IZRAVNOG UPRAVLJANJA
POGLAVLJE I.
Opće odredbe
Članak 120.
Područje primjene
Ova se glava primjenjuje na mjere financirane u sklopu izravnog upravljanja kako je određeno u glavi VI.
POGLAVLJE II.
Nadzor
Članak 121.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima prikladne mjere kojima jamči da se tijekom provedbe operacija financiranih u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije štite primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim pregledima i, ako se uoče nepravilnosti, vraćanjem nepravilno plaćenih iznosa te gdje je moguće, učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama.
2. Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su provoditi reviziju, i na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika, izvođača i podizvođača koji su primili sredstva Unije.
Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može na licu mjesta izvršiti provjere i inspekcije gospodarskih subjekata na koje se izravno ili neizravno odnosi financiranje Unije u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EU) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (40) i Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 s ciljem utvrđivanja je li počinjeno djelo prijevare, korupcije ili bilo koja druga protuzakonita aktivnost koja utječe na financijske interese Unije vezano uz sporazum ili odluku o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovor u vezi s financiranjem od strane Unije.
3. Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe sadrže odredbe kojima se izričito ovlašćuje Komisiju, Revizorski sud i OLAF za provedbu revizija, provjera i inspekcija na licu mjesta.
Članak 122.
Revizije
1. Službenici Komisije i Revizorskog suda ili njihovi predstavnici mogu na licu mjesta obavljati revizije operacija financiranih ovom Uredbom u bilo koje vrijeme uz prethodnu najavu od najmanje deset radnih dana, osim u hitnim slučajevima, za razdoblje od tri godine nakon posljednje isplate Komisije.
2. Službenici Komisije i Revizorskog suda ili njihovi predstavnici koji su propisno ovlašteni za obavljanje revizije na licu mjesta, imaju pristup knjigama i svim drugim dokumentima, uključujući dokumente i meta-podatke sastavljene ili primljene i snimljene u elektroničkom obliku, u vezi s rashodima koji se financiraju ovom Uredbom.
3. Ovlasti revizije iz stavka 2. ne utječu na primjenu nacionalnih odredbi prema kojima određena djelovanja izvode isključivo službenici posebno imenovani u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Službenici Komisije i Revizorskog suda ili njihovi zastupnici ne sudjeluju, između ostaloga, u kućnim posjetima ili formalnom ispitivanju osoba unutar okvira nacionalnog zakonodavstva predmetne države članice. Međutim, oni imaju pristup informacijama prikupljenim na taj način.
4. Ako se neka financijska potpora Unije koja se dodjeljuje na temelju ove Uredbe naknadno dodijeli trećoj strani kao konačnom korisniku, početni korisnik kao primatelj financijske potpore Unije pruža Komisiji sve relevantne informacije u vezi s identitetom tog konačnog korisnika.
Članak 123.
Suspenzija plaćanja, smanjivanje i ukidanje financijske potpore
1. Ako Komisija smatra da se sredstva Unije nisu koristila u skladu s uvjetima iz ove Uredbe ili iz nekog drugog primjenjivog pravnog akta Unije, o tome obavješćuje korisnike koji imaju mjesec dana od datuma takve obavijesti da pošalju svoje primjedbe Komisiji.
2. Ako korisnici ne odgovore u roku navedenom u stavku 1. ovog članka ili ako se njihove primjedbe ne smatraju zadovoljavajućima, Komisija smanjuje ili ukida dodijeljeni financijski doprinos ili suspendira plaćanja. Svi nepropisno plaćeni iznosi vraćaju se u opći proračun Unije. Svi iznosi koji nisu pravovremeno vraćeni uvećavaju se za iznos kamata u skladu s uvjetima iz Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
POGLAVLJE III.
Evaluacija i izvješćivanje
Članak 124.
Evaluacija
1. Operacije koje se financiraju na temelju ove Uredbe redovito se nadziru kako bi se pratila njihova provedba.
2. Komisija osigurava redovitu, neovisnu i vanjsku evaluaciju financiranih operacija.
Članak 125.
Izvješćivanje
Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi:
(a)
do 31. ožujka 2017. privremeni izvještaj o evaluaciji dobivenih rezultata te kvalitativnih i kvantitativnih aspekata provedbe operacija koje se financiraju na temelju ove Uredbe;
(b)
do 31. kolovoza 2018. komunikaciju o nastavku operacija koje se financiraju na temelju ove Uredbe.
GLAVA IX.
POSTUPOVNE ODREDBE
Članak 126.
Delegiranje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodijeljene su Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 10.,14., 32., 40., 41., 72., 102., 105., 107. i 129. obavlja se do 31. prosinca 2020.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 10., 14., 32., 40., 341., 72., 102., 105., 107. i 129. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članaka 10., 14., 32., 40., 341., 72., 102., 105., 107. i 129. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. aj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 127.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže Odbor za Europski fond za pomorstvo i ribarstvo. Taj odbor jest odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kad se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
3. Kad se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Ako odbor ne da nikakvo mišljenje o nacrtu provedbenog akta koji se treba donijeti sukladno članku 95. stavku 5. ove Uredbe, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
GLAVA X.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 128.
Stavljanje izvan snage
1. Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 129. stavka 2., uredbe (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007, (EU) br. 1255/2011, i članak 103. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
2. Upućivanja na Uredbe stavljene izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu.
Članak 129.
Prijelazne odredbe
1. Da bi se omogućio jednostavniji prijelaz sa sustava potpore uspostavljenih Uredbama (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i (EU) br. 1255/2011 na sustav uspostavljen ovom Uredbom, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 126. radi utvrđivanja uvjeta pod kojima se potpora koju je odobrila Komisija u skladu s tim Uredbama može integrirati u potporu iz ove Uredbe, uključujući potporu za tehničku pomoć i ex post evaluacije.
2. Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu, uključujući potpuno ili djelomično ukidanje, dotičnih projekata do njihovog dovršetka, ili pomoći koju je odobrila Komisija na osnovi uredbi (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i (EU) br. 1255/2011 i članka 103. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 ili drugih zakonskih akata koji se odnose na tu pomoć 31. prosinca 2013., koji se nastavljaju primjenjivati na takve projekte ili pomoći.
3. Zahtjevi podneseni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1198/2006 ostaju važeći.
Članak 130.
Stupanje na snagu i datum primjene
Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova se Uredba primjenjuje od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 15. svibnja 2014.