PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 135/2014
od 11. veljače 2014.
o stavljanju izvan snage antidampinške pristojbe na uvoz dicijandiamida podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavke 2. i 6. i članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije podnesen nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1 Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1331/2007 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz 1-cijanoguanidina (dicijandiamida) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „dotična zemlja”) („konačne antidampinške mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem na razini od 49,1 %.
1.2 Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(2)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku konačnih antidampinških mjera na snazi (3), Komisija je 14. kolovoza 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo trgovačko društvo AlzChem AG („podnositelj zahtjeva”) koji čini 100 % ukupne proizvodnje dicijandiamida u Uniji.
(3)
Podneseni zahtjev temelji se na razlozima da bi istek konačnih antidampinških mjera za posljedicu vjerojatno imao nastavak dampinga i ponavljanje štete industriji Unije.
1.3 Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(4)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 15. studenoga 2012. objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju revizije”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
1.4 Ispitni postupak
1.4.1 Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitnim postupkom nastavka dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu vjerojatnosti nastavka štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do završetka razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).
(6)
Nakon konačne objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da je razmatrano razdoblje trebalo početi 2008. jer nalazi iz 2009. ne bi bili reprezentativni. Prvo bi trebalo napomenuti da Komisija uživa široko diskrecijsko pravo u određivanju razdoblja koje se razmatra u cilju utvrđivanja štete. Drugo, podnositelj zahtjeva tu je tvrdnju iznio prekasno u pogledu promjene razdoblja. Razmatrano razdoblje u postupku je najavljeno rano, a podnositelj zahtjeva tada se nije usprotivio. Razdoblje se u kasnoj fazi ne može mijenjati zbog praktičnih razloga i zbog toga što bi promjena na temelju prikupljenih dokaza bila u suprotnosti s nepristranim vođenjem ispitnog postupka. Zbog toga je ta tvrdnja odbačena.
1.4.2 Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(7)
Komisija je o početku revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, nepovezane uvoznike, korisnike u Uniji za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike zemlje izvoznice. Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u Obavijesti o pokretanju revizije.
(8)
S obzirom na naočigled velik broj proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji i nepovezanih uvoznika, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe smatralo se primjerenim ispitati treba li primijeniti uzorkovanje. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od navedenih je strana zatraženo, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, da se jave u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju revizije.
(9)
Stupilo se u kontakt s dvanaest poznatih proizvođača izvoznika iz Kine. S obzirom na to da je samo jedan proizvođač izvoznik iz Kine dostavio zatražene podatke, nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika.
(10)
U pogledu uvoznika, utvrđeno je da u Uniji postoji desetak nepovezanih uvoznika dicijandiamida te su oni pozvani da dostave podatke za uzorkovanje. Samo ih se dvoje javilo i izrazilo volju za sudjelovanje u trenutačnoj reviziji. Posljedično, nije bilo potrebno provesti uzorkovanje nepovezanih uvoznika.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje je znala da se revizija na njih odnosi i onima koje su se javile u rokovima iz Obavijesti o pokretanju revizije. Primljeni su odgovori od proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika koji surađuje iz Kine, dva nepovezana uvoznika i jednog korisnika iz Unije.
(12)
Dodatni prigovori primljeni su od dvaju nepovezanih uvoznika/trgovaca i triju korisnika iz Unije.
(13)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana:
a)
proizvođač iz Unije:
-
AlzChem AG, Trostberg, Njemačka;
b)
proizvođač izvoznik iz Kine:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Kina;
c)
nepovezani uvoznik iz Unije:
-
Helm AG, Hamburg, Njemačka;
d)
korisnik iz Unije:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francuska.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1 Dotični proizvod
(14)
Dotični proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao u početnom ispitnom postupku, tj. 1-cijanoguanidin (dicijandiamid) („DCD”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotični proizvod”) trenutačno obuhvaćen oznakom KN 2926 20 00. Proizvodi se od vapna i čađe i nastaje nakon nekoliko proizvodnih faza. To je kruta tvar u obliku finog, bijelog, kristalnog praha, obično bez mirisa.
(15)
DCD se obično upotrebljava kao posredni proizvod za proizvodnju većeg broja drugih kemijskih posrednih proizvoda kao što su farmaceutski proizvodi, razni proizvodi industrijske primjene - voda, pulpa i papir, tekstil, koža - i razna područja epoksi primjena. On je ključni element lanca dušik-ugljik-dušik (DUD) s krajnjim proizvodima kao što su guanidin nitrat i drugi derivati DUD-a.
(16)
Većina DCD-a koji se prodaje na tržištu Unije standardni je tip DCD-a. Tek ograničena količina ima manju veličinu čestica (tzv. mikro DCD). Kineski proizvođači izvoznici dostavili su podatke samo za standardni tip.
2.2 Istovjetni proizvod
(17)
Jedan je korisnik doveo u pitanje istovjetnost DCD-a iz Unije i DCD-a iz Kine na temelju toga što je standardni tip DCD-a koji proizvodi industrija Unije navodno bolje kvalitete nego onaj koji proizvode kineski proizvođači izvoznici. Točnije, taj je korisnik tvrdio da bi udio vode u kineskom DCD-u bio značajno viši i hlapljiviji u usporedbi s udjelom vode u DCD-u proizvedenom u Uniji. Nadalje, u kineskom je DCD-u navodno veći i udio nečistoća.
(18)
Kao i u početnom ispitnom postupku, ispitnim je postupkom ipak otkriveno da, iako možda postoje određene razlike u kvaliteti, njih nije moguće količinski odrediti, a i ne utječu na osnovna kemijska, fizikalna i tehnička svojstva DCD-a koji industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji i dotičnog proizvoda, za koje je utvrđeno da su jednaki i da imaju istu krajnju namjenu.
(19)
Jedan drugi korisnik tvrdio je da bi mikro DCD trebalo isključiti iz opsega proizvoda obuhvaćenog antidampinškim mjerama zbog navodnih razlika u pogledu fizičkih svojstava, krajnje namjene i cijena u odnosu na DCD standardnog tipa.
(20)
Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da te dvije vrste imaju jednaka kemijska, fizička i tehnička svojstva. Daljnja obrada DCD-a standardnog tipa radi proizvodnje mikro DCD-a uključuje jednostavan fizički postupak (mljevenje), ali ne i kemijsku obradu. Osim toga, iako su cijene mikro DCD-a više od cijena DCD-a standardnog tipa, oba tipa imaju istu temeljnu krajnju namjenu i mogu se bez problema međusobno zamijeniti.
(21)
Ispitnim je postupkom, kao i početnim ispitnim postupkom, potvrđeno da dotični proizvod i proizvodi koji se proizvode i prodaju na kineskom domaćem tržištu, kao i oni koje proizvođač iz Unije proizvodi i prodaje u Uniji, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i istu namjenu zbog čega se smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
3.1 Uvodne napomene
(22)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka dampinga.
(23)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 9., zbog toga što je surađivalo samo jedno trgovačko društvo, nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Kine. To je trgovačko društvo činilo više od 35 % uvoza dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju tijekom RIPR-a. To trgovačko društvo nije izvozilo tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka zbog čega u njemu nije ni surađivalo.
3.2 Damping uvoza tijekom RIPR-a
3.2.1 Analogna zemlja
(24)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost moralo se utvrditi na temelju cijena ili izračunane vrijednosti u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”), odnosno cijene iz te treće zemlje u druge zemlje, uključujući Uniju, ili, ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetni proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.
(25)
U nedostatku proizvodnje dotičnog proizvoda izvan Unije i Kine, Komisija je u Obavijesti o pokretanju revizije naznačila svoju namjeru da temelji uobičajenu vrijednost na stvarno plaćenim ili naplativim cijenama u Uniji za istovjetni proizvod, kako je bilo i u početnom ispitnom postupku.
(26)
Industrija Unije prodavala je istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama. Međutim, domaća prodaja industrije Unije ostvarivala je gubitke, iako je bila blizu praga isplativosti. Stoga se uobičajena vrijednost temeljila na proizvodnim troškovima industrije Unije uvećanima za razuman iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove („POA”) te dobit. Troškovi POA i dobit utvrđeni su istom metodom koja je upotrijebljena u početnom ispitnom postupku. Na temelju članka 11. stavka 9., prilagodbe proizvodnih troškova industrije Unije izvršene su radi nadoknade dodatnih troškova prijevoza zbog fizičke udaljenosti između proizvodnih jedinica, nedostatka pristupa sirovinama koje zato treba prevoziti s udaljenih proizvodnih mjesta i radi odlaganja nusproizvoda (čađe). Te su prilagodbe izvršene i u početnom ispitnom postupku.
3.2.2 Izvozna cijena
(27)
Sva izvozna prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje u Uniju izvršena je izravno nezavisnim kupcima s poslovnim nastanom u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvozna je cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena.
3.2.3 Usporedba
(28)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(29)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje te u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, izvršene su odgovarajuće prilagodbe u pogledu razlika u troškovima prijevoza, osiguranja, poreza i kredita koji su utjecali na cijene i na usporedivost cijena.
3.2.4 Dampinška marža
(30)
Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(31)
Za proizvođača izvoznika koji surađuje tom se usporedbom pokazalo postojanje dampinga, iako znatno niže od razine dampinga utvrđene u početnom ispitnom postupku.
3.3 Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.3.1 Uvodna napomena
(32)
Nastavno na nalaz o postojanju dampinga tijekom RIPR-a, ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage i analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini; obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine; privlačnost tržišta Unije u odnosu na uvoz iz Kine.
(33)
U tom pogledu, trebalo bi napomenuti da je proizvođač izvoznik koji surađuje činio više od 30 % ukupne kineske proizvodnje tijekom RIPR-a.
3.3.2 Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača
(34)
S obzirom na to da je o kineskoj industriji DCD-a vrlo malo podataka javno dostupno, zaključci u vezi s neiskorištenim kapacitetom većinom su se oslanjali na podatke iz zahtjeva za reviziju i podatke dobivene od jedinog proizvođača koji surađuje, koji su radi provjere uspoređeni s javno dostupnim podacima.
(35)
Na temelju toga pretpostavlja se da se ukupan instalirani kapacitet u Kini povećao između 2007. i 2012. Međutim, stvarna proizvodnja tijekom RIPR-a bila je ograničena na 80 000 tona, što ukazuje na mogućnost postojanja neiskorištenog kapaciteta. Kineski instalirani kapacitet tijekom RIPR-a bio je veći od svjetske potražnje za DCD-om, a neiskorišteni kapacitet mogao bi činiti više od ukupne potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a, dok je kineska domaća potrošnja tijekom RIPR-a iznosila samo 40 000 tona, tj. polovinu stvarne kineske proizvodnje.
(36)
U pogledu neiskorištenog kapaciteta, podaci prikupljeni na licu mjesta tijekom ispitnog postupka pokazuju da je jedinom proizvođaču koji surađuje, koji je činio više od 20 % ukupnog instaliranog kapaciteta u Kini u 2012., odobreno proširenje kapaciteta za 50 % u 2014. Očekuje se da će taj novi kapacitet među ostalim dodatno poslužiti proizvodnim postupcima proizvođača (vlastita upotreba DCD-a) i domaćem kineskom tržištu, na kojem je tijekom RIPR-a bilo plasirana oko polovica proizvedenog DCD-a jedinog proizvođača koji surađuje. Informacije dobivene od jedinog proizvođača koji surađuje upućuju na to da će se buduća ulaganja u kapacitet upotrijebiti među ostalim za opskrbu domaćeg kineskog tržišta koje je veliko te brzo raste.
(37)
Kina stoga ima mogućnost proizvoditi velike količine za izvoz, i to posebno zato što ne postoje naznake da bi domaće tržište moglo prihvatiti sav taj neiskorišteni kapacitet.
3.3.3 Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine
(38)
Prema podacima Eurostata i provjerenim podacima o uvozu, obujam uvoza iz Kine naglo se smanjio nakon uvođenja mjera u 2007. i ponovno se počeo blago povećavati od 2009. do kraja RIPR-a, ali nikada nije ponovno postigao razinu iz 2007. To se odrazilo i na tržišni udio kineskog uvoza koji se smanjio s 40 - 45 % u 2007. na 10 - 15 % u 2009. i ponovno postigao razinu od 15 - 20 % na kraju RIPR-a, unatoč tome što su se kineske cijene smanjile za 73 %.
3.3.4 Privlačnost tržišta Unije
(39)
Tržište Unije relativno je veliko i čini oko 18 % svjetske potrošnje DCD-a, ali nije nužno ni najprivlačnije ni jedino privlačno tržište u smislu segmenata prodaje i cijena (vidjeti uvodnu izjavu 74.). Zaista, dostupni podaci ukazuju na to da kineski proizvođači predviđaju porast potražnje od farmaceutske industrije, kao u Indiji, jer se u toj industriji DCD upotrebljava primjerice kao sirovina za proizvodnju jednog lijeka za dijabetes (metformina). Stoga će se tom novom potražnjom možda moći prihvatiti velik dio kineskog neiskorištenog kapaciteta. Na temelju prethodno navedenog smatra se da tržište Unije nije jedino tržište privlačno kineskim izvoznicima.
3.3.5 Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(40)
Ispitnim postupkom potvrđeno je da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a. S obzirom na nastavak dampinga, to što je tržište Unije veliko tržište koje je u prošlosti bilo vrlo privlačno kineskim izvoznicima te uzimajući u obzir neiskorišteni kapacitet dostupan u Kini koji premašuje ukupnu potrošnju u Uniji, može se zaključiti da postoji velika vjerojatnost od nastavka dampinga u slučaju ukidanja mjera. Ipak, trebalo bi napomenuti da je trenutačna razina dampinga znatno niža od razine utvrđene u početnom ispitnom postupku.
4. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
4.1 Uvodna napomena
(41)
S obzirom na to da se analiza odnosi samo na jedno trgovačko društvo, iz razloga povjerljivosti većina pokazatelja navedena je u obliku indeksa ili u rasponima.
4.2 Industrija Unije
(42)
Proizvodnja proizvođača iz Unije, trgovačkog društva AlzChem AG čini 100 % proizvodnje DCD-a u Uniji. Stoga se smatra da trgovačko društvo AlzChem AG čini industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
4.3 Potrošnja na tržištu Unije
(43)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma nevlastite prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podataka Eurostata o uvozu, uspoređenih s drugim statističkim izvorima radi provjere. Tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Potrošnja u Uniji (u tonama)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeks (2009. = 100)
100
124
130
128
(44)
Osim prethodno predstavljene potrošnje na slobodnom tržištu, napominje se da je tijekom razmatranog razdoblja vlastita upotreba DCD-a industrije Unije iznosila između 10 % i 20 % proizvodnje u Uniji i razvijala se kako slijedi:
Tablica 2.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Vlastita upotreba - Indeks (2009. = 100)
100
123
124
127
4.4. Uvoz u Uniju iz Kine
(45)
Imajući na umu da je u ispitnom postupku surađivao samo jedan izvoznik, utvrđeno je da je Eurostat najbolji izvor podataka za obujam uvoza i cijene. Podaci Eurostata odnose se na EU-27, a radi provjere su uspoređeni s drugim izvorima kao što su kineski statistički podaci o izvozu, baza podataka iz članka 14. stavka 6. i podaci uvoznika/korisnika koji surađuju.
(46)
Dostava DCD-a iz Kine provodila se u skladu s dvama carinskim režimima. Prema uobičajenom režimu bile su plative i uobičajena carinska tarifa i antidampinška pristojba. Prema režimu unutarnje proizvodnje nijedna od tih pristojbi nije bila plativa jer su se sirovine upotrebljavale u proizvodnji daljnjih proizvoda koji su se izvozili iz Unije. Kako je pokazano u tablici u nastavku teksta, režimom unutarnje proizvodnje bile su obuhvaćene oko dvije trećine uvoza u RIPR-u.
4.4.1 Obujam i tržišni udio
(47)
Nakon uvođenja antidampinških mjera u 2007., obujam kineskog uvoza značajno se smanjio. Ukupan tržišni udio tog uvoza iznosio je od 15 % do 20 % tijekom RIPR-a. Neovisno o tome, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza podrijetlom iz Kine prema uobičajenom carinskom režimu mijenjao se, dok se kineski uvoz prema režimu unutarnje proizvodnje više nego udvostručio. Uzmu li se u obzir oba režima, obujam uvoza tijekom tog se razdoblja povećao, ali je znatno ispod razina prisutnih prije uvođenja mjera (više od 6 000 tona).
Tablica 3.
Uvoz iz Kine
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam uvoza - uobičajeni režim (u tonama)
881
1 251
1 781
730
Indeks (2009. = 100)
100
142
202
83
Tržišni udio
5 - 10 %
5 - 10 %
10 - 15 %
5 - 10 %
Prosječna uvozna cijena - uobičajeni režim (EUR/tona)
1 218
1 267
1 826
2 101
Prosječna uvozna cijena - unutarnja proizvodnja (EUR/tona)
1 677
1 463
1 674
2 069
Obujam uvoza - unutarnja proizvodnja (u tonama)
676
984
654
1 467
Indeks (2009. = 100)
100
146
97
217
Tržišni udio - svi režimi
10 - 15 %
15 - 20 %
15 - 20 %
15 - 20 %
4.4.2 Cijena
(48)
Kako je vidljivo iz prethodne tablice, tijekom razmatranog razdoblja cijene kineskog uvoza znatno su se povećale.
(49)
Industrija Unije tvrdila je da se taj razvoj cijena ne može objasniti razvojem cijena glavnih pokretača troškova, tj. glavnih sirovina i troškova energije. Međutim, nije dostavila nikakvo alternativno objašnjenje ili zaključne dokaze kako bi potkrijepila tu tvrdnju.
4.4.3 Sniženje cijena
(50)
Za potrebe analize obaranja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama CIF uvoza iz Kine (samo za standardni tip DCD-a). Prodajne cijene industrije Unije prilagođene su posebno za troškove dostave i provizije na razinu franko tvornica. Cijene CIF izvoza iz Kine dobivene su od Eurostata i radi provjere uspoređene s podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6., a uvoz koji je podlijegao unutarnjoj proizvodnji bio je isključen. Te cijene CIF prilagođene su kako bi se njima obuhvatili svi troškovi u vezi s carinjenjem, odnosno carinska tarifa i troškovi nakon uvoza. Obaranje cijena uvoza u okviru unutarnje proizvodnje analizirano je u uvodnoj izjavi 83.
(51)
Usporedbom se pokazalo da se uvozom dotičnog proizvoda tijekom RIPR-a nisu obarale cijene industrije Unije.
4.5 Uvoz u Uniju iz ostalih trećih zemalja
(52)
Uvoz iz ostalih trećih zemalja nije bio prisutan u znatnim količinama.
(53)
Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio obujma uvoza iz SAD-a nikad nije prešao 2 %. Ispitnim postupkom otkriveno je da je taj uvoz zapravo činio DCD standardnog tipa koji je izvorno proizveden u Kini, a zatim mikroniziran u SAD-u.
Tablica 4.
Uvoz iz SAD-a
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam uvoza (u tonama)
192
237
282
255
Indeks (2009. = 100)
100
123
147
133
Tržišni udio
0 - 2 %
0 - 2 %
0 - 2 %
0 - 2 %
4.6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(54)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.6.1 Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(55)
U industriji Unije odvijao se integrirani proizvodni lanac kojim nije bio obuhvaćen samo DCD već i proizvodi u prethodnom i daljnjem proizvodnom postupku. Proizvodni kapacitet Unije u pogledu DCD-a nije se mijenjao od 2009. Tijekom razmatranog razdoblja, proizvođač iz Unije povećao je proizvodnju najviše zbog povećane potražnje na tržištu Unije kako je prikazano u tablici 1. Od 2010. proizvođač iz Unije posluje uz gotovo pun kapacitet. To nije bilo tako u 2009. kad je na proizvodnju i prodaju utjecala financijska kriza.
Tablica 5.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Proizvodnja - Indeks (2009. = 100)
100
115
113
109
Proizvodni kapacitet - Indeks (2009. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zalihe
(56)
Proizvođač iz Unije tijekom razmatranog razdoblja zadržao je malu količinu zaliha, a to se nije smatralo važnim čimbenikom u ocjeni stanja industrije Unije.
Tablica 6.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Zalihe - Indeks (2009. = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Obujam prodaje, tržišni udjeli i prosječne jedinične cijene u Uniji
(57)
Prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećala se za 26 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se njezine prodajne cijene povećale za 7 %.
(58)
Industrija Unije uspjela je povećati svoju prodaju u EU-u zahvaljujući povećanju potrošnje kako je prikazano u tablici 1. Industrija unije održala je vrlo velik udio na tržištu Unije.
Tablica 7.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam prodaje - Indeks (2009. = 100)
100
121
125
126
Tržišni udio
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodajna cijena - Indeks (2009. = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Profitabilnost i novčani tok
(59)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije znatno se popravila jer je industrija Unije bila u mogućnosti povećati svoj obujam prodaje i prodajnu cijenu za nepovezane kupce na tržištu Unije. Veliko poboljšanje profitabilnosti još je izraženije usporedi li se sa stanjem industrije u početnom RIP-u, kad je industrija ostvarivala velike gubitke (od - 20 % do - 30 %).
Tablica 8.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Profitabilnost
od - 10 % do 0 %
od - 10 % do 0 %
od - 10 % do 0 %
od - 5 % do 0 %
(60)
U usporedbi s tim, profitabilnost transakcija u vezi s vlastitom upotrebom bila je dobra.
(61)
Tijekom razmatranog razdoblja novčani je tok stalno bio negativan, uz iznimku RIPR-a, u skladu s razvojem ukupne profitabilnosti.
Tablica 9.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Novčani tok - Indeks (2009. = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(62)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije ulagala je u održavanje i optimizaciju postojećih proizvodnih strojeva. Izvršila je važno novo ulaganje u vezi s mikro DCD-om u 2009.
Tablica 10.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Ulaganja - Indeks (2009. = 100)
100
50
65
37
(63)
Povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja ostao je negativan u skladu s prethodno navedenom profitabilnosti.
Tablica 11.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Povrat ulaganja - Indeks (2009. = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Industrija Unije nije tvrdila da je naišla na poteškoće s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
4.6.6 Zaposlenost, produktivnost, rast i plaće
(65)
Ulaganja izvršena tijekom razmatranog razdoblja doprinijela su povećanju broja kvalificiranih zaposlenika. Prosječne razine plaća povećale su se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja.
(66)
Povećanje broja zaposlenih i proizvodnje u 2010. odražava se na povećanu proizvodnju.
Tablica 12.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Broj zaposlenika - Indeks (2009. = 100)
100
107
104
105
Produktivnost (u tonama po zaposleniku) - Indeks (2009. = 100)
100
108
108
105
Troškovi rada po zaposleniku - Indeks (2009. = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga
(67)
Damping se nastavio tijekom RIPR-a kako je prethodno objašnjeno u točki 3.2.
(68)
Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije, s obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Kine, ne može se smatrati vrlo velikim. U usporedbi s početnim ispitnim postupkom, stanje industrije Unije značajno se popravilo - bila je na putu oporavka od prethodnog dampinga u smislu profitabilnosti, prodaje i tržišnog udjela.
4.6.8 Zaključak
(69)
Čak i ako je dio prethodno navedenog pozitivnog razvoja relativno nedavan, smatra se da se stanje industrije Unije značajno popravilo u razmatranom razdoblju. Svi financijski pokazatelji bili su pozitivni ili gotovo pozitivni do kraja RIPR-a.
(70)
Uvođenjem antidampinških mjera 2007. omogućilo se industriji Unije da se sustavno oporavi od štetnih učinaka dampinga i nastavi iskorištavati svoj potencijal na tržištu Unije i zemalja koje nisu članice EU-a. To što je industrija Unije ostvarila korist od mjera najbolje je vidljivo iz njezinih visokih razina produktivnosti, iskorištenosti kapaciteta i povećanja prodajnih cijena u EU-u te profitabilnosti. Tijekom RIPR-a više nije nastajala materijalna šteta uzrokovana kineskim uvozom.
(71)
Nakon konačne objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da je činjenica da su u okviru početnog ispitnog postupka određeni pokazatelji štete bili pozitivni nije spriječila Komisiju da potvrdi postojanje materijalne štete. Ta tvrdnja se mora odbaciti. Uredbom (EZ) br. 1331/2007 odgovorilo se na razne okolnosti, posebno manje profitabilne industrije Unije. Osim toga revizija nakon isteka potpuno se razlikuje od ispitnog postupka iz članka 5. Osnovne uredbe. U ispitnom postupku utvrđuje se uzrokuje li damping štetu domaćoj industriji, a u reviziji nakon isteka analiziraju se moguća buduća kretanja ako mjera istekne.
5. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(72)
Kako je prethodno prikazano, industrija Unije tijekom RIPR-a nije pretrpjela materijalnu štetu s obzirom na to da se većina pokazatelja štete razvijala pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe stoga je ispitano je li vjerojatno da bi istek mjera koje su na snazi za posljedicu imao ponavljanje štete.
5.1 Utjecaj neiskorištenog kapaciteta u Kini
(73)
Ispitnim postupkom otkriveno je da u Kini postoje velike količine neiskorištenog kapaciteta (vidjeti uvodne izjave od 34. do 37.). Međutim, ne postoje razumni razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da će taj neiskorišteni kapacitet za posljedicu imati znatne količine uvoza u Uniju.
(74)
Tržište Unije jedno je od mnogih na kojima prodaju kineski proizvođači izvoznici. U smislu cijena, podaci industrije Unije, podaci kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje i statistika kineskog izvoza potvrđuju da postoji nekoliko drugih tržišta koja su barem jednako privlačna kao tržište Unije.
(75)
Kad je riječ o izvoznoj prodaji industrije Unije, izvozne cijene često su bile više od cijena u Uniji. Nakon objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da njegove više izvozne cijene nisu povezane s relativnom privlačnosti tih tržišta, nego s malim obujmom prodaje. Taj bi argument trebalo odbaciti zato što je cjelokupni obujam prodaje industrije EU-a na izvozna tržišta tijekom RIPR-a bio znatan (20 - 30 % proizvodnje industrije Unije). Nisu dostavljeni dokazi ni o tome da je obujam prodaje korisnicima bio znatno manji.
(76)
Ni statistički podaci o kineskim izvoznim cijenama DCD-a za druga tržišta ne ukazuju na posebnu privlačnost tržišta EU-a u usporedbi s drugim izvoznim tržištima. Znatan neiskorišten kapacitet već je postojao tijekom RIPR-a, no kineski izvoznici nisu zbog toga počinili štetu u pogledu cijena. Činjenica da će doći do povećanja neiskorištenog kapaciteta u ovom slučaju ne upućuje na mogućnost ponavljanja štete. Indija je najveće tržište DCD-a u svijetu. Prema kineskim statističkim podacima o izvozu, obujam kineske prodaje EU-u predstavlja samo oko 10 % obujma prodaje Indiji, a prosječna kineska prodajna cijena u EU-u po toni jednaka je kineskim prodajnim cijenama u Indiji. Drugim riječima, prevladavajuće tržišne cijene na indijskom tržištu (koje su se tijekom razmatranog razdoblja u prosjeku povećale za 65 %) jednako su privlačne proizvođačima DCD-a. Ništa ne ukazuje na to da će neiskorišteni kapacitet u Kini biti pretvoren u velike količine uvoza u Uniju. Za sada se može očekivati da se barem dio tog neiskorištenog kapaciteta u skoroj budućnosti neće upotrijebiti. Taj zaključak temelji se na prošlim kretanjima jer podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva upućuju na to da je u razdoblju od 2008. do RIPR-a Kina povećala svoj kapacitet za oko 50 %, a cjelokupnu proizvodnju za samo 20 %. Prema predviđanjima podnositelja zahtjeva do 2016. kineski kapacitet bit će veći od svjetske potražnje te će stoga trenutačno biti neiskorišten. Prevelik kapacitet na razini cijele zemlje bio bi manji da su predviđanja napravljena na temelju podataka kineskog proizvođača izvoznika o prodaji. U svakom slučaju činjenica da, za razliku od proizvodnje u Uniji (vidjeti uvodnu izjavu 55.) proizvodnja DCD-a u Kini nije dio potpuno integriranog proizvodnog lanca znači da neiskorištavanje kapaciteta iziskuje manje troškove.
(77)
Nadalje, moguće je da će određena rastuća potražnja, posebno farmaceutske industrije u zemljama kao što je Indija (vidjeti uvodnu izjavu 39.), vjerojatno moći prihvatiti novi dio kineskog suvišnog kapaciteta. Osim toga u ispitnom postupku donesen je zaključak da se za proizvode DCD-a proizvođača AlzChem smatralo da su privlačniji korisnicima iz EU-a, između ostalog zbog zemljopisne lokacije i pouzdanosti opskrbe. To daje određenu prednost u odnosu na kineske proizvođače s obzirom na ključne korisnike u EU-u koji kupuju znatne količine DCD-a. Stoga, u tom kontekstu, velik proizvodni kapacitet u Kini nije razlog zbog kojeg bi se zaključilo da postoji vjerojatnost ponavljanja štete. Zbog same činjenice da je industrije Unije izgubila udio u pogledu svjetskog proizvodnog kapaciteta taj zaključak ne može se odbaciti.
5.2 Utjecaj predviđenog rasta tržišta
(78)
Nekoliko strana spomenulo je očekivani znatan rast tržišta DCD-a u svijetu koji je uglavnom posljedica dobro utvrđene primjene u farmaceutskoj i poljoprivrednoj industriji. Do toga je došlo zbog povećanja proizvodnje antidijabetičkih lijekova najviše u Indiji. Taj rast najavljen je i u povećanju potrošnje u EU-u iz prethodne tablice 1.
(79)
Očekuje se daljnji rast tržišta EU-a, ali u ograničenom opsegu. To je stoga što je velik proizvođač farmaceutskih proizvoda koji svoje proizvode prodaje diljem svijeta smješten u EU-u.
(80)
Nakon objave podnositelj zahtjeva osporio je opseg rasta. Međutim napominje se da su njegovi prigovori u tom pogledu kontradiktorni i da nekoliko izvora upućuje na čvrstu potražnju u EU-u i znatan rast u svijetu. Prema podacima kineskog proizvođača izvoznika o prodaji potrošnja na domaćem kineskom tržištu brzo raste. Stoga ništa u spisu ne bi moglo podržati tvrdnju podnositelja zahtjeva da je potražnja nepromijenjena ili da će ostati nepromijenjena.
(81)
Nakon objave podnositelj zahtjeva naglasio je i da je izgubio obujam prodaje i tržišni udio na tržištima izvan EU-a. U tom pogledu trebalo bi napomenuti da je industrija EU-a radila pri gotovo punom kapacitetu uz zanemarive zalihe dok se potrošnja DCD-a u EU-u nastavljala povećavati. Stoga, zbog činjenice da se odlučila više usmjeriti na tržište Unije bez znatnog povećanja svojeg proizvodnog kapaciteta industrija Unije nije mogla u cijelosti iskoristiti rast na ostalim tržištima. Međutim to se može promijeniti ako se njezini planovi za širenjem ostvare. Stoga se očekuje da čak i ako se obujam uvoza kineskog DCD-a u Uniju poveća u bližoj budućnosti, to ne bi automatski za posljedicu imalo ponavljanje štete. Industrija Unije imat će, kao i kineski proizvođači, koristi od povećanja potražnje u svijetu.
(82)
U tom pogledu, kako je ranije navedeno, proizvođač iz Unije vrlo je cijenjen na tržištu i čini se da mu prednost kao dobavljaču daje nekoliko važnih kupaca, barem za određene primjene DCD-a. Kvaliteta i pouzdanost njegovih proizvoda s DCD-om u Uniji znači da može osigurati važne ugovore s važnim kupcima iz EU-a, a očekuje se da će se ta situacija nastaviti neovisno o tome stavi li se mjere izvan snage ili ne. Nakon objave važan korisnik iz EU-a izjavio je da će nastaviti dobavljati proizvod obuhvaćen postupkom od industrije Unije čak i ako se antidampinške mjere stave izvan snage.
5.3 Ostala razmatranja
(83)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 50. i 51., kineske uvozne cijene nisu obarale cijene industrije Unije tijekom RIPR-a. Obaranja nije bilo u okviru uobičajenog režima (oko trećine obujma uvoza tijekom RIPR-a). Vrlo mala razina obaranja bila je prisutna kad je u obzir uzet i režim unutarnje proizvodnje (preostale dvije trećine uvoza). To se stanje razlikovalo od značajnog obaranja utvrđenog početnim ispitnim postupkom, a nastalo je kao posljedica ukupnog postupnog povećanja uvoznih cijena od uvođenja mjera, iako se to povećanje nije dogodilo polako. Točnije, cijena CIF kineskog uvoza na granici povećala se za 73 % tijekom razdoblja između 2009. i kraja RIPR-a.
(84)
Industrija EU-a pokazala je da je i dalje konkurentna čak i u izostanku mjera, zahvaljujući svojem znatnom izvozu (između 20 % i 30 % proizvodnje tijekom RIPR-a) u zemlje koje nisu članice EU-a gdje na snazi nisu nikakve mjere i gdje se nadmetao s konkurencijom iz Kine bez potpore antidampinških mjera. Smanjeni obujam izvoza prikazan u nastavku potrebno je gledati u vezi s povećanim obujmom prodaje u Unije i nepromijenjenim proizvodnim kapacitetom industrije Unije koji je u načelu bio u cijelosti iskorišten.
Tablica 13.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam izvoza - Indeks (2009. = 100)
100
105
80
77
Izvozna cijena (nepovezano) - Indeks (2009. = 100)
100
100
109
125
(85)
U pogledu podneska koji je dostavila industrija Unije analizirane su i cijene kineskog uvoza tijekom osam mjeseci nakon RIPR-a. Industrija Unije dostavila je primjedbu da je jak pritisak na cijene nastao zbog kineskog uvoza ponovno nastao nedugo nakon RIPR-a. Na temelju članka 6. stavka 1. Osnovne uredbe u vezi s njezinim člankom 11. stavkom 5., podaci u vezi s razdobljem neposredno nakon RIPR-a obično se ne uzimaju u obzir. Međutim, čak i da se ti podaci uzmu u obzir, u ovoj fazi na temelju tih podataka ne mogu se donijeti nikakvi zaključci jer nije jasno jesu li te promjene cijena, budu li potvrđene, uopće trajne. Na primjer, iako su od kraja RIPR-a do svibnja 2013. pale, u lipnju 2013. su opet porasle za 10 %. S obzirom na to da su cijene nakon RIPR-a i dalje bile znatno više nego cijene opažene u početnom ispitnom postupku, ne može se utvrditi vjerojatnost da će one u bližoj budućnosti znatno štetiti trenutačnom stanju industrije Unije, koja ne trpi materijalnu štetu.
(86)
Konačno, nema pokazatelja da bi stavljanje mjera izvan snage imalo kratkoročan ili srednjoročan utjecaj na tržišne cijene. Trebalo bi napomenuti da velik dio DCD-a koji se prodaje u Uniji podliježe ugovorima u trajanju od nekoliko godina, a čini se da je industriji korisnika vrlo važno imati pouzdanu i stalnu opskrbu od proizvođača kojem vjeruje. Nadalje, dvije trećine uvoza tijekom RIPR-a izvršene su u okviru režima unutarnje proizvodnje u skladu s kojim nisu plative nikakve uvozne ni antidampinške pristojbe. Uzme li se sve u obzir, iako se ne može otpisati mogućnost ponovnog pregovaranja o postojećim ugovorima i smanjenja uvoznih cijena, nije vjerojatno da će to biti štetno stave li se pristojbe izvan snage.
5.4 Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete
(87)
U svjetlu prethodno navedenog, nije vjerojatno da bi industrija Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage morala smanjiti svoj obujam prodaje i proizvodnje i/ili cijene DCD-a u mjeri kojom bi se značajno utjecalo na njezinu profitabilnost i ukupan položaj.
(88)
Suprotno tome, u pogledu svjetskog povećanja potrošnje, kineskog uvoznog obujma i cijena tijekom RIPR-a te cijena na drugim tržištima, očekuje se da bi u izostanku mjera prodaja DCD-a koju izvrši industrija Unije i dalje bila snažna i imala pozitivan utjecaj na djelatnost Unije u vezi s lancem DCD i lancem DUD.
(89)
Očekuje se da će industrija Unije nastaviti raditi uz pun kapacitet neovisno o tome stavi li se mjere izvan snage ili ne. Nadalje, industrija Unije obavila je uvodni dio rada za ovogodišnji program proširenja. U jesen 2013. u načelu se složila da će značajno povećati svoj proizvodni kapacitet u vezi s DCD-om. Tržište i važni kupci iz EU-a pozdravili su taj plan za proširenje. Prema planu širenja industrija Unije vjeruje da će potražnja u svijetu biti snažna i da će AlzChem od tog rasta imati koristi.
(90)
Ako industrija Unije u bližoj budućnosti i bude trpjela određen pritisak na cijene zbog kineskog uvoza, ne očekuje se da će utjecaj u smislu cijena i profitabilnosti biti velik s obzirom na to da industrija Unije ima velik tržišni udio, prednost u smislu kvalitete i pouzdanosti opskrbe i sposobnost sklapanja važnih ugovora. Stoga u odnosu na utjecaj ne bi bio ispunjen prag za „vjerojatnost štete” u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe.
(91)
Komisija zaključuje da ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete za industriju Unije u slučaju stavljanja izvan snage postojećih mjera.
6. INTERES UNIJE
(92)
S obzirom na zaključak o tome da ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete, nisu potrebni nalazi o interesu Unije.
7. STAVLJANJE IZVAN SNAGE ANTIDAMPINŠKIH MJERA
(93)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti stavljanje izvan snage postojećih mjera. Nakon te objave dano im je i razdoblje za davanje primjedbi. Podnesci i primjedbe odgovarajuće su uzeti u obzir kada je to bilo opravdano, ali nisu bili takvi da bi promijenili prethodno navedene zaključke.
(94)
Iz prethodno navedenog slijedi da bi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz DCD-a podrijetlom iz Kine trebalo staviti izvan snage i prekinuti ispitni postupak.
(95)
S obzirom na određene prethodno opisane okolnosti, odnosno na postojanje neiskorištenog kapaciteta u Kini i mogućeg obaranja cijena nakon RIPR-a, Komisija će nadzirati uvoz dotičnog proizvoda kako bi olakšala brzo i odgovarajuće djelovanje nastane li situacija u kojoj to bude potrebno. Nadzor će biti ograničen na razdoblje od dvije godine od objave ove Uredbe,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Antidampinška pristojba na uvoz 1-cijanoguanidina (dicijandiamida) trenutačno obuhvaćenog oznakom KN 2926 20 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine stavlja se izvan snage, a postupak u vezi s tim uvozom prekida se.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. veljače 2014.