PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.
32012R0924
L 275/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 924/2012
od 4. listopada 2012.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 91/2009 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1515/2001 od 23. srpnja 2001. o mjerama koje Zajednica može poduzeti slijedom izvješća koje je donijelo Tijelo za rješavanje sporova WTO-a u pogledu antidampinških pitanja i pitanja o zaštiti od subvencioniranog uvoza (1) („ovlašćujuća Uredba WTO-a”), a posebno njezin članak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. MJERE NA SNAZI
(1)
Uredbom Vijeća (EZ) br. 91/2009 (2) uvedena je konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Konačna uredba”).
B. IZVJEŠĆA KOJE JE USVOJILO TIJELO SVJETSKE TRGOVINSKE ORGANIZACIJE ZA RJEŠAVANJE SPOROVA
(2)
Tijelo za rješavanje sporova („DSB”) Svjetske trgovinske organizacije („WTO”) 28. srpnja 2011. usvojilo je izvješće Prizivnog tijela i izvješće Povjerenstva kako je izmijenjeno izvješćem Prizivnog tijela u sporu „Europske zajednice - konačne antidampinške mjere na određene željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje iz Kine” (3) („Izvješća”). U tim je izvješćima utvrđeno, između ostalog, da EU nije postupala u skladu s:
-
člancima 6.10. i 9.2. Antidampinškog sporazuma WTO-a s obzirom na članak 9. stavak 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (4) („Osnovna uredba”) kako se primjenjuje u ispitnom postupku vezanom uz uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine („ispitni postupak o elementima za pričvršćivanje”),
-
člancima 6.4., 6.2. i 2.4. Antidampinškog sporazuma WTO-a vezano uz određene aspekte utvrđivanja dampinga u ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje,
-
člankom 4.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a vezano uz definiciju industrije Unije u ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje,
-
člancima 3.1. i 3.2. Antidampinškog sporazuma WTO-a vezano uz razmatranje obujma dampinškog uvoza u ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje,
-
člancima 3.1. i 3.5. Antidampinškog sporazuma WTO-a vezano uz analizu uzročnosti u ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje, i
-
člancima 6.5. i 6.5.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a vezano uz postupanje povjerljivim podacima u ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje.
C. POSTUPAK
(3)
Dana 6. ožujka 2012., u skladu s ovlašćujućom Uredbom WTO-a, pokrenuta je revizija objavljivanjem obavijesti (5) u Službenom listu Europske unije („obavijest o pokretanju postupka”). Europska komisija obavijestila je stranke u ispitnom postupku koji je prethodio Uredbi (EZ) br. 91/2009 („početni ispitni postupak”) o reviziji i načinu na koji će se nalazi izvješća vezani za Konačnu uredbu uzimati u obzir.
D. DOTIČNI PROIZVOD
(4)
Dotični proizvod su određeni željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje, osim od nehrđajućeg čelika, tj. vijci za drvo (isključujući vijke za pragove), samourezni vijci, ostali vijci i svornjaci s glavom (neovisno jesu li s pripadajućim maticama ili podlošcima, ali isključujući vijke izrađene tokarenjem šipki, profila ili žice, punog poprečnog presjeka, debljine tijela ne veće od 6 mm te isključujući vijke i svornjake za pričvršćivanje dijelova željezničkih kolosijeka), i podloške, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (svi zajedno „elementi za pričvršćivanje” ili „dotični proizvod”).
(5)
Dotični proizvod trenutačno je obuhvaćen oznakama KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00.
(6)
Izvješća ne utječu na nalaze određene uvodnim izjavama 40. do 57. Konačne uredbe vezanim uz dotični proizvod i istovjetni proizvod.
E. REVIDIRANI NALAZI NA TEMELJU IZVJEŠĆA
(7)
Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je ponovno ocijenila konačne nalaze početnog ispitnog postupka uzimajući u obzir preporuke i odluke DSB-a. Ta se ponovna ocjena temeljila na podacima prikupljenima tijekom početnog ispitnog postupka i podacima prikupljenima nakon objavljivanja obavijesti.
(8)
Početni ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2006. do 30. rujna 2007. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). U pogledu parametara važnih za procjenu štete, analizirani su podaci koji pokrivaju razdoblje od 1. siječnja 2003. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
(9)
Namjera ove Uredbe je ispraviti aspekte Konačne uredbe za koje je DSB u usvojenim izvješćima utvrdio da nisu sukladni te uskladiti Konačnu uredbu s preporukama i odlukama DSB-a.
1. Individualni tretman: primjena članka 9. stavka 5. Konačne uredbe
(10)
U ovom su odjeljku navedeni ponovno ocijenjeni nalazi početnog ispitnog postupka vezani uz sljedeće preporuke i odluke izvješća na temelju kojih je utvrđeno da EU nije postupala sukladno člancima 6.10. i 9.2. Antidampinškog sporazuma WTO-a s obzirom na članak 9. stavak 5. Osnovne uredbe kako se primjenjivalo u početnom ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje.
(11)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 81. i 84. Konačne uredbe, utvrđeno je da je svih pet proizvođača izvoznika u uzorku kao i tri pojedinačno ispitana proizvođača izvoznika koji su tražili individualni tretman („IT”) ispunjavalo sve zahtjeve za odobrenje IT-a u skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 62. i 78. Konačne uredbe, smatralo se da četiri proizvođača izvoznika koji su na početku bili dio uzorka, i jedno trgovačko društvo kojem je odobreno individualno ispitivanje, ne surađuju jer su iznijeli podatke koje nisu sukladni dokazima u tijeku ispitnog postupka.
(12)
U pogledu preporuka članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe sadržane u izvješćima, Komisija je pozvala proizvođače izvoznike u Narodnoj Republici Kini da istupe i iznesu podatke potrebne za reviziju njihovog trenutačnog položaja ako njihov izvoz u Europsku uniju trenutačno podliježe antidampinškim mjerama na snazi koje se odnose na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine; i ako su smatrali da nisu smjeli sudjelovati ili podnijeti zahtjev za odobrenje IT-a u početnom ispitnom postupku zbog administrativnog tereta članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe ili ako su smatrali da nisu ispunili sve zahtjeve navedenog članka.
(13)
Komisija je pozvala te proizvođače da izjave smatraju li da nisu smjeli surađivati i tražiti odobrenje IT-a u početnom ispitnom postupku zbog administrativnog tereta članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe, ili zbog toga što su smatrali da nisu ispunili sve zahtjeve navedenog članka. Zainteresirane su stranke pozvane da se jave u roku od 30 dana nakon objave obavijesti o pokretanju postupka te da prilože sljedeće podatke:
-
smatraju li da nisu smjeli sudjelovati i tražiti odobrenje IT-a u vrijeme pokretanja početnog ispitnog postupka, i
-
prilože podatke vezane uz količine izvoza u Europsku uniju i izvozne cijene koje obuhvaćaju RIP iz početnog ispitnog postupka.
(14)
Neki su proizvođači izvoznici u NRK-u izrazili zabrinutost vezano uz provedbeni postupak izvješća DSB-a utvrđen u obavijesti o pokretanju postupka. Posebno su istaknuli da smatraju da su objavljeni rokovi prekratki. Tvrdili su da je na proizvođače izvoznike stavljen nepotreban administrativni teret što je imalo obeshrabrujući učinak i spriječilo ih od dobivanja individualnog tretmana.
(15)
Zabrinutost koju su izrazili navedeni proizvođači izvoznici smatrala se neutemeljenom. Komisija je rok smatrala primjerenim u smislu administrativnog tereta i male količine zatraženih podataka. U obavijesti o pokretanju postupka objašnjeno je da će se revizija trenutačne situacije proizvođača izvoznika razmotriti nakon primitka zahtjeva koji uključuje sljedeće podatke:
-
jednostavnu izjavu da proizvođač izvoznik smatra da je bio obeshrabren i stoga nije mogao sudjelovati i zatražiti IT, i
-
osnovne brojke koje pokazuju da je izvozio dotični proizvod u EU tijekom početnog ispitnog postupka.
(16)
Ti su se podaci zahtijevali samo da bi Komisija mogla identificirati proizvođače izvoznike koji su mogli sudjelovati i zatražiti IT tijekom početnog ispitnog postupka, no koji su smatrali da su od toga odvraćeni. Rok od 30 dana smatrao se primjerenim za odgovor na zahtjev za prilaganje jednostavne izjave i osnovnih brojki te se ne može smatrati nanošenjem neprimjerenog administrativnog tereta. Kineska gospodarska komora i kineski proizvođač izvoznik tvrdili su da je Komisija zahtijevanjem podataka navedenih u uvodnoj izjavi 15. kineskim proizvođačima izvoznicima nametnula uvjete, iako bi IT trebao biti odobren kao pravilo u skladu s člancima 6.10. i 9.3. Antidampinškog sporazuma WTO-a. Ovaj je pristup bio suprotan preporukama izvješća DSB-a i navedene su stranke pozvale Komisiju da po službenoj dužnosti kontaktira kineske proizvođače izvoznike i obavijesti ih da će im biti odobren IT. U tom pogledu Komisija smatra da je, objavljivanjem obavijesti o pokretanju postupka koja je poslana svim poznatim kineskim proizvođačima izvoznicima i njihovim trgovinskim udruženjima i državnim tijelima, kontaktirala sve kineske proizvođače izvoznike te ih pozvala da se jave unutar 30 dana ako su tijekom početnog ispitnog postupka izvozili te se nisu javili tijekom početnog ispitnog postupka. Potonje pitanje ne treba smatrati „uvjetom” u smislu „testa” kako su navele spomenute stranke nego izjavom činjenica koje ukazuju na to da se početni ispitni postupak stvarno odnosio na njih. Naposljetku treba napomenuti da se podaci povezani s izvezenim proizvodima zahtijevaju u svrhu provjeravanja treba li prvotno odabran uzorak promijeniti te nisu povezane s pitanjem odobrenja IT-a. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(17)
Od 15 trgovačkih društava koja su istupila nakon objavljivanja obavijesti o pokretanju postupka i postavila pitanja unutar roka:
-
Deset trgovačkih društava bili su proizvođači izvoznici koji su se već javili i surađivali u početnom ispitnom postupku. To je pokazalo da nisu bili obeshrabreni u smislu suradnje i podnošenja zahtjeva za odobrenje IT-a u početnom ispitnom postupku i da se, stoga, njihov položaj ne može ponovno ispitati u okviru trenutačne revizije; jedno od tih deset trgovačkih društava koja su zatražila reviziju trenutačnih pristojba pozvano je da Komisiji podnese revizijski zahtjev u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe.
-
Jedno trgovačko društvo bilo je novi proizvođač izvoznik (odnosno, nije izvozilo u EU tijekom početnog ispitnog postupka). Navedeno trgovačko društvo stoga nije bilo u položaju surađivati i zatražiti odobrenje IT-a u početnom ispitnom postupku. Obaviješteno je o procedurama vezanim uz zahtjev za odobrenje tretmana novog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. Konačne uredbe.
-
Dva trgovačka društva nisu se smatrala proizvođačima izvoznicima, nego trgovačkim društvima koja se bave trgovinom pa su obaviješteni da se ova revizija na njih ne odnosi.
-
Dva proizvođača izvoznika navela su da su ispunjavali kriterije i zatražili ispitivanje njihovog položaja. Međutim, jedno od tih trgovačkih društava naknadno je povuklo svoj zahtjev.
(18)
Trgovačkim društvima koja su iznijela svoja pitanja pružena je prilika da komentiraju podatke koji su im dani.
(19)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je naveo da ispunjava kriterije i zatražio ispitivanje njegovog položaja zadovoljava kriterije utvrđene u točki 1. obavijesti o pokretanju postupka. Navedeni je proizvođač izvoznik također zatražio individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe navodeći da bi, da nije obeshrabren od suradnje tijekom početnog ispitnog postupka, zatražio takav tretman. Uzimajući u obzir da su tijekom početnog ispitnog postupka svi proizvođači izvoznici koji su podnijeli takav zahtjev bili individualno ispitani, zbog jednakog tretmana, navedeni je zahtjev prihvaćen.
(20)
Obavijest je objavljena 6. lipnja 2012. (6) najavljujući reviziju trenutačne situacije proizvođača izvoznika, Bulten Fasteners (Kina) Co., Ltd („BFC”). Izvezene količine ovog proizvođača izvoznika tijekom RIP-a iznosile su manje od 0,4 % ukupnog izvoza iz NRK-a tijekom RIP-a. U tom pogledu, Komisija je smatrala da nema potrebe promijeniti prvotni uzorak proizvođača izvoznika. Upitnik je poslan proizvođaču izvozniku u NRK-u i njegovim povezanim trgovačkim društvima u EU-u uključenima u ponovnu prodaju dotičnog proizvoda tijekom početnog RIP-a.
(21)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga te je obavila posjete radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih povezanih trgovačkih društava:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švedska,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Njemačka.
(22)
Komisija je zaključila da bi društvu BFC trebalo odobriti IT u skladu s preporukama vezanim uz članak 9. stavak 5. Osnovne uredbe u izvješćima DSB-a.
2. Određeni aspekti utvrđivanja dampinga u ispitnim postupcima o elementima za pričvršćivanje
(23)
U ovom su odjeljku navedeni ponovno ocijenjeni nalazi početnog ispitnog postupka vezani uz sljedeće preporuke i odluke izvješća na temelju kojih je utvrđeno da EU nije postupala sukladno člancima 6.4., 6.2. i 2.4. Antidampinškog sporazuma WTO-a s obzirom na određene aspekte utvrđivanja dampinga u početnom ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje.
(24)
U okviru otvorenog dijaloga između pojedinih kineskih proizvođača izvoznika i Gospodarske komore, strankama su izneseni detaljniji podaci o svojstvima proizvoda koje prodaje indijski proizvođač koji surađuje da bi se odazvale na preporuke Tijela WTO-a za rješavanje sporova (DSB) vezano uz članke 6.4., 6.2. i 2.4. Antidampinškog sporazuma WTO-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavama od 28. do 53. Podaci su posebno obuhvaćali svojstva proizvoda značajna za utvrđivanje uobičajene vrijednosti koja su korištena pri usporedbi s dotičnim proizvodom, odnosno činjenicu da je indijska domaća prodaja podijeljena na „standardnu” prodaju i „posebnu” prodaju te je određen razred čvrstoće svake transakcije. Uobičajena vrijednost po kg zatim je izračunana za svaki razred čvrstoće kako je navedeno u tablici PCN-a.
(25)
Komisija se usredotočila na dva presudna elementa uspoređivanja; razred čvrstoće te standardne nasuprot posebnih elemenata za pričvršćivanje, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 48. do 50. Konačne uredbe. Razlikovanje između posebnih i standardnih elemenata dodano je kao novi element uspoređivanja tijekom ispitnog postupka, a razred čvrstoće korišten je kao drugi bitan kriterij uspoređivanja koji je većina kineskih proizvođača izvoznika sama prilagala tijekom početnog ispitnog postupka.
(26)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 56. Konačne uredbe, standardni elementi za pričvršćivanje proizvedeni u analognoj zemlji mogu se usporediti s elementima za pričvršćivanje izvezenima u EU od proizvođača iz NRK-a u uzorku jer je utvrđeno da imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva kao proizvodi izvezeni iz NRK-a.
(27)
Uobičajena vrijednost izražena je kao franko tvornica, prilagođena da bi uzela u obzir učinak cijena kontrole kvalitete koju je proveo indijski proizvođač, a koja nije izvršena u Kini. Rezultat su bila dva popisa uobičajenih vrijednosti u kineskim juanima (CNY) po kg po razredu čvrstoće, jedan za standardne elemente za pričvršćivanje i jedan za posebne elemente za pričvršćivanje.
2.1. Obavijest o objavi podataka od 30. svibnja 2012.
(28)
30. svibnja 2012. svim su zainteresiranim strankama izneseni dodatni podaci vezani uz vrste proizvoda za potrebe uspoređivanja uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, svim zainteresiranim strankama izneseni su precizniji podaci koje se odnose na svojstva proizvoda značajna za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(29)
Sadržaj obavijesti o objavi podataka odnosi se na uobičajenu vrijednost koja je utvrđena na temelju cijena dotičnog proizvoda prodanog na domaćem tržištu od strane indijskog proizvođača koji surađuje. U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET treba ustanoviti na temelju cijena ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji. Dva indijska proizvođača pristala su surađivati poslavši odgovore na upitnik. Podaci navedeni u odgovorima na upitnik provjereni su u poslovnim prostorijama navedena dva trgovačka društva. Međutim, samo je jedno trgovačko društvo osiguralo dovoljno detaljne podatke radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti.
(30)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 90. Konačne uredbe, „mnogi uvoznici i izvoznici preispitivali su primjerenost korištenja podataka navedenog indijskog proizvođača zbog toga što: i. količina koju taj proizvođač proizvodi i prodaje na indijskom domaćem tržištu, navodno, ne bi bila reprezentativna u smislu količine izvezene iz NRK-a u Zajednicu; i ii. navedeni indijski proizvođač navodno je trgovinski povezan s jednim od proizvođača Zajednice koji podupire pritužbu. U tom smislu valja napomenuti da: i. obujam prodaje indijskog proizvođača smatra se dovoljno reprezentativnim da bi se dopustilo utvrđivanje pouzdanih uobičajenih vrijednosti, i ii. činjenica da je proizvođač analogne zemlje povezan s proizvođačem Zajednice koji podupire pritužbu ne čini odabir navedene analogne zemlje neprimjerenim. Također je napomenuto da je navedena povezanost utvrđena nakon RIP-a. S obzirom na prethodno navedeno i nedostatak suradnje proizvođača ostalih trećih zemalja, odabir Indije kao analogne zemlje smatrao se primjerenim”.
(31)
Uzimajući u obzir uvjete konkurentnosti i otvorenost indijskog tržišta te činjenicu da je indijski proizvođač koji surađuje prodavao vrste proizvoda usporedive s onima koje su izvozili proizvođači izvoznici NRK-a, zaključeno je da je Indija primjerena treća zemlja tržišnog gospodarstva u smislu članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe.
(32)
U obavijesti o objavi podataka navedeno je da su podaci koji se odnose na domaću prodaju obuhvaćali razdoblje ispitnog postupka, no nisu uključivali kontrolni broj proizvoda („PCN”). Međutim, indijski je proizvođač bio u položaju utvrditi razred čvrstoće prodanog elementa za pričvršćivanje i je li element za pričvršćivanje bio „standardan” ili „poseban” kako je navedeno u Konačnoj uredbi. Potreba za razlikovanjem između standardnih i posebnih elemenata za pričvršćivanje nije utvrđena na početku ispitnog postupka prilikom sastavljanja PCN-a.
(33)
Međutim, Komisija je napomenula da navedeno razlikovanje utječe na usporedivost cijena i da je zato zatražila i primila te podatke od indijskog proizvođača. Indijska domaća prodaja stoga je podijeljena na „standardnu” prodaju i „posebnu” prodaju te je zatim utvrđen razred čvrstoće svake transakcije. Uobičajena vrijednost po kg zatim je izračunana za svaki razred čvrstoće kako je navedeno u tablici PCN-a.
(34)
Preostala svojstva izvornog PCN-a nisu korištena, ne samo zbog toga što indijski proizvođač nije mogao osigurati podatke na toj razini detalja nego i zbog sljedećih razloga:
-
promjer i dužina nisu se smatrali važnima jer je analiza provedena na temelju težine čime su automatski u obzir uzete sve razlike koje su posljedica drukčijeg promjera ili dužine elementa za pričvršćivanje,
-
ništa nije ukazivalo na to da u smislu kroma na premazu ili premaza općenito (što je pokazatelj galvanizacije) postoje bilo kakve razlike između proizvoda indijskog proizvođača i kineskih elemenata za pričvršćivanje,
-
vezano uz jedini preostali element PCN-a, oznaku KN, smatralo se da nije pouzdan pokazatelj jer kineska ili indijska tijela ne razaznaju razlike između 10 oznaka KN korištenih za definiranje dotičnog proizvoda kao što to čine tijela EU-a.
(35)
Komisija se stoga koncentrirala na dvije presudne razlike između proizvoda: razred čvrstoće s jedne strane i standardne i posebne elemente za pričvršćivanje, pokazatelj razlika između kupaca i razlika u kvaliteti, s druge strane.
(36)
Uobičajena vrijednost izražena je kao franko tvornica, prilagođena da bi se uklonio učinak cijena kontrole kvalitete koju je proveo indijski proizvođač, a koja nije izvršena u Kini. Rezultat su bila dva popisa uobičajenih vrijednosti u kineskim juanima (CNY) po kg po razredu čvrstoće, jedan za standardne elemente za pričvršćivanje i jedan za posebne elemente za pričvršćivanje.
(37)
Komisija je obavijestila sve zainteresirane stranke da se uobičajena vrijednost ne može objaviti jer se radi o povjerljivoj cijeni jedinog indijskog proizvođača na domaćem tržištu. Međutim, zainteresirane su stranke obaviještene da je „standardna” uobičajena vrijednost za element za pričvršćivanje razreda čvrstoće 8,8 („G” u tablici PCN-a), uobičajena vrsta koji kineski proizvođači uglavnom izvoze, izračunana u rasponu od 9 do 12 CNY po kg franko tvornica.
2.2. Komentari primljeni vezano uz obavijest o objavi podataka od 30. svibnja 2012.
(38)
Jedan uvoznik i četiri proizvođača izvoznika tvrdili su da je vrijeme za komentare stranaka vezane uz dodatne podatke (10 dana) prekratko. Međutim, Komisija smatra da je gore navedeni rok bio primjeren s obzirom na to da su priloženi podaci bili samo dopuna već iznesenim podacima u Konačnoj uredbi, na kraju početnog ispitnog postupka. Vrijeme odobreno za ispitivanje i komentiranje ovih dodatnih podataka se, stoga, smatralo primjerenim.
(39)
Neke su stranke tvrdile da je Komisija navela da nije imala novih podataka o fizičkim svojstvima osim razreda čvrstoće proizvoda korištenih za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Tu tvrdnja treba odbaciti. U toj je fazi revizije Komisija iznosila tek dodatna objašnjenja vezana uz utvrđivanje uobičajene vrijednosti u početnom ispitnom postupku. Važno je napomenuti da su kineski proizvođači izvoznici naveli „čvrstoću” kao jedno od bitnih svojstava. Međutim, to ne znači da Komisija nije imala nikakvih podataka vezanih uz ostala fizička svojstva.
(40)
Iste su stranke tvrdile da je Komisija tijekom rasprava, održanih vezano uz moguće prilagodbe u svrhu usporedbe između izvoznih cijena i uobičajene vrijednosti, navela da će prednost biti dana prilagodbi na temelju analize cijena, a ne analize troškova. Komisija je razjasnila da bi u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe usporedba trebala biti izvršena uzimajući u obzir razlike koji utječu na usporedivost cijena, a ne razlike u troškovima.
(41)
Naknadno su navedene stranke ponovile tvrdnju da bi prilagodbe trebale biti izvršene uzimajući u obzir razlike u troškovima proizvodnje, poput razlika u učinkovitosti potrošnje sirovine; razlika u potrošnji žičane šipke; u potrošnji električne energije, u samoproizvedenoj električnoj energiji, u produktivnosti po zaposleniku, u razumnoj razini dobiti i razlikama povezanima s opremom. Kako je prethodno navedeno, članak 2. stavak 10. Osnovne uredbe odnosi se na cijenu, a ne na troškove. Nisu postojali dokazi predočeni od strane tih stranaka koji bi upućivali na to su se navodne razlike u troškovima prenijele u razlike u cijenama. U ispitnim postupcima vezanim uz gospodarstva u tranziciji poput Kine, analogna se zemlja koristi kad je opravdano da bi se spriječilo uzimanje u obzir cijena i troškova u zemljama bez tržišnog gospodarstva koje nisu uobičajen rezultat tržišnih sila. Stoga se, u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti, koristi nadomjestak troškova i cijena proizvođača iz zemalja s funkcionalnim tržišnim gospodarstvom. Stoga se tvrdnje vezane uz prilagodbe na temelju razlika u troškovima proizvodnje odbacuju.
(42)
Navedene su stranke dalje tvrdile da su dodatni podaci izneseni 30. svibnja 2012. vezani uz svojstva proizvoda koje prodaje indijski proizvođač bili nepotpuni jer su navodno nedostajali podaci koji se odnose na sljedeća pitanja: razlike povezane s vrstom elementa za pričvršćivanje; premaz i upotreba kroma; promjer i dužina; sljedivost; ISO 9000; jedinica stupnja pogreške; i ostali aspekti poput tvrdoće, savijanja, čvrstoće, žilavosti i ostali koeficijenti trenja. Tražile su objašnjenje vezano uz razloge zbog kojih preostala svojstva izvornog PCN-a nisu smatrana važnima. Navedena su pitanja obrazložena u dvije obavijesti o objavi podataka poslane 5. srpnja 2012. i dodane u spis 11. srpnja 2012. da bi ih zainteresirane stranke mogle proučiti.
2.3. Obavijest o objavi podataka od 5. srpnja 2012.
(43)
Nakon zahtjeva za dodanim podacima koji su podnijele stranke kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., druga obavijest o objavi podataka poslana je svim zainteresiranim strankama 5. srpnja 2012. U toj su obavijesti izneseni sljedeći dodatni podaci:
-
Tablica u kojoj su navedeni rasponi razina cijena uobičajene vrijednosti izračunane na temelju razreda čvrstoće standardnih elemenata za pričvršćivanje koje na indijskom domaćem tržištu nezavisnim kupcima prodaje jedini indijski proizvođač koji surađuje. Također je navedeno da većina izvoza kineskih proizvođača spada u razred čvrstoće G.
-
Detaljna analiza podataka u Indiji pokazala je da su standardni elementi za pričvršćivanje prodavani na domaćem tržištu bili galvanizirani u skladu s oznakom PCN-a „A”. Stoga je Komisija predložila uspoređivanje uobičajene vrijednosti s vrstom premaza A za izvezene modele.
-
Nakon ručne analize podataka indijskih domaćih cijena, podaci vezani uz promjer i dužinu dobiveni su iz tekstualnog niza prodajnih šifri koji je koristio indijski proizvođač. Da bi se omogućila usporedba s izvozom kineskih trgovačkih društava, podaci su sažeti u raspone da bi se razlikovalo između glavnih dimenzija proizvoda:
Pokazatelj
Promjer
Dužina
Mali
M4 do M10
0 do 100 mm
Srednji
M12 do M20
100 do 200 mm
Veliki
M22 do M30
200 do 300 mm
-
Komisija je, stoga, predložila korištenje ovih podataka da bi se dalje utvrdila uobičajena vrijednost i da bi se dampinške marže izračunale na toj osnovi. Izvezeni elementi za pričvršćivanje koji nisu pripadali ovim rasponima nisu se koristili u izračunu dampinga. To je utjecalo na tek mali dio izvoza.
-
Komisija je kao uputu navela predloženi revidirani PCN:
Pokazatelj
Opis
PCN
Standardni/posebni
Standardni element za pričvršćivanje
S
Posebni element za pričvršćivanje
P
Razred čvrstoće
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Premaz
Galvanizirani premaz
A
Promjer
M4 do M10
S
M12 do M20
M
M22 do M30
L
Dužina
0 do 100 mm
S
101 do 200 mm
M
201 do 300 mm
L
-
Komisija je osigurala pregled dampinških marža izmijenjenih prema prijedlogu navedenom u obavijesti o objavi podataka, napominjući da te revidirane antidampinške marže neće automatski predstavljati antidampinške pristojbe za koje bi vrijedilo pravilo nižih pristojba.
-
Naposljetku, iznesene su nove tablice 22., 23., 32., 33. i 34. jednog proizvođača iz EU-a kao odgovor na komentare određenih zainteresiranih stranaka da su dodatni podaci izneseni u obavijesti o objavi podataka od 30. svibnja 2012. bile nepotpune, jer su neki elementi u tim tablicama nedostajali ili nisu bili ispravno sažeti.
2.4. Komentari na obavijest o objavi podataka od 5. srpnja 2012.
(44)
Neke su stranke zatražile dodatne podatke o razini cijena uobičajene vrijednosti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 82., razina cijena ne može se otkriti zainteresiranim strankama jer se radi o povjerljivim podacima vezanim uz cijene jedinog analognog proizvođača. Međutim, verzija uobičajene vrijednosti koja nije povjerljiva, a odnosi se na razred čvrstoće standardnih elemenata za pričvršćivanje iznesena je 5. srpnja 2012. kineskim proizvođačima koji su zatražili te podatke te je dodana u spis da bi je zainteresirane stranke mogle proučiti. Komisija je iznijela tablicu u kojoj su navedeni rasponi razina cijena uobičajene vrijednosti izračunane na temelju razreda čvrstoće standardnih elemenata za pričvršćivanje koje na indijskom domaćem tržištu nezavisnim kupcima prodaje jedini indijski proizvođač koji surađuje.
(45)
Neke su stranke također tvrdile da ih je Komisija tijekom rasprave održane 26. lipnja 2012. obavijestila da je indijska domaća prodaja uključivala dvije vrste premaza „A” i „B” u skladu s tablicom PCN-a korištenom u početnom ispitnom postupku. Navedena tvrdnja nije utemeljena. Komisija je obavijestila navedene stranke da je u fazi revizije ispitivala vrste premaza koje je indijski proizvođač koristio na standardnim elementima za pričvršćivanje. Tijekom sljedeće rasprave održane 3. srpnja 2012. i putem obavijesti dodane u spis 11. srpnja 2012. da bi je zainteresirane stranke mogle proučiti, sve su stranke obaviještene da je indijski proizvođač koristio premaz „A” za proizvodnju standardnih elemenata za pričvršćivanje.
(46)
Tijekom rasprave održane 11. srpnja 2012., iste su stranke od Komisije zatražile da objasni na koji je način indijski proizvođač podijelio uobičajenu vrijednost između posebnih i standardnih elemenata za pričvršćivanje. Komisija je navela da je to izvršeno na temelju imena kupaca. Međutim, kako je dokazano zapisnicima službenika za saslušanje Opće uprave za trgovinu, Komisija je prije kraja rasprave navela da će biti potrebno razjasniti ovo pitanje što je učinjeno u naknadnoj obavijesti o podacima od 13. srpnja 2012. koja je poslana strankama koje su sudjelovale u raspravi i dodana u nepovjerljivi spis da bi je sve zainteresirane stranke mogle proučiti. Izjava navedenih stranaka na temelju koje je Komisija izjavila da je „podjela uobičajene vrijednosti između posebnih i standardnih elemenata za pričvršćivanje izvršena, između ostalog, na temelju imena kupaca” je, stoga, nepotpuna jer su izneseni dodatni podaci vezani uz to pitanje kako je navedeno u uvodnoj izjavi u nastavku.
(47)
Vezano uz razliku između standardnih i posebnih elemenata za pričvršćivanje, u obavijesti Komisije od 13. srpnja 2012. navedeno je da se „ne može isključiti da automobilska industrija također koristi standardne elemente za pričvršćivanje za određene primjene”. Neke su stranke tvrdile da je Komisija smatrala da bi se elementi za pričvršćivanje u automobilskoj industriji također mogli smatrati standardnima. Takve su tvrdnje neutemeljene. Kako je očito objašnjeno u navedenoj obavijesti, izjava Komisije nastala je u nedostatku popisa kupaca indijskog proizvođača. Međutim, kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku i dalje objašnjeno u odjeljku 2.7. u nastavku, proizvođači iz automobilske industrije, radi kvalitete i komercijalnih razloga, uvijek naručuju elemente za pričvršćivanje koji su posebno izrađeni da bi zadovoljili ISO zahtjeve navedene industrije. Stoga se svi elementi za pričvršćivanje namijenjeni automobilskom sektoru po mišljenju proizvođača elemenata za pričvršćivanje, uključujući onih u Indiji, na temelju podataka s internetskih stranica indijskih proizvođača automobila, smatraju „posebnim” proizvodima. S obzirom na to da je indijski proizvođač jasno definirao sve dijelove proizvedene prema posebnom dizajnu „posebnim elementima za pričvršćivanje”, Komisija smatra da standardni elementi za pričvršćivanje namijenjeni automobilskoj industriji nisu bili uključeni u popis standardnih elemenata za pričvršćivanje tijekom početnog ispitnog postupka.
(48)
Kineska gospodarska komora i kineski proizvođač izvoznik iznijeli su slične tvrdnje onima prethodno navedenima vezano uz uključivanje elemenata za pričvršćivanje namijenjenih automobilskom sektoru u okviru uobičajene vrijednosti te su, osim toga, tvrdili da elementi za pričvršćivanje namijenjeni automobilskoj industriji koji nisu napravljeni prema posebnom nacrtu kupca svejedno moraju proći posebnu kontrolu kvalitete i zadovoljavati zahtjeve sljedivosti čime postaju još skuplji te da bi ih trebalo smatrati posebnim elementima za pričvršćivanje. Tvrdili su da su nalazi Komisije na temelju kojih se elemente za pričvršćivanje korištene u primjenama visoke klase proizvoda, no koji nisu napravljeni na temelju nacrta korisnika, svejedno smatra posebnim elementima za pričvršćivanje neutemeljeni i da je, stoga, Komisija djelovala nesukladno članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe kršenjem načela poštene usporedivosti. Štoviše, smatrali su da nalazi Komisije temeljeni na podjeli indijskog proizvođača nisu bili temeljeni na posjetu radi provjere izvršenom na licu mjesta. U pogledu gore navedenog, zatražili su od Komisije da revidira razlikovanje između standardnih i posebnih elemenata za pričvršćivanje i ako to nije moguće, upotrijebi drukčiji niz podataka koji se odnose na uobičajenu vrijednost.
(49)
Obrazloženje Komisije vezano uz razlikovanje između standardnih i posebnih elemenata za pričvršćivanje već je izneseno u uvodnoj izjavi 47. Vezano uz tvrdnju koja se odnosi na nedostatak provjere podjele indijskog proizvođača, Komisija je provjerila popis prodaje putem niza postepenih ispitivanja (odnosno, detaljne provjere uzorka prodajnih transakcija uključenih u popis prodaje da bi se provjerila njegova ispravnost) u skladu s uobičajenom praksom provjere. Osim toga, naknadna podjela popisa prodaje indijskog proizvođača provjerena je usporedbom s prosječnom razinom cijena podjele kako je objašnjeno u navedenoj obavijesti. Stoga tvrdnja da je Komisija u obzir uzela podatke indijskog proizvođača prema nominalnoj vrijednosti nije utemeljena.
(50)
Osim toga, kriteriji prema kojima je indijski proizvođač definirao posebne elemente za pričvršćivanje, odnosno prema nacrtima kupaca kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47. u dovoljnoj mjeri osiguravaju pouzdanost podataka. Komisija je tijekom početnog ispitnog postupka već izvršila prilagodbu uobičajene vrijednosti da bi se u obzir uzeli koraci kontrole kvalitete koju provodi indijski proizvođač koji nisu utvrđeni u slučaju kineskih proizvođača u uzorku. U tim okolnostima Komisija ne smatra potrebnim upotrebljavati drugi niz podataka za uobičajenu vrijednost kako su predlagale dotične stranke. Zaključno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 89. Konačne uredbe, usprkos naporima Komisije, nijedan drugi proizvođač iz bilo koje moguće analogne zemlje nije ponudio suradnju u postupku.
(51)
Vezano uz korištenje podataka indijskog proizvođača iz analogne zemlje radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti, Udruženje europskih distributera (EFDA) tvrdilo je da takva metoda nije primjerena jer njegov raspon proizvoda, obujam proizvodnje, profil kupaca, način distribucije i tržišni položaj nisu usporedivi s položajem kineskih proizvođača izvoznika. Osim toga, tvrdilo se da su kineske cijene niske jer odražavaju prednosti proizvodnje velikih količina standardnih proizvoda s obzirom na to da se radi o specijaliziranim i učinkovitim proizvođačima. Nadalje, zahtijevalo je detaljnije podatke o cijenama i obujmu proizvodnje standardnih elemenata za pričvršćivanje indijskog proizvođača. Zaključno, EFDA je priložila podatke Eurostata koji podupiru tvrdnje udruženja da bi usporedba izvoznih cijena iz NRK-a i Indije za dvije posebne oznake KN pokazala da je indijski izvoz tih proizvoda iznosio manje od 4 % u odnosu na izvoz iz NRK-a i da Indija nije vjerodostojan dobavljač tih proizvoda za izvozna tržišta.
(52)
Što se tiše primjerenosti odabira indijskog proizvođača iz analogne zemlje, to je pitanje obrazloženo u posljednjem dijelu gore navedene uvodne izjave 49. Vezano uz općenitu tvrdnju da kineske izvozne cijene odražavaju prednosti proizvodnje velikih količina, navedene tvrdnje nisu potkrijepljene dokazima ili kvantificirane na smislen način što bi pomoglo u provođenju analize u fazi revizije. Pitanje zahtjeva za dodane podatke vezane uz indijskog proizvođača navedeno je u uvodnoj izjavi 82. koja se odnosi na povjerljivost. U pogledu tvrdnje da izvoz iz Indije nije bio usporediv s izvozom iz NRK-a tijekom i nakon RIP-a, radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti, smatra se da su indijske domaće cijene bitne u skladu s Osnovnom uredbom, a ne indijske izvozne cijene. Stoga su tvrdnje EFDA-a bile neutemeljene.
(53)
Vezano uz pitanje premaza koji primjenjuje indijski proizvođač, Kineska gospodarska komora i kineski proizvođač izvoznik izrazili su sumnju i zatražili od Komisije da objasni na koji su način povjerljivi podaci dovoljan dokaz da je indijski proizvođač prodavao samo galvanizirane elemente za pričvršćivanje na domaćem tržištu. Tijekom provjere indijski je proizvođač iznio dokaze na temelju kojih je Komisija zaključila da su standardni elementi za pričvršćivanje prodavani na domaćem tržištu bili galvanizirani, u skladu s vrstom premaza „A” izvornog PCN-a. Komisija u tim okolnostima smatra da su dokazi dodani u spis dovoljni za zaključak da su standardni elementi za pričvršćivanje prodavani na domaćem tržištu galvanizirani. U tom pogledu izvršena je prilagodba razlike u kromu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81. u nastavku.
2.5. Dodatni podaci zatraženi nakon obavijesti o objavi podataka od 5. srpnja 2012.
(54)
Neki su proizvođači izvoznici zatražili dodatna obrazloženja i podatke da bi mogli podnijeti mogući zahtjev za prilagodbu vlastite dampinške marže kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, na temelju sljedećih razmatranja:
(a)
svojstava korištenih „vrsta proizvoda” (oznake KN, razred čvrstoće, standardni nasuprot posebnih dijelova) radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti;
(b)
dodatnih podataka vezanih uz svojstva proizvoda koje prodaje indijski proizvođač korištenih za utvrđivanje uobičajene vrijednosti;
(c)
obrazloženja vezanih uz razloge zbog koji preostala svojstva izvornog PCN-a nisu korištena; i
(d)
prilagodba potrebnih za razlikovanje fizičkih svojstava.
(55)
Vezano uz gore navedenu točku (a), kako je izneseno u obavijesti od 30. svibnja 2012., razred čvrstoće elemenata za pričvršćivanje koje prodaje indijski proizvođač koji surađuje bio je pokazatelj čvrstoće sadržan u PCN-u navedenom u upitniku koji je poslan svim strankama. Razred čvrstoće utvrđen je na temelju jednakog elementa PCN-a indijskog proizvođača na popisima prodaje provjerenima tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta.
(56)
Razlika između posebnih i standardnih elemenata za pričvršćivanje objašnjena je u uvodnoj izjavi 54. Konačne uredbe. „Posebni” elementi za pričvršćivanje su oni proizvedeni prema nacrtima kupaca. „Standardni” elementi za pričvršćivanje su oni proizvedeni za zalihe i ne prema specifikacijama posebnog kupca. Potreba za razlikovanjem između standardnih i posebnih elemenata za pričvršćivanje koje proizvodi indijski proizvođač koji surađuje u potpunosti je priznata i kako je navedeno u uvodnim izjavama 51. i 54. Konačne uredbe, izvršena je usporedba između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti kineskih proizvođača izvoznika u uzorku među elementima za pričvršćivanje „standardne” vrste.
(57)
Što se tiče pitanja navedenih u točki (b), zbog povjerljivosti nije moguće otkriti točne vrste modela vijaka i svornjaka koje prodaje indijski proizvođač. Međutim, kako je gore navedeno, usporedba je izvršena na temelju težine unutar jednake kategorije standardnih ili posebnih elemenata za pričvršćivanje i unutar jednakog razreda čvrstoće određenog PCN-om.
(58)
Nastavno na pitanja iznesena u točki (b), nekoliko je zainteresiranih stranaka zatražilo dodatne podatke koji se odnose na premaz. Podaci iz početnog ispitnog postupka dodatno su analizirani i to je pokazalo da je proizvod koji je na indijskom domaćem tržištu prodavan kao „standardni” imao osnovni premaz, odnosno da je bio galvaniziran. Ti su podaci izneseni tijekom rasprave koje su zatražile zainteresirane stranke te su ponovno izneseni zainteresiranim strankama koje su zatražile navedene podatke, a također su dodani i u spis da bi ih zainteresirane stranke mogle proučiti.
(59)
Dva su proizvođača izvoznika u uzorku zatražila dodatne podatke vezane uz prilagodbu korištenja kroma u premazu. Podaci o prodaji koje je iznio indijski proizvođač koji surađuje dodatno su analizirani što je dovelo do prilagodbe uobičajene vrijednosti vezano uz razliku u kromu kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 81. u nastavku. Navedena su dva proizvođača izvoznika zatražila dodatna obrazloženja vezana uz način utvrđivanja profitabilnosti domaće prodaje indijskog proizvođača koji surađuje; jesu li troškovi proizvodnje navedeni na temelju PCN-a ili korištenjem prosječnih troškova; i je li uobičajena vrijednost uključivala prodaju bilo kojim povezanim trgovačkim društvima.
(60)
Svi odgovarajući podaci vezani uz uobičajenu vrijednost navedeni su u uvodnoj izjavi 94. Konačne uredbe. Također je navedeno da je korištena samo domaća prodaja nepovezanim trgovačkim društvima.
(61)
Navedena dva proizvođača izvoznika kasnije su tvrdili da imaju ozbiljne sumnje jesu li ispitivanja profitabilnosti i reprezentativnosti provedena na ispravan način. Proizvođači izvoznici su, vezano uz ispitivanja reprezentativnosti, sumnjali da su količine domaće prodaje indijskog proizvođača bile iznad 5 % njihove izvozne prodaje po revidiranoj skupini proizvoda. Što se tiče ispitivanja reprezentativnosti, utvrđeno je da je, u slučajevima u kojima za konkretnu vrstu proizvoda prilikom ispitivanja nije postignut iznos od 5 %, domaća prodaja svejedno bila dovoljne veličine za odgovarajuću usporedbu. Vezano uz ispitivanje profitabilnosti, potvrđeno je da je ono izvršeno na temelju vrste proizvoda.
(62)
U pogledu pitanja navedenih pod točkom (c), odnosno pitanja zašto cijeli kontrolni broj proizvoda (PCN) korišten za usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom, tijekom ispitnog postupka postalo je očito da cijeli kontrolni broj proizvoda (PCN) ne bi bio pouzdan pokazatelj. Najprije zbog toga što ni kineska niti indijska tijela ne razlikuju između 10 oznaka KN korištenih za definiranje odnosnog proizvoda kao što to čine tijela EU-a. Zatim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 48. Konačne uredbe, čitav je niz stranaka tvrdio da su elementi za pričvršćivanje koje proizvode kineski proizvođači izvoznici standardni proizvodi (raspona razreda otpora uglavnom između 4,8 i 8,8), koji nisu imali nikakva posebna svojstva vezana uz sirovinu, otpor, premaz ili aspekte vezane uz certificiranje/sigurnost; koji su namijenjeni nižim klasama proizvoda (neprofesionalno korištenje i opća distribucija) u usporedbi s primjenama visoke klase; i nisu ispunjavali stroge zahtjeve posebnih krajnjih korisnika poput automobilske, kemijske ili svemirske industrije.
(63)
U smislu pitanja navedenih pod točkom (d), elementi „sljedivosti”, ISO norma 9000, jedinica stupnja pogreške i ostali kriteriji poput „tvrdoće, savijanja, čvrstoće, žilavosti i koeficijenta trenja” koje su postavila dva druga proizvođača izvoznika nisu se mogli prihvatiti jer odnosna trgovačka društva nisu pokazala na koji način navedeni elementi utječu na usporedivost cijena između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene.
(64)
U nedostatku bilo kakvih posebnih podataka koji se odnose na pomanjkanje usporedivosti, kako se tvrdilo uz preporuke koje su iznijele zainteresirane stranke tijekom početnog ispitnog postupka, i s obzirom na ograničenu količinu dodatnih podataka vezanih uz ostala tehnička svojstva poput premaza, u početnom je ispitnom postupku zaključeno da glavni čimbenici i razlike koje su istaknule zainteresirane stranke, posebno standardnih nasuprot posebnih elemenata za pričvršćivanje i razreda čvrstoće, čine dovoljnu osnovu za usporedbu uobičajene vrijednosti i izvoznih cijena.
2.6. Dodatna objava podataka vezanih uz uobičajenu vrijednost od 11. srpnja 2012.
(65)
Komisija je 11. srpnja 2012. dalje otkrila ponovno razvrstavanje uobičajene vrijednosti kako je gore navedeno i svoj predloženi ponovni izračun dampinških marži na temelju prethodno navedenog te je zatražila iznošenje komentara.
(66)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., indijski je proizvođač u prvotnom podnesku iznio popis domaće prodaje („DMSAL”), bez PCN-ova. Jedina identifikacijska oznaka svake prodaje bila je oznaka artikla, interna oznaka za svaki proizvod, zajedno s opisom proizvoda, poput:
M8X1,25X16 VIJAK PRIRUBNICE
(67)
Kako je obrazloženo u uvodnim izjavama od 48. do 57. Konačne uredbe, indijsko trgovačko društvo podijelilo je svoju domaću prodaju na standardne i posebne elemente za pričvršćivanje na temelju razlika navedenih u uvodnoj izjavi 77. Posljedično je DMSAL podnio dva spisa, „Standardni popis domaće prodaje” i „Posebni popis domaće prodaje”. Navedena se prodaja nije mogla utvrditi ni kao standardna niti kao posebna jer je isključena iz daljnjeg izračuna uobičajene vrijednosti.
(68)
Tijekom ispitnog postupka također je postalo jasno da je za utvrđivanje uobičajene vrijednosti potreban razred čvrstoće elementa za pričvršćivanje. Indijsko trgovačko društvo utvrdilo je razred čvrstoće za pojedine stavke spisa „Standardni popis domaće prodaje” i „Posebni popis domaće prodaje”, predloženih u obliku stupca „Stupanj” u kojem je razred čvrstoće naznačen na sljedeći način:
Opis
Stupanj
M8X1,25X16 VIJAK PRIRUBNICE
8,8
(69)
Početna uobičajena vrijednost izračunana je na toj osnovi, koristeći podjelu na standardne/posebne elemente i razred čvrstoće, kako je navedeno u prvoj objavi revizije provedbe 30. svibnja 2012.
(70)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 54., neki su proizvođači izvoznici tražili dodatna obrazloženja pozivajući se na nedostatak usporedbe na temelju premaza, promjera i dužine elementa za pričvršćivanje te su tvrdile da bi to moglo utjecati na prvotno izračunanu razinu uobičajene vrijednosti.
(71)
U nedostatku PCN-a, analiziran je opisni tekst koji se odnosi na svaku transakciju (nakog zajedničkog svrstavanja transakcija s istim opisnim tekstom) da bi se utvrdili promjer i dužina prodanog elementa za pričvršćivanje. U gore navedenom primjeru M8 je promjer, a 16 označava dužinu. Stoga se o tom slučaju radi o opisu vijka promjera 8 mm i dužine 16 mm. 1,25 označava širinu navoja koja nije korištena za razvrstavanje dotičnog proizvoda.
(72)
PCN koji koriste kineski proizvođači izvoznici drukčije prikazuje ovaj podatak. U primjeru vijka bi za promjer i dužinu bilo naznačeno „080016”.
(73)
Da bi se osigurala podudarnost između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, Komisija je podijelila promjer i dužinu u tri jednake skupine, kako je navedeno u drugom pismu o objavi od 5. srpnja 2012.:
Pokazatelj
Promjer
Dužina
Mali
M4 do M10
0 do 100 mm
Srednji
M12 do M20
100 do 200 mm
Veliki
M22 do M30
200 do 300 mm
(74)
Mala količina prodaje indijskog proizvođača nije bio svrstana unutar navedenih raspona i zato nije korištena za izračun uobičajene vrijednosti. Gore opisani vijak bi bio označen revidiranim PCN-om „GSS” = razreda čvrstoće 8,8; malog promjera; male dužine.
(75)
Iz prethodno navedenog primjera bilo je očito da opisni tekst koji se odnosi na proizvod ne uključuje podatke o premazu koji koristi indijski domaći proizvođač. Spis o ispitnom postupku provjeren je da bi se utvrdilo postoje li dokazi o tome koju je vrstu premaza, ako uopće, koristio indijski proizvođač kod prodaje standardnih elemenata za pričvršćivanje na svom domaćem tržištu. Povjerljivi dokazi u spisu, provjereni u poslovnim prostorijama indijskog proizvođača, pokazali su korištenje galvanizacije (PCN vrsta A) kod standardnih elemenata za pričvršćivanje na domaćem tržištu i to je izneseno svim strankama 5. srpnja 2012.
2.7. Komentari na obavijest o objavi podataka od 11. srpnja 2012.
(76)
Nekoliko je proizvođača izvoznika odgovorilo na gore navedenu objavu. U skladu sa zahtjevima tih proizvođača izvoznika, održana je rasprava koju je vodio službenik za saslušanje Opće uprave za trgovinu da bi se nastavio dijalog s Komisijom i raspravila pitanja koja su iznijeli. Proizvođači izvoznici su posebno istaknuli sljedeće:
(a)
metodologiju kojom je indijski proizvođač podijelio domaću prodaju na standardnu i posebnu;
(b)
u slučaju da su određeni elementi za pričvršćivanje prodani automobilskoj industriji bili smatrani standardnim elementima za pričvršćivanje, „važna prilagodba” bila bi opravdana;
(c)
prilagodbe uobičajene vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) za posredne poreze koji su rezultat uvoza žičane šipke u Indiju;
(d)
prisutnost kroma VI u premazu standardnih elemenata za pričvršćivanje;
(e)
metodologiju kojom se Komisija služi kad za posebnu izvoznu transakciju ne postoji odgovarajuća domaća prodaja; i
(f)
objavu oznaka proizvoda domaće prodaje indijskog proizvođača.
(77)
Vezano uz gore navedenu točku (a), indijski je proizvođač podijelio svoju domaću prodaju na standardnu i posebnu uzimajući u obzir da su elementi za pričvršćivanje proizvedeni na temelju nacrta kupaca posebni elementi za pričvršćivanje, dok se ostala prodaja odnosi na standardne elemente za pričvršćivanje, odnosno na elemente koji nisu proizvedeni na temelju posebnog ili nacrta kupca.
(78)
Što se tiče prethodno navedene točke (b) i kako je navedeno u obavijesti za spis od 13. srpnja 2012. poslane navedenim zainteresiranim strankama nakon rasprave održane 11. srpnja 2012., Komisija je potvrdila da se u nedostatku imena kupaca, kako je gore spomenuto, poziva na prethodno navedenu uvodnu izjavu 47. Osim toga, Komisija napominje da, prema Europskom udruženju proizvođača elemenata za pričvršćivanje, „u Europi, kad kupac, posebno iz automobilskog sektora, naruči element za pričvršćivanje proizveden u skladu s nacrtom, koji u potpunosti zadovoljava međunarodne norme (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), proizvođač elemenata za pričvršćivanje taj proizvod u svakom slučaju smatra „posebnim” proizvodom i posljedično tome ga, unutar internog razvrstavanja proizvoda društva, označava kao „posebni”… to je način na koji posluju svi proizvođači elemenata za pričvršćivanje diljem svijeta i u Indiji”. Komisija je, stoga, uvjerena da standardni elementi za pričvršćivanje namijenjeni automobilskoj industriji nisu bili uključeni u popis standardnih elemenata za pričvršćivanje početnog ispitnog postupka. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(79)
Vezano uz gore navedenu točku (c), proizvođači izvoznici su tijekom rasprave upozorili na pitanje prilagodbe u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) Osnovne uredbe, vezano uz pristojbe na uvoz žičane šipke u Indiju koje su uključene u uobičajenu vrijednosti, a ne na izvoznu cijenu iz Kine. Kineska trgovačka društva u uzorku tijekom početnog ispitnog postupka kupovala su žičanu šipku proizvedenu u Kini.
(80)
Sirovina koju je uvozio indijski proizvođač podlijegala je osnovnoj carinskoj pristojbi (5 % oporezive vrijednosti) i porezu na carinsko obrazovanje (3 % vrijednosti osnovne carinske pristojbe uz dodatak iznosa kompenzacijske pristojbe). Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) Osnovne uredbe, takva je prilagodba posrednih poreza opravdana ako se uvozna davanja koje snosi istovjetni proizvod i materijal koji je fizički uključen u proizvod, kod namjere za potrošnju na domaćem tržištu, ne naplate ili vrate kad se istovjetni proizvod izveze u Europsku uniju. U nedostatku tvrdnje i dokaza da bi izvoz gore navedenih proizvođača izvoznika u EU imao koristi od nenaplate ili povrata uvoznih davanja na uvoz sirovina (žičane šipke), tvrdnja se mora odbaciti. Nadalje, takva prilagodba nije inače dostupna kad dotični proizvođač izvoznik, kao što je to slučaj u ovoj reviziji, dobavlja svu sirovinu od domaćih dobavljača zbog čega nema uvoznih davanja.
(81)
Što se tiče gore navedene točke (d), dokazi u spisu o početnom ispitnom postupku pokazali su da je uobičajeni premaz na standardnim elementima za pričvršćivanje prodavanima na indijskom domaćem tržištu sadržavao krom Cr3, što odgovara definiciji PCN-a da krom VI nije dodan u premaz. Dampinške su marže ponovno izračunane pomoću najskuplje vrste premaza od kroma na strani izvoza, bez prilagodbe izvozne cijene. Dva su proizvođača izvoznika tvrdila da su se podaci vezani uz premaz odnosili na sadašnju situaciju, a ne na situaciju tijekom RIP-a. To nije točno. Tijekom provjere u tijeku početnog ispitnog postupka primljeni su provjereni dokazi da su svi standardni elementi za pričvršćivanje prodavani na domaćem tržištu u Indiji bili galvanizirani tijekom početnog RIP-a.
(82)
U odnosu na gore navedenu točku (e), potvrđuje se da su dampinške marže izračunane na osnovi da, u slučaju kad nije bilo odgovarajuće prodaje, izvozna transakcija bila bi isključena iz izračuna dampinga. Neke su stranke tvrdile da nije bilo osnove za isključivanje određenih izvoznih transakcija pri izračunu dampinške marže. Međutim, kod svih kineskih proizvođača izvoznika u uzorku utvrđeno je znatno podudaranje između domaće prodaje i izvozne prodaje da bi se utvrdilo pošteno zastupanje prodaje raznih stranaka.
(83)
Vezano uz gore navedenu točku (f), Kineska gospodarska komora i kineski izvoznik tvrdili su da indijski proizvođač nije iznio dobar razlog zbog kojeg Komisiji nije dozvolio objavu posebnih podataka vezanih uz oznake proizvoda njegove domaće prodaje. Komisija je, pridržavajući se pravila o povjerljivosti, iznijela što je više podataka mogla, kroz čitav niz obavijesti dodanih u spis, obavijesti koja je stavljena na raspolaganje svim zainteresiranim strankama, i rasprava odobrenih Kineskoj gospodarskoj komori i svim kineskim izvoznicima koji su ih zatražili. Vezano uz zahtjev za objavu oznaka proizvoda indijskog proizvođača, objava tih podataka omogućit će ostalim strankama da s odgovarajućom preciznošću izračunaju domaće cijene indijskog proizvođača što valja izbjeći na osnovi zaštite povjerljivih poslovnih podataka. Neuspjeh pri zaštiti povjerljivih podataka mogao bi Komisiju izložiti mogućim tužbama za naknadu štete i obeshrabriti trgovačka društva u analognim zemljama čija je suradnja dobrovoljna da nastave surađivati u ispitnim postupcima. Ova je tvrdnja, stoga, odbačena.
2.8. Prilagodbe metodologije korištene u Konačnoj uredbi pri izračunu uobičajene vrijednosti
(84)
U pogledu izjava kineskih proizvođača izvoznika tijekom ove revizije vezanih uz definiranje vrsta proizvoda pri izračunu uobičajene vrijednosti iz Indije, navodeći da su, osim razlike između standardnih i posebnih elemenata i razreda čvrstoće, važni i elementi koji se odnose na promjer, dužinu i premaz, te uzimajući u obzir rasprave i dijalog u prisutnosti službenika za saslušanje, podaci indijskog proizvođača ponovno su ispitani.
(85)
Nakon ponovnog ispitivanja Komisija je mogla utvrditi promjer i dužinu elemenata za pričvršćivanje prodavanih na indijskom domaćem tržištu. Da bi se omogućila poštena usporedba između tih elemenata za pričvršćivanje i onih izvezenih iz NRK-a, i promjer i dužina su podijeljeni na raspone te je izračunana uobičajena vrijednost za svaki raspon. To je detaljno obrazloženo u dvije obavijesti od 5. i 11. srpnja 2012. koje su stavljene na raspolaganje svim zainteresiranim strankama. Sažimanjem raspona da bi se razlikovalo između glavnih dimenzija proizvoda koje prodaje indijski proizvođač, ova je metodologija omogućila poštenu usporedbu s izvozom kineskih trgovačkih društava kako su zahtijevale zainteresirane stranke. Dva su proizvođača izvoznika naknadno tvrdila da nisu imali sve podatke, navodeći da je razvrstavanje proizvoda bilo nejasno i neprimjereno i da, stoga, nisu imali dovoljne podatke da bi zahtijevali prilagodbu fizičkih razlika. Međutim, osim navedenih općenitih izjava, dva proizvođača izvoznika nisu iznijeli valjane, alternativne prijedloge ni utemeljene dokaze. Tvrdnja je, stoga, odbačena.
(86)
Udruženje europskih distributera (EFDA) tvrdilo je da korištenje promjera i dužine ne odražava stvarnu situaciju i predložilo alternativu koja povezuje dva kriterija da bi se, prema njihovom mišljenju, izbjeglo ispuštanje određenih proizvoda, no ovaj alternativni pristup nije potkrijepilo dokazima. Razvrstavanje koje je predložila Komisija nije isključivalo nijednu vrstu proizvoda (obuhvaćene su sve moguće kombinacije promjera i dužine) i, stoga, ova tvrdnja nije dodatno ispitana.
(87)
Utvrđeno je da su svi prodavani standardni elementi za pričvršćivanje galvanizirani i uobičajena je vrijednost izračunana ne temelju premaza koji odgovara oznaci PCN „A”. U slučaju kad kineski proizvođač izvoznik u uzorku nije izvozio elemente za pričvršćivanje vrste premaza A, korištena je najbliža vrsta premaza bez ikakve prilagodbe izvozne cijene.
(88)
Podaci o razredu čvrstoće i podjela na standardne i posebne elemente ostali su nepromijenjeni.
(89)
Dva proizvođača izvoznika tražili su od službenika za saslušanje Opće uprave za trgovinu da ispita povjerljive podatke indijskog analognog proizvođača i osigura jamstva vezana uz povjerljivu prirodu njegove domaće prodaje, te se posveti rješavanju pitanja premaza standardnih elemenata za pričvršćivanje, prisutnosti kroma u premazu i dobivanja podataka vezanih uz promjer i dužinu standardnih elemenata za pričvršćivanje. Službenik za saslušanje, nakon ispitivanja povjerljivih podataka indijskog analognog proizvođača, obrazložio je odgovore na pitanja dvaju proizvođača izvoznika. Izvješće službenika za saslušanje dodano je u spis da bi ga zainteresirane stranke mogle proučiti.
(90)
Usprkos gore navedenim dodatnim podacima, obrazloženjima, održanim raspravama i dijalogu, neke su stranke i dalje tvrdile da nisu imale dovoljno podataka da bi mogle zahtijevati prilagodbu potrebnu za poštenu usporedbu. Komisija je strankama osigurala čitav niz podataka vezanih uz skupine proizvoda koje su bile korištene za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, u skladu sa zahtjevom Prizivnog tijela (7). Osim toga, tijekom produljenog razdoblja od 30. svibnja do 19. srpnja 2012., Komisija je osigurala podatke i odgovorila na sva pitanja svih stranaka. Štoviše, svim je strankama odobreno dodatno razdoblje od 20 dana za iznošenje komentara vezanih uz konačnu objavu.
(91)
Iste su stranke tvrdile da je, suprotno izvješću Prizivnog tijela, Komisija odbila iznijeti podatke o posebnim proizvodima indijskog proizvođača koji su korišteni pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti bez navođenja dobrog razloga. Članak 6.5. Antidampinškog sporazuma propisuje da tijela koja provode ispitni postupak podatke koji su povjerljivi ili su izneseni na povjerljivoj osnovi moraju tretiraju kao takve. U ovom primjeru, indijski je proizvođač iznio podatke o vrstama proizvoda prodavanih na domaćem tržištu na povjerljivoj osnovi i trgovačko je društvo obnovilo svoj zahtjev za povjerljivim tretmanom upućenim Komisiji, navodeći da i dalje smatra da su podaci strogo povjerljivi kako je navedeno u uvodnoj izjavi 82. Navedene su stranke također tvrdile da Komisija nije iznijela suvisao nepovjerljiv sažetak podataka koje je priložio indijski proizvođač kako se zahtijeva u izvješćima. Međutim, u daljnjem procesu dijaloga i kako je navedeno u prethodnim uvodnim izjavama, Komisija je zainteresiranim strankama otkrila sve odgovarajuće podatke unutar ograničenja povjerljivosti koji se odnose na indijskog proizvođača kako bi mogle braniti svoj interese.
2.9. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u NRK-u, uobičajena vrijednost, izvozne cijene, usporedba
(92)
Uobičajena je vrijednost izračunana i uspoređena s izvoznom cijenom kako je prethodno navedeno. Prilagodbe izvozne cijene izvršene su da bi se uklonila razlika u cijeni u primjerima dodavanja kroma VI u premaz dotičnih elemenata za pričvršćivanje. Njihova međusobna usporedba izvršena je na temelju franko tvornica, kao u početnom ispitnom postupku.
2.10. Zahtjevi za prilagodbe na temelju svojstava proizvoda
(93)
Jedan je proizvođač izvoznik zahtijevao prilagodbu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) Osnovne uredbe za fizičke razlike različitih vrsta (vijci sa šesterokutnom glavom, vijci za drvo, svornjaci itd.) dotičnog proizvoda. S obzirom na to da dotični proizvođač izvoznik, zbog povjerljivosti, nema pristup svim podacima uobičajene vrijednosti, trgovačko se društvo oslanjalo na vlastite izvozne cijene da bi pokazalo u kojoj se mjeri cijene razlikuju između svake vrste elementa za pričvršćivanje.
(94)
U početnom je ispitnom postupku usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena na temelju razlikovanja između standardnih i posebnih vrsta elemenata za pričvršćivanje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 102. Konačne uredbe, te kroz utvrđivanje razreda čvrstoće. U ovom primjeru nisu korišteni svi kontrolni brojevi proizvoda (PCN) jer proizvođač u analognoj zemlji nije iznio podatke razvrstane na osnovi PCN-a kako je zahtijevano. Jedan od elemenata prvotnog PCN-a bio je usmjeren na utvrđivanje različitih vrsta elemenata za pričvršćivanje u skladu s oznakom KN koja im je pripisana. S obzirom na to da ove podatke nije iznio indijski proizvođač, navedeni se element nije koristio pri uspoređivanju u početnom ispitnom postupku.
(95)
Podaci koje je priložio proizvođač izvoznik pokazivali su da možda postoje temelji za prilagodbu razlika između različitih vrsta elemenata za pričvršćivanje. Međutim, predložena metodologija nije se smatrala primjerenom jer trgovačko društvo nije navelo precizne podatke o vrsti proizvoda u skladu s oznakom KN, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., kako je prvotno zahtijevano. Kao alternativa izvršeno je ispitivanje razlike u cijenama industrije Unije na tržištu Unije da bi se utvrdilo jesu li postojale razlike u cijenama između različitih vrsta elemenata za pričvršćivanje. Podaci koje je iznijela industrija Unije u potpunosti su sadržavali PCN kako je prvotno zahtijevano. Navedeno je ispitivanje potvrdilo da se cijene na tržištu EU-a razlikuju ovisno o vrsti elementa za pričvršćivanje. Na toj se osnovi smatralo primjerenim prilagoditi uobičajene vrijednosti tako da odražavaju te razlike. Kao temelj prilagodbe, prosječna cijena prodaje industrije Unije na tržištu Unije ocijenjena je kao „1” i svim je individualnim vrstama dana vlastiti individualna vrijednost ovisno o cjenovnom odnosu s prosječnom cijenom. Te su vrijednosti zatim primijenjene na uobičajenu vrijednost korištenu u usporedbi sa svakom vrstom koju je izvozio proizvođač izvoznik.
(96)
Zbog toga što su ove prilagodbe izvršene na temelju tržišne vrijednosti razlika između fizičkih svojstava na tržištu EU-a, smatralo se primjerenim napraviti slične prilagodbe pri izračunu dampinških marži svih proizvođača izvoznika.
(97)
Nakon objave dokumenta o općoj objavi, CCME i kineski izvoznik tvrdili su da Komisija i dalje krši članke 2.4., 6.2. i 6.4. Antidampinškog sporazuma WTO-a time što ne iznosi pravovremene podatke na temelju kojih su izvozna cijena i uobičajena vrijednost uspoređeni te su pozvali Komisiju da iznese opsežne podatke vezane uz uobičajenu vrijednost korištenih vrsta proizvoda time ispuni svoju obvezu i kineskim proizvođačima izvoznicima osigura priliku da brane svoje interese, iznesu svoj slučaj temeljen na poznavanju svih podataka i osiguraju poštenu usporedbu između izvoznih cijena i uobičajene vrijednosti. Navedene su stranke, stoga, tražile od Komisije da ponovno preispita sljedeće:
(a)
potpunu objavu vrsta proizvoda uobičajene vrijednosti;
(b)
osiguranje da se standardni elementi za pričvršćivanje koje proizvode kineski proizvođači izvoznici ne uspoređuju s elementima za pričvršćivanje koje proizvodi analogni proizvođač u svrhu korištenja u proizvodima visoke tehnologije;
(c)
osigura dokaze o tome kako utemeljiti zahtjeve za prilagodbe;
(d)
osigura podatke o tome kako se određene prilagodbe vrše; i
(e)
obvezu EU-a da ne zanemari nijednu izvoznu transakciju.
(98)
Vezano uz točku (a), u pogledu podataka dostupnih putem obavijesti od 30. svibnja, 11. srpnja i 13. srpnja 2012., dokument o općoj objavi poslan 31. srpnja 2012. i posebno uvodne izjave od 77. do 96., i rasprave održane u tijeku procesa savjetovanja, smatralo se da su svi podaci, koji su se mogli otkriti u okviru ograničenja zahtjeva povjerljivosti, stavljeni na raspolaganje zainteresiranim strankama.
(99)
Što se tiče točke (b) i potrebe da se osigura da se standardni elementi za pričvršćivanje koje proizvode kineski proizvođači izvoznici ne uspoređuju s elementima za pričvršćivanje koje proizvodi analogni proizvođač za korištenje na razini visoke tehnologije, to je pitanje riješeno u gore navedenoj uvodnoj izjavi 78. U nedostatku bilo kakvih novih dokaza i s obzirom na to da su navedene stranke o mogućoj prisutnosti elemenata za pričvršćivanje namijenjenih za korištenje na razini visoke tehnologije, osim u automobilskoj industriji, samo nagađale, Komisija smatra da su podaci koji se nalaze u spisu dovoljno pouzdani da su se za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, koja se koristi za usporedbu s izvoznim cijenama navedenog kineskog izvoznika, koristili samo standardni elementi za pričvršćivanje.
(100)
Vezano uz točku (c) i tvrdnje prema kojima Komisija nije iznijela podatke o načinu na koji bi kineski proizvođači izvoznici mogli potkrijepiti zahtjeve za prilagodbe vezano uz elemente „sljedivosti”, ISO norme 9000, jedinice stupnja pogreške i ostale kriterije poput „tvrdoće, savijanja, čvrstoće, žilavosti, koeficijenta trenja” (vidjeti gore navedenu uvodnu izjavu 63.) i pristojbe na troškove uvoza (vidjeti prethodno navedene uvodne izjave 79. i 80.), Komisija napominje sljedeće: Najprije podsjeća da su te elemente stranke istaknule bez da su iznijele ikakve dodatne detalje. Tijekom rasprave koju je 11. srpnja 2012. održao službenik za saslušanje, Komisija je pozvala stranke da iznesu dodatne podatke vezane uz gore navedena pitanja, no dodatni podaci nisu podneseni. Što se tiče zahtjeva za prilagodbe izvoznih cijena uzimajući u obzir pristojbe na uvoz žičane šipke u Indiju i, općenito, jeftiniji pristup sirovinama za kineske proizvođače izvoznike, Komisija je u uvodnoj izjavi 80. detaljno obrazložila razlog zbog kojeg ta prilagodba ne može biti prihvaćena. Štoviše, kako je određeno uvodnom izjavom 63. izvorne Uredbe, trošak glavne sirovine, čelične žičane šipke, nije u dovoljnoj mjeri odražavao tržišne vrijednosti. Utvrđeno je da su cijene čeličnih žičanih šipki naplaćene na domaćem tržištu bile znatno niže od onih naplaćenih na ostalim tržištima. Stoga se te iskrivljene cijene ne mogu koristiti kao osnova za prilagodbu kako su navedene stranke zahtijevale. U tom okolnostima Komisija ne vidjeti koje bi dodatne podatke, u pogledu Kineske gospodarske komore i proizvođača izvoznika, mogla iznijeti da bi dodatno utemeljila ova dva zahtjeva za prilagodbe.
(101)
Što se tiče točke (d), podsjeća se da su podaci vezani uz „vrste uobičajene vrijednosti proizvođača iz EU-a i njihove razine cijena, kao i učinak na rezultirajuće prilagodbe vrsta uobičajene vrijednosti analognog proizvođača” povjerljivi te se ne mogu otkriti. Kineska gospodarska komora i jedan kineski proizvođač izvoznik zahtijevali su dodatna obrazloženja vezana uz način na koji su izvršene prilagodbe razlike u cijeni premaza. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 92., valja napomenuti da je Komisija u posebnom dokumentu o objavi navela koje su izvezene vrste proizvoda prilagođene i time omogućila dotičnim strankama da shvate na koji je način prilagodba izvršena.
(102)
U pogledu točke (e) i navodne potrebe da se pri izračunu dampinga u obzir uzmu sve usporedive izvozne transakcije da bi se osigurala poštena usporedba cijena u skladu s člankom 2.4.2. Antidampinškog sporazuma WTO-a, Komisija napominje da uredno poštuje zahtjev i prijedloge navedenih stranaka da se prilagodi uobičajena vrijednost koja se koristi za utvrđivanje dampinških marža. Korištena metodologija objašnjena je u prethodno navedenim uvodnim izjavama od 93. do 96., a razlozi za izražavanje iznosa dampinga kao postotka tih izvoznih transakcija, korišteni pri izračunu dampinga, navedeni u uvodnim izjavama 107. i 108. u nastavku u potpunosti su sukladni članku 2.4.2. Antidampinškog sporazuma WTO-a koji se odnosi na usporedive izvozne transakcije. U tom su primjeru za usporedbu korištene sve usporedive transakcije (prema vrstama proizvoda). Stoga je bilo primjereno izraziti iznos dampinga kao postotak tih izvoznih transakcija korištenih pri izračunu iznosa dampinga.
(103)
Nakon opće objave, dva su kineska proizvođača izvoznika ponovila da bi prilagodbe trebale biti izvršene za navodne razlike u učinkovitosti potrošnje sirovine i jednostavnijem pristupu sirovini, učinkovitijoj potrošnji električne energije i nižoj produktivnosti po zaposleniku. Podsjeća se da nijednom kineskom proizvođaču izvozniku tijekom početnog ispitnog postupka nije odobren MET i da se njihova struktura troška ne može smatrati odrazom tržišnih vrijednosti koje se mogu koristiti kao osnova za prilagodbe, posebno vezano uz pristup sirovinama. Osim toga, valja napomenuti da je utvrđeno da su proizvodni procesi u NRK-u usporedivi s procesima indijskog proizvođača i da su navodne razlike izrazito male. U tom je slučaju utvrđeno da indijski proizvođač konkurira mnogim drugim proizvođačima na indijskom domaćem tržištu i smatra se da su njegove cijene u potpunosti odražavale situaciju na domaćem tržištu. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 41., u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti, koristi se nadomjestak troškova i cijena proizvođača iz zemalja s funkcionalnim tržišnim gospodarstvom.
(104)
Ista su dva kineska proizvođača izvoznika tvrdila da se, pri sažimanju podataka vezanih uz promjer i dužinu u raspone, Komisija ne bi trebala pozivati na raspone, već bi za usporedbu trebala koristiti stvarne brojke koje se odnose na promjer i dužinu. Najprije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 70., Komisija je, nakon rasprave održane 26. lipnja 2012. s istim strankama, pristala odrediti raspon promjera i dužina da bi se u obzir uzeo učinak fizičkih svojstava na cijene. Navedene su stranke same navele pojedine moguće raspone, no Komisija je tijekom rasprave navela da bi se ti predloženi rasponi trebali revidirati da bi se osigurala podudarnost svih izvezenih vrsta s izrazito sličnim vrstama indijskog proizvođača. Kao drugo, navedene su stranke tijekom prezentacije za vrijeme rasprave održane 3. srpnja 2012. kao primjer navele da bi promjer imao mali učinak u smislu jedinične potrošnje sirovine. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
2.11. Dampinške marže
(105)
Dampinške marže utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(106)
Konačna dampinška marža, izražena kao postotak uvozne cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, za proizvođača izvoznika koji podliježe ovoj reviziji je sljedeća:
Bulten Fasteners (Kina) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Revidirane konačne dampinške marže, izražene kao postotak uvozne cijene CIF-a na granici Zajednice, neocarinjene, iznose kako slijedi:
Proizvođač izvoznik iz NRK-a
Postojeća dampinška marža (%)
Revidirana dampinška marža (%)
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Proizvođači izvoznici koji surađuju i nisu odabrani u uzorak
78,1 %
54,1 %
Sva ostala trgovačka društva
115,4 %
74,1 %
(108)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da bi pri izračunu njegove dampinške marže, ukupan iznos utvrđenog dampinga trebao bi biti izražen kao postotak ukupne vrijednosti CIF svih izvoznih transakcija, a ne kao postotak tih izvoznih transakcija korištenih pri izračunu iznosa dampinga. Suprotno bi se, prema mišljenju ovog trgovačkog društva, svelo na pretpostavku dampinga za te izvozne transakcije koje nisu korištene pri utvrđivanju dampinga.
(109)
Usporedba između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti izvršena je na temelju ponderiranog prosjeka samo za one vrste koje je izvozio kineski proizvođač izvoznik čiju odgovarajuću vrstu proizvodi i prodaje indijski proizvođač. To se smatralo najpouzdanijom osnovom za utvrđivanje razine dampinga, ako postoji, navedenog proizvođača izvoznika; pokušaj da se sve ostale izvezene vrste povežu s jako sličnim vrstama indijskog proizvođača doveo bi do netočnih nalaza. Na toj je osnovi ispravno izraziti iznos dampinga utvrđenog kao postotak tih izvoznih transakcija korištenih pri izračunu iznosa dampinga - taj se nalaz smatra reprezentativnim za sve izvezene vrste. Isti je pristup korišten pri izračunu dampinških marži ostalih proizvođača izvoznika.
3. Definicija industrije Unije
(110)
Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je ponovno ocijenila definiciju industrije Unije da bi u obzir uzela preporuke izvješća DSB-a, u kojima se navodi da EU nije postupala sukladno članku 4.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a jer je iz definicije industrije Unije isključila one proizvođače koji nisu željeli biti uključeni u uzorak te je navela da prag od 25 % iz članka 4. stavka 1. osnove Uredbe automatski predstavlja „glavni dio” ukupne proizvodnje Unije dotičnog proizvoda. U stavku 430. izvješća Prizivnog tijela izdanog 15. srpnja 2011. priznaje se da „zbog fragmentirane prirode industrije elemenata za pričvršćivanje tako nizak udio nije bio dozvoljen jer nije bilo moguće dobiti više podataka, pod uvjetom da postupak kojim je Komisija definirala industriju nije povećao materijalni rizik od poremećaja. […] ograničavajući definiciju domaće industrije na one proizvođače koji su spremni biti dio uzorka, Komisija je isključila proizvođače koji su iznosili odgovarajuće podatke.” (naglasak je dodan). Sada se u definiciju industrije Unije uključuju potonji proizvođači.
(111)
Tijekom početnog ispitnog postupka utvrđeno je da je proizvodnja proizvođača iz Unije, koji su pristali biti dijelom uzorka i u potpunosti surađivati, u početnom ispitnom postupku iznosila 27,0 % ukupne proizvodnje dotičnog proizvoda u Uniji. Stoga se smatra da navedena trgovačka društva čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(112)
Nakon zaključaka izvješća DSB-a i na temelju svih važećih podnesaka primljenih od svih proizvođača iz EU-a koji se se javili unutar roka utvrđenog u stavku 6. točki (b) podtočki i. obavijesti o pokretanju antidampinškog postupka vezanog uz uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine (8), i bez obzira na to jesu li naznačili da su voljni biti dijelom uzorka, Komisija je ponovno izračunala da je industrija Unije predstavljala 36,3 % ukupne proizvodnje dotičnog proizvoda u Uniji 2006.
(113)
Pregledavši definiciju industrije Unije Komisija je provjerila predstavlja li postotak proizvodnje elemenata za pričvršćivanje te industrije veći dio ukupne procijenjene proizvodnje u smislu članka 4.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a.
(114)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 112. Konačne uredbe, ispitni je postupak pokazao da istovjetni proizvod proizvodi veliki broj proizvođača u Uniji; procjenjuje se da se radi o više od 300 uglavnom malih i srednjih poduzeća, no uključeno je i nekoliko većih trgovačkih društava ili grupacija. U trenutku pokretanja početnog ispitnog postupka, Komisija je kontaktirala svakog od poznatih proizvođača i pozvala ih da sudjeluju u ispitnom postupku i iznesu određene podatke vezane uz njihovo poslovanje. Ni u obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj nakon pokretanja početnog ispitnog postupka ni popratnom dopisu poslanom na dan pokretanja postupka svim poznatim proizvođačima iz EU-a nije navedeno da podaci koje su podnijeli proizvođači iz EU-a koji nisu bili voljni surađivati neće biti uzeti u obzir.
(115)
Kako je navedeno, većina proizvođača elemenata za pričvršćivanje iz EU-a su mala, ako ne, mikro poduzeća (obiteljska poduzeća) koja imaju uobičajeno ograničena sredstva uključujući financijska sredstva i sredstva koja se odnose na osoblje, nisu članovi državnih ili udruženja EU-a koja bih ih mogla predstavljati tijekom ispitnog postupka i, kao što je to često slučaj s malim i srednjim poduzećima, nemaju sredstva da bi zaposlili specijalizirane odvjetnike za trgovinu i knjigovođe. Mala se trgovačka društva također izrazito brinu o zaštiti svojih povjerljivih podataka u tijeku takvih ispitnih postupaka, smatrajući ih presudnima. No bez obzira na to, javio se veliki broj proizvođača (ukupno 63 proizvođača iz EU-a) i iznio tražene podatke. Valja napomenuti da su ti proizvođači obuhvaćali mala i srednja poduzeća i veća trgovačka društva diljem EU-a. U pogledu navedenog i posebnih okolnosti ovog slučaja, ti se proizvođači, koji su predstavljali 36,3 % ukupne proizvodnje dotičnog proizvoda u EU-u, mogu smatrati glavnim udjelom ukupne industrije Unije i posljedično ih se može tretirati u smislu članka 4.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a. Štoviše, kako je navedeno, s obzirom na da to da su se najveći poznati proizvođači iz EU-a javili nakon pokretanja postupka, unutar roka utvrđenog prvotnom obavijesti o pokretanju postupka, odabrani uzorak u početnom ispitnom postupku može se smatrati reprezentativnim, čak nakon uključivanja dodatnih 18 proizvođača iz EU-a u definiciju industrije Unije.
(116)
Kineska gospodarska komora tvrdila je da se Komisija ne bi trebala ograničiti na korištenje podataka primljenih od proizvođača iz EU-a koji su se javili unutar roka navedenog u uvodnoj izjavi 112. jer su određeni proizvođači iz EU-a možda odlučili da se neće odazvati jer nisu voljni biti dijelom uzorka i stoga su znali da će njihovi odgovori biti odbačeni. Udruženje kineskih izvoznika zatražio je od Komisije da „ponovno započne cijeli proces odabira i kontaktira sve proizvođače iz EU-a bez pozivanja na činjenicu da proizvođači moraju biti voljni postati dijelom uzorka” (9). Međutim, u pogledu prethodno navedenog, smatralo se da nema potrebe ponovno započeti proces odabira konačnog uzorka jer su se najveći poznati proizvođači iz EU-a javili u fazi pokretanja postupka. Nakon objave, Kineska gospodarska komora je ponovila da ne bi trebalo isključiti mogućnost da veliki broj proizvođača jednostavno nije odgovorio na upitnik o odabiru uzoraka „upravo zato što su znali da će to što nisu voljni biti dijelom uzroka automatski rezultirati njihovim isključenjem iz domaće industrije”. Valja napomenuti da su tijekom početnog ispitnog postupka jednake argumente iznijeli kineski proizvođači izvoznici i europski uvoznici koji su se protivili postojanju pravnog interesa. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. Konačne uredbe, Komisija je kontaktirala prilično velik broj proizvođača iz Unije nakon pokretanja postupka, a samo ih je nekoliko odgovorilo. Treba napomenuti da njihovo moguće uključivanje u konačni odabir uzoraka nije spomenuto. Štoviše, mogući odabir proizvođača iz Unije u konačni uzorak bio je nevažan za njihovu odluku da se jave tijekom postupka jer je njihova odluka bila potaknuta drugim čimbenicima, poput onih navedenih u uvodnoj izjavi 115. Stoga je zahtjev upućen Komisiji vezan uz ponovno provođenje ocjene štete odbačen.
4. Stanje industrije Unije
(117)
Nakon izvješća, nalazi štete utvrđeni tijekom početnog ispitnog postupka ponovno su ispitani na razini industrije Unije kako je navedeno u uvodnoj izjavi 114., vezano uz kretanja proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta prodaje, jediničnih cijena, tržišnog udjela, zaposlenosti i produktivnosti, odnosno, na temelju podataka sakupljenih od šest proizvođača u uzorku i dodatnih 57 proizvođača koji sada čine dio industrije Unije. Uzimajući u obzir ostale čimbenike štete utvrđene za industriju EU-a u uzorku, s obzirom na to da su podaci o zalihama, profitabilnosti, novčanom toku, ulaganjima, povratu ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala i plaćama dobiveni od provjerenih odgovora šest proizvođača u uzorku na upitnik, nalazi u ovoj reviziji se potvrđuju.
4.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(118)
Razvoj proizvodnje, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta za industriju Unije temeljen na svim dostupnim podacima (vidjeti uvodnu izjavu 112.) bio je sljedeći:
Ukupna industrija Unije
2003.
2004.
2005.
2006.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indeks
100
107
100
106
110
Proizvodni kapacitet (u tonama)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indeks
100
102
105
107
110
Iskorištenost kapaciteta (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Usprkos znatnom povećanju potražnje od 29 % između 2004. i RIP-a, obujam proizvodnje industrije Unije mijenjao se tijekom razmatranog razdoblja i bio je 9 % viši tijekom RIP-a u usporedbi s 2003., pri čemu je tijekom početnog ispitnog postupka iznosio 6 %, odnosno bio je znatno manji od povećanja potražnje od 29 %.
(120)
Što se tiče proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta, potvrđeni su zaključci početnog ispitnog postupka, iako na temelju drukčijeg niza podataka (vidjeti uvodne izjave od 130. do 133. Konačne uredbe).
4.2. Prodaja, tržišni udio, rast i prosječne jedinične cijene u Uniji
(121)
Brojke u nastavku predstavljaju prodaju industrije Unije nezavisnim kupcima u Uniji na temelju (u smislu obujma i vrijednosti) svih dostupnih podataka:
Ukupna industrija Unije
2003.
2004.
2005.
2006.
RIP
Prodaja industrije Unije u Uniji (u tisućama eura)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indeks
100
106
111
121
130
Prodaja industrije Unije u Uniji (u tonama)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indeks
100
111
105
114
114
Jedinična prodajna cijena industrije Unije u Uniji (u eurima po toni)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indeks
100
96
106
106
114
Tržišni udio industrije Unije (%)
Nije dostupno
28 %
27 %
24 %
22 %
Indeks
Nije dostupno
100
96
86
80
(122)
Revidirani podaci navedeni u prethodnoj tablici potvrđuju nalaze navedene u uvodnim izjavama od 137. do 140. Konačne uredbe jer su sva kretanja štete potvrđena. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, umjesto za 12 % utvrđenih u početnom ispitnom postupku, i za 30 % u vrijednosti umjesto za 21 %. Kretanja su se pokazala jako sličnima kao u početnom ispitnom postupku. Isti pad obujma prodaje između 2004. i 2005. potvrđuje zaključak iz uvodne izjave 139. Konačne uredbe da industrija Unije nije mogla iskoristiti povećanje potrošnje Unije i stoga se tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio za 20 % u manje od tri godine.
4.3. Zaposlenost i produktivnost
(123)
Razvoj zaposlenosti i produktivnosti industrije Unije bio je sljedeći:
Ukupna industrija Unije
2003.
2004.
2005.
2006.
RIP
Broj zaposlenika
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indeks
100
111
114
114
114
Produktivnost (tona po zaposleniku)
65
63
58
61
63
Indeks
100
97
89
93
96
4.4. Zaključak o šteti
(124)
U pogledu gore navedenog, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 153. do 161. Konačne uredbe.
5. Obujam dampinškog uvoza
(125)
Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je u obzir uzela zaključke izvješća DSB-a u kojima se navodi da EU nije postupala u skladu s člancima 3.1. i 3.2. Antidampinškog sporazuma WTO-a u smislu razmatranja obujma dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje.
(126)
Posljedično, Komisija je ponovno ispitala svoju ocjenu štete u pogledu činjenice da neki proizvođači izvoznici tijekom RIP-a nisu vršili damping. Podsjeća se da u početnom ispitnom postupku dva kineska proizvođača izvoznika nisu vršili damping. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 105., tijekom ove revizije utvrđeno je da jedan dodatni proizvođač izvoznik nije vršio damping. Ukupan obujam uvoza od navedena tri proizvođača izvoznika iznosio je samo između 0,01 % i 0,40 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a tijekom RIP-a. Analiza štete vezana uz razvoj uvoza iz NRK-a, koja je izvršena na temelju obujma dampinškog uvoza isključujući nedampinški uvoz, pokazuje neznatne promjene kretanja opisanih u uvodnoj izjavi 121. Konačne uredbe.
2003.
2004.
2005.
2006.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indeks
100
137
179
225
267
Tržišni udio NRK-a
Nije dostupno
17 %
22 %
23 %
25 %
Izvor: Eurostat.
6. Uzročnost - realizacija izvoza industrije Unije
(127)
Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je ponovno proučila svoju analizu uzročnosti da bi uzela u obzir zaključke izvješća u kojima se navodi da EU nije poszupala u skladu s člancima 3.1. i 3.5. Antidampinškog sporazuma WTO-a jer je u obzir uzela sveukupne statističke podatke o izvozu, koje je iznio Eurostat, a ne posebnu realizaciju izvoza industrije EU-a.
(128)
Realizacija izvoza industrije Unije analizirana je u uvodnoj izjavi 175. Konačne uredbe. Utvrđeno je da je izvoz trećih zemalja predstavljao samo 11 % ukupne proizvodnje industrije Unije istovjetnog proizvoda 2006. Međutim, kako je navedeno u izvješćima DSB-a, korišteni su se podaci odnosili na izvoz svih proizvođača u Uniji te su se temeljili na podacima Eurostata, a ne na izvozu industrije Unije. Nakon izvješća DSB-a, Komisija je ponovno proučila svoju analizu uzročnosti ispitavši je li realizacija izvoza novodefinirane industrije Unije mogla biti čimbenik pretrpljene štete. Utvrđeno je da je izvoz trećih zemalja predstavljao samo 3,7 % novodefinirane proizvodnje industrije Unije istovjetnog proizvoda tijekom RIP-a, a ne 11 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 175. Konačne uredbe. Taj se izvoz povećao za oko 4 % između 2003. i RIP-a. Nadalje, izvoz se stalno odvijao po cijenama znatno višim od prodajnih cijena na tržištu Unije.
Ukupna industrija Unije
2003.
2004.
2005.
2006.
RIP
Izvoz Unije u ostatak svijeta tijekom razmatranog razdoblja (u tonama)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indeks
100
120
108
107
104
Izvoz Unije u ostatak svijeta tijekom razmatranog razdoblja (u tisućama eura)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indeks
100
118
112
124
117
Jedinična cijena: Eura po toni
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Stoga se zaključuje da realizacija izvoza u treće zemlje nije prouzročila materijalnu štetu industriji Unije. Štoviše, potvrđuje se konačni zaključak kako je navedeno u uvodnoj izjavi 184. Konačne uredbe da je dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
7. Tretman povjerljivih podataka
(130)
Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, Komisija se obvezala ponovno proučiti zaključke temeljene na izvješćima u kojima se navodi da EU nije postupala u skladu s člancima 6.5. i 6.5.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a u odnosu na tretman povjerljivih podataka.
(131)
Nakon izvješća, Komisija je pozvala dva odgovarajuća proizvođača iz Unije da navedu zašto povjerljivi podaci nisu bili primjereni za sastavljanje sažetka nepovjerljivih podataka. Dva su proizvođača iznijela dodatne podatke na nepovjerljiv način ili, ako određeni podaci nisu bili primjereni za sažetak, naveli zašto je to tako. Podaci koje su navedeni proizvođači priložili na taj način poslani su svim zainteresiranim strankama. Jedno je udruženje koje predstavlja uvoznike Europske unije tvrdilo da podaci koje su iznijela dvojica proizvođača iz Unije nisu bili potpuni i da uspoređivanje s javnodostupnim podacima Eurostata neće biti moguće. Vezano uz navedeni argument napominje se da, s obzirom na to da su podaci koje su priložila navedena dva proizvođača specifični za trgovačko društvo, nije vjerojatno da postoje bilo kakvi javni izvori koji bi omogućili međusobno uspoređivanje.
(132)
Kineska gospodarska komora i EFDA tvrdili su da su dodatni podaci bili nepotpuni jer su nedostajali neki elementi u tablicama 22., 23. te od 32. do 34. i stoga nisu bili u skladu s načinom na koji bi trebalo primijeniti nalaze DSB-a. Nakon objave ovih dodatnih nepovjerljivih podataka nisu primljeni nikakvi komentari. S obzirom na to da tablice od 32. do 34. sadrže detalje o prodaji i troškovima dotičnog trgovačkog društva, ovi podaci, koji su po prirodi povjerljivi, sažeti su da bi se osigurali određeni podaci vezani uz sadržaj, no bez otkrivanja povjerljivih podataka. Ostali podaci za koje je navedeno da nedostaju u tablici 22. (vrste dobavljenih sirovina i obujam kupljenih sirovina) i tablici 23. (navedene su samo indeksirane brojke profitne marže prije oporezivanja, bez odvojenih brojki vezanih uz prodaju unutar izvan EU-a i izvan nje) ponovo se priloženi od strane dotičnog trgovačkog društva iz Unije da bi se omogućilo dobro razumijevanje podataka, i odgovor je dodan u spis da bi ga zainteresirane stranke mogle proučiti. Zaključno se smatra da su preporuke izvješća po ovom pitanju u potpunosti zadovoljene.
(133)
Osim toga, EFDA je tvrdila da iz tablice 24. koju je priložio proizvođač iz Unije nije bilo moguće zaključiti da je ovo trgovačko društvo pretrpjelo štetu jer je pokazivala stalan rast dobiti, iskorištenosti i proizvodnje. Međutim, Komisija je još jednom ocijenila štetu uključivši podatke šest proizvođača iz EU-a u uzorku i zaključila da je materijalna šteta pretrpljena kako je potvrđeno u gore navedenoj uvodnoj izjavi 124. Zahtjev je stoga neutemeljen.
(134)
Naposljetku, kako je navedeno u točki 6. obavijesti o pokretanju postupka, nakon nalaza vezanog uz članke 6.5. i 6.5.1. Antidampinškog sporazuma WTO-a u odnosu na tretman povjerljivih podataka, Komisija je 30. svibnja 2012. otkrila podatke Eurostata vezane uz ukupnu proizvodnju elemenata za pričvršćivanje EU-a kako je prvotno predstavljeno.
8. Ostale preporuke i odluke
(135)
Kako je navedeno u obavijesti, Komisija se obvezala razmotriti komentare stranaka u ispitnom postupku o elementima za pričvršćivanje koji tvrde da su objava nalaza vezano uz tretman tržišnog gospodarstva ili bili koju drugu preporuku ili odluku DSB-a na njih znatno utjecali. Komisija je jednom trgovačkom društvu odobrila IT u skladu s preporukama vezanim uz članak 9. stavak 5. Osnovne uredbe u izvješćima DSB-a.
F. OBJAVA
(136)
Sve su stranke obaviještene o gore navedenim nalazima. Nakon objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara i zahtjeva. Nikakvi komentari nisu primljeni nakon objave.
(137)
Iz gore navedenog slijedi da bi antidampinške mjere primjenljive na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine uvedene Uredbom (EZ) br. 91/2009 trebalo zadržati i da bi uvoz društva Bulten Fasteners Kina trebao podlijegati pristojbi od 0 %.
G. ZAKLJUČAK
(138)
Na temelju gore navedene ponovne ocjene zaključuje se da se potvrđuje štetni damping utvrđen u početnom ispitnom postupku. Međutim, jednom je proizvođaču izvozniku odobren IT u skladu s preporukama vezanim uz članak 9. stavak 5. Osnovne uredbe u izvješćima DSB-a. Stoga bi članak 1. stavak 2. Konačne uredbe trebalo izmijeniti u skladu s time. Isti bi se članak trebao izmijeniti tako da u obzir budu uzete revidirane antidampinške pristojbe izračunane za određena trgovačka društva navedena u tablici članka 1. stavka 2. Konačne uredbe kako slijedi:
Proizvođač izvoznik iz NRK-a
Dampinška marža
Marža štete
Konačne mjere
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Proizvođači izvoznici koji surađuju i nisu odabrani u uzorak
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Sva ostala trgovačka društva
74,1 %
85,0 %
74,1 %
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Tablica u kojoj su navedene stope konačne antidampinške pristojbe primjenljive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda koje proizvode trgovačka društva navedena u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 91/2009 zamjenjuje se sljedećom tablicom:
„Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0 %
A997
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
54,1 %
A928
Sva ostala trgovačka društva
74,1 %
A999”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 4. listopada 2012.