NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1309/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014-2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 Evropská rada souhlasila s návrhem Komise zahájit novou strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „Strategie Evropa 2020“). Jednou ze tří priorit strategie Evropa 2020 je růst podporující začlenění, kterého lze dosáhnout posílením úlohy občanů pomocí vysoké úrovně zaměstnanosti, prostřednictvím investic do získávání dovedností, boje proti chudobě a modernizace trhů práce, odborné přípravy a systémů sociální ochrany, díky nimž budou moci lidé předvídat a zvládat změny a vybudovat soudržnější společnost podporující začlenění. Překonání nepříznivých dopadů globalizace si rovněž žádá vytváření pracovních míst v celé Unii a důslednou politiku podpory růstu.
(2)
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (3) na dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. EFG umožňuje Unii prokazovat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, a může rovněž podpořit příjemce pomoci v případě malých trhů práce nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, a to i tehdy, pokud počet propuštěných pracovníků nedosahuje obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění prostředků z EFG.
(3)
Ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ Komise uznává úlohu EFG jako pružného fondu, který poskytuje pomoc propuštěným pracovníkům a pomáhá jim co nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat po dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. Prosince 2020 zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění opětovného profesního začlenění pracovníků propuštěných v oblastech, odvětvích, na územích nebo na trzích práce, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Vzhledem ke svému účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných situacích, by měl EFG zůstat mimo víceletý finanční rámec.
(4)
Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena v roce 2009 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (4) v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy tak, aby se vztahovala i na pracovníky, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. Aby mohl být EFG použit v rámci stávajících či budoucích krizových situacích, mělo by do oblasti jeho působnosti být zahrnuto propouštění v důsledku zásadních hospodářských problémů, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.
(5)
Evropské středisko pro monitorování změn působící v rámci Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) v Dublinu napomáhá Komisi a členským státům s kvalitativními a kvantitativními analýzami s cílem pomoci při vyhodnocování trendů globalizace a využívání EFG.
(6)
Aby byl zachován evropský rozměr EFG, měla by být žádost o pomoc uplatněna, pokud počet propuštěných pracovníků dosáhne minimální prahové hodnoty. Na malých pracovních trzích, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých regionů, nebo za výjimečných okolností, však mohou být žádosti podávány i při nižším počtu propuštěných pracovníků.
(7)
Propuštění pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by měli mít rovný přístup k EFG nezávisle na typu jejich pracovní smlouvy nebo pracovního poměru. Pracovníci, kteří byli propuštěni, jakož i osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by proto měli být považováni za příjemce pomoci z EFG pro účely tohoto nařízení.
(8)
EFG by měl dočasně poskytovat pomoc mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. „NEET“) a kteří pobývají v regionech spadajících pod Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, neboť uvedené regiony jsou neúměrně zasaženy rozsáhlým propouštěním.
(9)
Finanční příspěvky z EFG by měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování příjemců pomoci do udržitelného zaměstnání, a to jak v rámci původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by proto mělo být omezeno. Společnosti by mohly být vybízeny k tomu, aby spolufinancovaly opatření podporovaná z EFG.
(10)
Při vypracování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispějí k zaměstnatelnosti příjemců pomoci. Členské státy by měly usilovat o opětovné zapojení co největšího počtu příjemců pomoci účastnících se těchto opatření do udržitelného zaměstnání, a to co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva.
(11)
Členské státy by měly při navrhování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným příjemcům pomoci, včetně mladých a starších nezaměstnaných osob a osob ohrožených chudobou, a to vzhledem k tomu, že se tyto skupiny při návratu na trh práce potýkají v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize a globalizace se specifickými problémy.
(12)
Při provádění EFG by měly být dodržovány a prosazovány zásady rovnosti žen a mužů a nediskriminace, které patří k hlavním hodnotám Unie a jsou zakotveny ve strategii Evropa 2020.
(13)
Pro účinnou a rychlou podporu příjemců pomoci by měly členské státy učinit vše pro to, aby podaly úplné žádosti o finanční příspěvek z EFG. Poskytování dalších informací by mělo být časově omezené.
(14)
V zájmu příjemců pomoci a orgánů odpovědných za provádění opatření by měl žádající členský stát všechny subjekty zapojené do procesu podávání žádostí průběžně informovat o postupu žádosti.
(15)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat podpůrná opatření, která mají k dispozici příjemci pomoci v rámci fondů Unie nebo jiných politik či programů Unie, ale měly by je pokud možno doplňovat.
(16)
Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro informační a komunikační činnosti týkající se případů podpory z EFG a jejích výsledků.
(17)
Jako výraz solidarity Unie s propuštěnými pracovníky a osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, by se míra spolufinancování měla stanovit ve výši 60 % nákladů balíčku a jeho provádění.
(18)
Pro snazší provádění tohoto nařízení by měly být výdaje způsobilé buď ode dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby, nebo ode dne, kdy členský stát nese administrativní výdaje pro provádění EFG.
(19)
K pokrytí potřeb vznikajících zejména v prvních měsících každého roku, kdy jsou možnosti převodů z jiných rozpočtových položek obzvlášť obtížné, by měla být při ročním rozpočtovém procesu dána v rozpočtové položce pro EFG k dispozici odpovídající částka prostředků na platby.
(20)
Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5) (dále jen „interinstitucionální dohoda“) určuje rozpočtový rámec EFG.
(21)
V zájmu příjemců pomoci by měla být pomoc poskytnuta co nejrychleji a nejúčinněji. Členské státy a orgány Unie, které se účastní rozhodování o EFG, by měly vyvinout co největší úsilí ke snížení doby zpracování a zjednodušení postupů s cílem zajistit hladké a rychlé přijetí rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
(22)
V případě, že podnik ukončil činnost, je možné pracovníkům, kteří byli z tohoto podniku propuštěni, pomoci v tom, aby mohli převzít část jeho činnosti nebo činnost veškerou, a členský stát, v němž se podnik nachází, může k uskutečnění tohoto kroku poskytnout finanční zálohu, která je za tímto účelem nezbytně nutná.
(23)
Aby mohl Evropský parlament provádět politickou kontrolu a Komise mohla nepřetržitě sledovat výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by členské státy předložit závěrečnou zprávu o provádění EFG.
(24)
Členské státy by měly zůstat odpovědné za provádění finančního příspěvku a za řízení a kontrolu akcí, na něž jsou poskytnuty finanční prostředky Unie, v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“). Členské státy by měly odůvodnit způsob použití finančního příspěvku získaného z EFG. Vzhledem ke krátkému období pro provádění činností EFG by se do povinností předkládat zprávy měla promítnout konkrétní povaha použití prostředků EFG. Je proto nezbytné odchýlit se v případě povinností předkládat zprávy od finančního nařízení.
(25)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíle
Tímto nařízením se zřizuje Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) na období víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Cílem EFG je přispět k inteligentnímu a udržitelnému hospodářskému růstu podporujícímu začlenění a podporovat udržitelnou zaměstnanost v Unii tím, že jí umožní projevit solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni, a s osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize a zajistit podporu těmto pracovníkům a osobám.
Cílem akcí, jež využívají finanční příspěvky z EFG, je zajistit, aby co největší počet příjemců pomoci, kteří se účastní těchto akcí, nalezl udržitelné zaměstnání co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na žádosti členských států o finanční příspěvky poskytované z EFG na akce pro:
a)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, jež se projevily zejména značným nárůstem dovozu do Unie, závažnou proměnou obchodu Unie se zbožím nebo službami, rychlým poklesem podílu Unie na trhu v daném odvětví nebo přemístěním činností do třetích zemí za podmínky, že má toto propouštění pracovníků značný negativní dopad na místní, regionální nebo národní hospodářství;
b)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „příjemcem pomoci“ rozumí:
a)
pracovník, jehož pracovní poměr je předčasně ukončen pro nadbytečnost nebo skončí v referenčním období uvedeném v článku 4 a není obnoven;
b)
osoba samostatně výdělečně činná, která zaměstnávala nejvíce 10 pracovníků, kteří byli propuštěni ve smyslu tohoto nařízení, a která přestala vykonávat svou činnost za podmínky, že tato činnost byla prokazatelně závislá na podniku ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a), nebo že tato osoba samostatně výdělečně činná vykonávala svou činnost v dotčeném hospodářském odvětví ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b).
Článek 4
Kritéria pro pomoc
1. Finanční příspěvek z EFG se poskytne v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 2, jež zapříčiní, že:
a)
během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných u dodavatelů uvedeného podniku nebo u výrobců, kteří jsou jeho odběrateli, a osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, u těchto dodavatelů nebo výrobců;
b)
během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500, zejména v malých a středních podnicích, působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2, nebo ve více než dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 za podmínky, že ve dvou z těchto regionů dosáhl dohromady počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, více než 500.
2. V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, řádně odůvodněných žádajícím členským státem, je možné žádost o finanční příspěvek podle tohoto článku přijmout i přesto, že kritéria uvedená v odst. 1 písm. a) nebo b) nejsou zcela splněna, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální nebo národní hospodářství. Žádající členský stát uvede, která z kritérii pro pomoc stanovených v odst. 1 písm. a) a b) nejsou zcela splněna. Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí přesáhnout 15 % roční maximální částky rozpočtu EFG.
Článek 5
Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
1. Žádající členský stát uvede způsob používaný pro výpočet počtu pracovníků a samostatně výdělečných osob pro účely článku 4.
2. Žádající členský stát vypočítá počet uvedený v odstavci 1 na základě jednoho z těchto dnů:
a)
dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES (7) písemně oznámí příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění; v tomto případě žádající členský stát poskytne Komisi dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků v souladu s čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení, a to předtím, než Komise dokončí posouzení;
b)
dne jednotlivé výpovědi z pracovního poměru, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr;
c)
dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání;
d)
dne ukončení přidělení podniku, který jeho práci využíval, nebo
e)
v případě osoby samostatně výdělečně činné na základě dne, kdy tato osoba přestala podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost.
Článek 6
Způsobilí příjemci pomoci
1. Žádající členský stát může poskytnout individualizované služby spolufinancované z EFG způsobilým příjemcům pomoci, mezi něž mohou patřit:
a)
propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a za referenční období stanovené v článku 4,
b)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a to před začátkem nebo po uplynutí referenčního období stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a),
c)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost v případech, kdy se žádost podle čl. 4 odst. 2 odchyluje od kritérií stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a).
Pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné uvedení v prvním pododstavci písm. b) a c) se považují za způsobilé, pokud byli propuštěni nebo přestaly vykonávat svou činnost po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a za podmínky, že lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.
2. Odchylně od článku 2 může žádající členský stát do 31. prosince 2017 poskytovat individualizované služby spolufinancované z EFG takovému počtu mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“) a kteří v den podání žádosti nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let -, který nepřekročí počet cílových příjemců pomoci, a to prioritně pro ty osoby, které byly propuštěny nebo přestaly vykonávat svou činnost, za podmínky, že k propouštění ve smyslu článku 3 došlo alespoň zčásti v regionech na úrovni NUTS 2, které jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Podporu lze poskytovat těmto mladým lidem, kteří nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let - v těch regionech na úrovni NUTS 2, jež jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 7
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvek z EFG může být poskytnut na aktivní opatření na trhu práce, která jsou součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, jež mají usnadnit opětovné profesní začlenění cílových příjemců pomoci, zejména pak znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, do zaměstnání nebo zahájení samostatné výdělečné činnosti. Součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb může být zejména:
a)
individuálním potřebám přizpůsobená odborná příprava a rekvalifikace, včetně dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií a osvědčování získaných zkušeností, pomoc při hledání zaměstnání, poradenství pro volbu povolání, poradenské služby, mentorství, pomoc při outplacementu, podpora podnikání, podpora samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci a spolupráce;
b)
zvláštní časově omezená opatření, jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky na mobilitu, denní příspěvky nebo příspěvky na odbornou přípravu (včetně náhrad pro pečovatele);
c)
opatření zaměřená na povzbuzení zejména znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, aby zůstaly na trhu práce, nebo se na něj vrátily.
Náklady na opatření podle písmene b) nesmí překročit 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb uvedených v tomto odstavci.
Náklady na investice na samostatnou výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nesmí překročit 15 000 EUR.
Koordinovaný balíček individualizovaných služeb by měl předjímat budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček by měl být v souladu s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje.
2. Pro finanční příspěvek z EFG nejsou způsobilá tato opatření:
a)
zvláštní časově omezená opatření uvedená v odst. 1 písm. b), která nejsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě;
b)
akce, které mají být na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv prováděny podniky.
Akce podporované z EFG nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
3. Koordinovaný balíček opatření individualizovaných služeb je vypracován na základě konzultace s cílovými příjemci pomoci či jejich zástupci nebo se sociálními partnery.
4. Z podnětu žádajícího členského státu lze poskytnout finanční příspěvek z EFG na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti.
Článek 8
Žádosti
1. Žádající členský stát podá Komisi žádost do 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria stanovená v čl. 4 odst. 1 nebo 2.
2. Komise do dvou týdnů ode dne podání žádosti, případně ode dne, kdy Komise obdrží překlad žádosti, podle toho, co nastane později, potvrdí příjem žádosti a informuje členský stát o jakýchkoliv dalších informacích, které potřebuje, aby danou žádost mohla posoudit.
3. Pokud Komise takové další informace požaduje, členský stát odpoví do šesti týdnů ode dne, kdy je o ně požádán. Na řádně odůvodněnou žádost dotčeného členského státu Komise tuto lhůtu prodlouží o dva týdny.
4. Na základě informací poskytnutých členským státem Komise dokončí posouzení toho, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, a to do 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, nebo případně překladu této žádosti. Pokud by Komise výjimečně nemohla tuto lhůtu dodržet, poskytne písemné vysvětlení s uvedením důvodů pro zpoždění.
5. Úplná žádost musí obsahovat tyto informace:
a)
odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěním nebo ukončením činnosti a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo zásadními problémy místního, regionálního a národního hospodářství způsobenými globalizací nebo pokračováním celosvětové finanční a hospodářské krize nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. Tato analýza musí vycházet ze statistických a dalších informací na úrovni nejvhodnější k prokázání splnění kritérií pro pomoc stanovených v článku 4;
b)
v případě, že propouštějící podnik pokračoval i po propuštění pracovníků ve své činnosti, potvrzení o tom, že dodržel své právní povinnosti upravující propouštění a že své pracovníky příslušným způsobem zabezpečil;
c)
posouzení počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 5 a vysvětlení událostí, jež k těmto případům propouštění vedly;
d)
identifikaci případných propouštějících podniků, dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou odběrateli daných podniků, odvětví a kategorií cílových příjemců pomoci rozlišených podle pohlaví a věkových skupin;
e)
očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost;
f)
popis koordinovaného balíčku individualizovaných služeb a s nimi spojených výdajů, včetně zejména jakýchkoli opatření na podporu iniciativ v oblasti zaměstnanosti osob se zdravotním postižením, starších nebo mladých příjemců pomoci;
g)
vysvětlení toho, jak balíček opatření doplňuje akce financované jinými vnitrostátními fondy nebo fondy Unie, jakož i informace o akcích, které jsou povinné pro dotyčné podniky na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv;
h)
odhadovaný rozpočet pro každou ze součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb na podporu cílových příjemců pomoci a pro jakékoli přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti;
i)
dny, ke kterým bylo nebo má být zahájeno poskytování individualizovaných služeb cílovým příjemcům pomoci a činnosti vztahující se k provádění EFG, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 a 4;
j)
postupy pro případnou konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery, s místními a regionálními orgány nebo jinými relevantními organizacemi;
k)
prohlášení o souladu požadované podpory z EFG s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i prohlášení o tom, proč individualizované služby nenahrazují opatření, která mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv přijímána společnostmi;
l)
zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni a případně další zdroje spolufinancování;
Článek 9
Doplňkovost, soulad a koordinace
1. Finanční příspěvek z EFG nenahrazuje akce, které mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv provedeny společnostmi.
2. Podpora cílovým příjemcům pomoci doplňuje akce členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně akcí spolufinancovaných z fondů Unie.
3. Finanční příspěvek z EFG je omezen na výši nezbytnou k zajištění solidarity a dočasné, jednorázové podpory cílovým příjemcům pomoci. Akce podporované z EFG musí být v souladu s unijním a vnitrostátním právem, včetně pravidel pro poskytování státní podpory.
4. V rámci svých pravomocí zajistí Komise a žádající členský stát koordinaci pomoci z fondů Unie.
5. Žádající členský stát zajistí, aby specifické akce, které obdržely finanční příspěvek z EFG, neobdržely zároveň pomoc z jiných finančních nástrojů Unie.
Článek 10
Rovnost mužů a žen a nediskriminace
Komise a členské státy zajistí, aby se rovnost mužů a žen a začlenění gendrového hlediska staly nedílnou a podporovanou součástí různých etap provádění finančního příspěvku z EFG. Komise a členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k předcházení jakékoli diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v přístupu k finančnímu příspěvku z EFG a v průběhu provádění jeho různých etap.
Článek 11
Technická pomoc z podnětu Komise
1. EFG může z podnětu Komise v mezích nejvýše 0,5 % z roční maximální částky EFG financovat činnosti zahrnující přípravu, sledování, sběr dat a vytváření vědomostní základny pro provádění EFG. Může rovněž financovat administrativní a technickou podporu, činnosti v oblasti šíření informací a komunikace, jakož i audit, kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení.
2. Evropský parlament a Rada na návrh Komise poskytnou na počátku každého roku částku na technickou pomoc v mezích stropu stanoveného v odstavci 1.
3. Úkoly stanovené v odstavci 1 musí být prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění rozpočtu.
4. Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování informací a poradenství členským státům při využívání, sledování a hodnocení EFG. Informace o využívání EFG a jasné pokyny k využívání EFG by Komise měla poskytovat rovněž sociálním partnerům na evropské a vnitrostátní úrovni.
Článek 12
Informace, komunikace a propagace
1. Žádající členský stát poskytuje a zveřejňuje informace týkající se financovaných akcí. Tyto informace jsou určeny cílovým příjemcům pomoci, místním a regionálním orgánům, sociálním partnerům, médiím a široké veřejnosti. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit zviditelnění příspěvku z EFG.
2. Komise udržuje a pravidelně aktualizuje internetové webové stránky, přístupné ve všech úředních jazycích orgánů Unie, s cílem poskytovat aktuální informace o EFG a pokyny k podávání žádostí, jakož i informace o přijatých a zamítnutých žádostech a o úloze Evropského parlamentu a Rady v rozpočtovém procesu.
3. Komise provede informační a komunikační činnosti týkající se případů pomoci z EFG a výsledků vycházející z jejích zkušeností za účelem zvýšení účinnosti EFG a zajištění informovanosti občanů a pracovníků Unie o EFG. Komise každé dva roky připraví zprávu o využívání EFG podle zemí a odvětví.
4. Zdroje přidělené na komunikační akce podle tohoto nařízení rovněž přispějí k zahrnutí komunikace orgánů Unie týkající se politických priorit Unie za podmínky, že souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
Článek 13
Stanovení finančního příspěvku
1. Na základě posouzení provedeného podle článku 8 a s ohledem zejména na počet cílových příjemců pomoci Komise co nejdříve vyhodnotí navržené akce a odhadované náklady a navrhne výši případného finančního příspěvku z EFG, který může být poskytnut v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 60 % celkových odhadovaných nákladů uvedených v čl. 8 odst. 5 písm. h).
2. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí okamžitě řízení stanovené v článku 15.
3. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost ihned žádajícímu členskému státu.
Článek 14
Způsobilost výdajů
1. Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG od dnů stanovených v žádosti podle čl. 8 odst. 5 písm. i), ke kterým dotčený členský stát začne poskytovat nebo má začít poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci v souladu s čl. 7 odst. 1 nebo ke kterým nese administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 7 odst. 4.
2. V případě grantů se odpovídajícím způsobem použijí články 67 a 68 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1303/2013 (8) a článek 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1304/2013 (9), a jakékoli akty v přenesené pravomoci přijaté Komisí podle uvedených nařízení.
Článek 15
Rozpočtový proces
1. Podmínky fungování EFG musí být v souladu s bodem 13 interinstitucionální dohody.
2. Prostředky pro EFG jsou zapsány do souhrnného rozpočtu Unie na prozatímním základě.
3. Komise na jedné straně a Evropský parlament a Rada na straně druhé vyvinou veškeré úsilí, aby se doba pro uvolnění prostředků z EFG zkrátila na minimum.
4. Pokud Komise dospěje k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG, navrhne, aby byly prostředky uvolněny. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijímají společně Evropský parlament a Rada ve lhůtě jednoho měsíce od předložení návrhu Evropskému parlamentu a Radě. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou a Evropský parlament většinou hlasů svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů.
Současně s návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků do příslušných rozpočtových položek. Není-li dosaženo dohody, zahájí se třístranný rozhovor.
Převody prostředků v souvislosti s EFG se provedou v souladu s článkem 27 finančního nařízení.
5. Současně s přijetím návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou rozhodnutí o prostředků z EFG.
6. Návrh rozhodnutí o prostředků z EFG podle odstavce 4 musí obsahovat:
a)
posouzení provedené podle čl. 8 odst. 4 společně se shrnutím informací, z nichž uvedené posouzení vychází;
b)
doklad o tom, že podmínky stanovené v článcích 4 a 9 byly splněny; a
c)
důvody odůvodňující navrhované částky.
Článek 16
Vyplacení a použití finančního příspěvku
1. Po vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5 v platnost vyplatí Komise dotčenému členskému státu jednorázově částku předběžného financování ve výši 100 % a to v zásadě do 15 dnů. Předběžné financování se vyúčtuje při ukončení poskytování finančního příspěvku podle čl. 18 odst. 2.
2. Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1 se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 59 finančního nařízení.
3. Podrobné technické podmínky financování stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku uvedeném v čl. 15 odst. 5.
4. Členský stát provede způsobilé akce stanovené v článku 7 co nejdříve, avšak nejpozději 24 měsíců ode dne podání žádosti podle čl. 8 odst. 1.
Členský stát může rozhodnout o odložení dne zahájení způsobilých akcí až o tři měsíce ode dne podání žádosti. V případě takového odložení musí být způsobilé akce uskutečněny do 24 měsíců ode dne jejich zahájení, které členský stát oznámil v příslušné žádosti.
Pokud se příjemce pomoci účastní vzdělávacího kurzu či kurzu odborné přípravy, který trvá dva roky či více, mohou být poplatky za tento kurz zahrnuty do spolufinancování z EFG až do dne, kdy má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1 za předpokladu, že příslušné poplatky byly uhrazeny k uvedenému dni.
5. Při provádění akcí zahrnutých do balíčku individualizovaných služeb může dotčený členský stát předložit Komisi návrh na změnu zahrnutých opatření přidáním dalších způsobilých akcí uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) a c), za předpokladu, že tyto změny jsou řádně odůvodněné a celkově není překročena výše finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5. Komise zhodnotí navrhované změny a, pokud s nimi souhlasí, oznámí to členskému státu.
6. Výdaje podle čl. 7 odst. 4 jsou způsobilé do uplynutí lhůty pro předložení závěrečné zprávy.
Článek 17
Používání eura
Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách v rámci tohoto nařízení, jakož i v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech.
Článek 18
Závěrečná zpráva a ukončení poskytování příspěvku
1. Nejpozději šest měsíců po uplynutí lhůty uvedené v čl. 16 odst. 4 předloží dotčený členský stát Komisi závěrečnou zprávu o provádění finančního příspěvku, jejíž součástí jsou informace o:
a)
druhu akcí a hlavních výsledcích,
b)
názvech orgánů, které v členském státě provádějí balíček opatření,
c)
charakteristikách cílových příjemců pomoci a jejich postavení v zaměstnání,
d)
tom, zda byl podnik v uplynulých pěti letech, s výjimkou mikropodniků a malých a středních podniků, příjemcem státní pomoci nebo finančních prostředků z fondů soudržnosti nebo strukturálních fondů Unie;
e)
výkazu obsahujícím odůvodnění výdajů a, je-li to možné, údaje o vzájemné doplňkovosti daných akcí s akcemi financovanými prostřednictvím Evropského sociálního fondu (ESF).
Tam, kde to je možné, se údaje týkající se příjemců rozliší podle pohlaví.
2. Komise nejpozději šest měsíců od obdržení veškerých informací požadovaných podle odstavce 1 ukončí poskytování finančního příspěvku z EFG určením konečné částky finančního příspěvku z EFG a případných vyrovnání dotčeným členským státem podle článku 22.
Článek 19
Dvouletá zpráva
1. Do 1. srpna 2015 a poté každé dva roky Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou, kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných podle tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 1927/2006 za předchozí dva roky. Tato zpráva se zaměří zejména na výsledky dosažené prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se podaných žádostí, přijatých rozhodnutí, financovaných akcí včetně statistik týkajících se míry opětovného začlenění příjemců pomoci podle členských států a jejich doplňkovosti s akcemi financovanými ostatními fondy Unie, zejména ESF, a informace týkající se ukončení poskytování finančního příspěvku. Měla by rovněž zahrnovat ty žádosti, které byly zamítnuty nebo omezeny z důvodu nedostatečných prostředků nebo nezpůsobilosti.
2. Zpráva je zasílána pro informaci Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
Článek 20
Hodnocení
1. Komise z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy provede:
a)
do 30. června 2017 hodnocení v polovině období týkající se účinnosti a udržitelnosti dosažených výsledků;
b)
do 31. prosince 2021 hodnocení ex post s pomocí externích odborníků s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou hodnotu.
2. Výsledky hodnocení uvedených v odstavci 1 jsou pro informaci zasílány Evropskému parlamentu, Radě, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. Doporučení obsažená v hodnoceních by měla být zohledněna při vypracovávání nových programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí.
3. Hodnocení uvedená v odstavci 1 musí obsahovat údaje o počtu žádostí a o fungování EFG podle zemí a odvětví, aby bylo možno vyhodnotit, zda se prostředky EFG dostávají k cílovým příjemcům pomoci.
Článek 21
Řízení a finanční kontrola
1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení akcí podporovaných z EFG a za finanční kontrolu těchto akcí v první řadě členské státy. Za tím účelem přijmout opatření, která zahrnují:
a)
ověření, že byly zřízeny řídící a kontrolní systémy a že jsou v praxi prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního řízení;
b)
ověření, že financované akce byly řádně provedeny;
c)
zajištění, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly zákonné a řádné;
d)
předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravu, jak jsou vymezeny v článku 122 nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013, a vymáhání neoprávněně vyplacených částek případně spolu s úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti členské státy oznámí Komisi a informují ji o vývoji jakýchkoliv vyplývajících správních a právních řízení.
2. Členské státy určí subjekty, které mají odpovídat za správu a kontrolu akcí podporovaných z EFG v souladu s čl. 59 odst. 3 finančního nařízení a s kritérii a postupy stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013. Při předkládání závěrečné zprávy podle článku 18 tohoto nařízení tyto určené subjekty poskytnou Komisi informace, uvedené v čl. 59 odst. 5 finančního nařízení, o provádění finančního příspěvku
3. Při zjištění nesrovnalosti provedou členské státy požadované finanční opravy. Tyto opravy provedené členskými státy spočívají ve zrušení celého finančního příspěvku nebo jeho části. Členské státy získají zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a vrátí ji Komisi, přičemž není-li částka vrácena příslušným členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
4. Komise v rámci své odpovědnosti za provádění souhrnného rozpočtu Unie přijme veškerá opatření nezbytné k tomu, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadami řádného a účinného finančního řízení. Je odpovědností žádajícího členského státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy existují.
Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u akcí financovaných z EFG provádět kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, přičemž je oznámí alespoň jeden pracovní den předem. Komise uvědomí žádající členský stát s cílem získat veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit úředníci nebo zaměstnanci dotyčného členského státu.
5. Členské státy zajistí, aby všechny podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení finančního příspěvku obdrženého z EFG.
Článek 22
Vrácení finančního příspěvku
1. V případě, že skutečné náklady na akce jsou nižší než odhadnutá částka podle článku 15, přijme Komise rozhodnutí, a to prostřednictvím prováděcího aktu, požadující po dotčeném členském státu vrácení odpovídající části obdrženého finančního příspěvku.
2. Pokud dotčený členský stát neplní povinnosti uvedené v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí požadující po tomto členském státě vrácení celého obdrženého finančního příspěvku nebo jeho části.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavců 1 nebo 2 provede Komise vhodné posouzení dané věci, a zejména stanoví dotčenému členskému státu lhůtu pro předložení jeho připomínek.
4. Pokud po provedení nezbytných ověření Komise dospěje k závěru, že členský stát neplní své povinnosti podle čl. 21 odst. 1, rozhodne, pokud není dosaženo dohody a pokud členský stát neprovedl opravy ve lhůtě stanovené Komisí, s přihlédnutím k případným připomínkám členského státu, do tří měsíců od uplynutí lhůty uvedené v odstavci 3 o provedení nezbytných finančních oprav a zruší přitom celý finanční příspěvek na dotčenou akci z EFG nebo jeho část. Každá částka neoprávněně vyplacená v důsledku odhalené nesrovnalosti musí být získána zpět, a není-li částka vrácena žádajícím členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
Článek 23
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1927/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Aniž je dotčen první odstavec, použije se uvedené nařízení i nadále pro žádosti podané do 31. prosince 2013.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na všechny žádosti podané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
UREDBA (EU) br. 1309/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 17. prosinca 2013.
o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. - 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. treći stavak,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za pametan, održiv i uključiv rast („strategija Europa 2020”). Jedan od tri prioriteta strategije Europa 2020. je uključivi rast koji podrazumijeva snaženje položaja ljudi preko visoke razine zaposlenosti, investiranja u vještine, borbe protiv siromaštva i modernizacije tržišta rada, osposobljavanja i sustava socijalne zaštite kako bi im se omogućilo da predvide promjene i snađu se u njima te da grade uključivo, kohezijsko društvo. Prevladavanje negativnih učinaka globalizacije zahtijeva i stvaranje radnih mjesta diljem Unije te odlučnu politiku za podupiranje rasta.
(2)
Europski fond za prilagodbe globalizaciji (EGF) osnovan je Uredbom (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) za razdoblje trajanja višegodišnjeg financijskog okvira od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. EGF Uniji omogućuje da iskaže solidarnost prema radnicima koji su proglašeni viškom zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije i globalne financijske i ekonomske krize, a također može pružati podršku korisnicima na malim tržištima rada ili u iznimnim okolnostima, posebno u pogledu kolektivnih zahtjeva koji uključuju mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), čak i ako je broj otpuštanja ispod normalnog praga za mobilizaciju EGF-a.
(3)
U svojoj Komunikaciji od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” Komisija prepoznaje ulogu EGF-a kao fleksibilnog fonda koji radnicima koji ostaju bez posla pruža potporu i pomaže im da što brže pronađu novi posao. Unija bi i za vrijeme trajanja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. godine trebala nastaviti pružati posebnu, jednokratnu potporu za olakšavanje ponovnog uključivanja u rad radnika koji su proglašeni viškom na prostorima, u sektorima, područjima ili tržištima rada pogođenima ozbiljnim ekonomskim poremećajem. S obzirom na njegovu svrhu, a to je pružanje potpore u hitnim situacijama i neočekivanim okolnostima, EGF bi trebao ostati izvan višegodišnjeg financijskog okvira.
(4)
Područje primjene Uredbe (EZ) br. 1927/2006 prošireno je 2009. godine Uredbom (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) kao dio Europskog plana za gospodarski oporavak kako bi se obuhvatili radnici koji su proglašeni viškom kao izravna posljedica globalne financijske i ekonomske krize. Kako bi se omogućila intervencija EGF-a u trenutačnim ili budućim kriznim situacijama, njegovo područje primjene trebalo bi obuhvaćati otpuštanja uzrokovana ozbiljnim ekonomskim poremećajem izazvanim nastavkom globalne financijske i ekonomske krize, obuhvaćenim Uredbom (EZ) br. 546/2009, ili novom globalnom financijskom i ekonomskom krizom
(5)
Europski centar za praćenje promjena, sa sjedištem u Europskoj zakladi za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofund) u Dublinu, pomaže Komisiji i državama članicama u kvalitativnim i kvantitativnim analizama i time u evaluaciji globalizacijskih trendova i korištenja EGF-a.
(6)
Kako bi se zadržala europska dimenzija EGF-a, zahtjev za potporu trebalo bi podnositi kad broj otpuštanja dosegne minimalni prag. Međutim, na malim tržištima rada, poput malih država članica ili udaljenih regija ili u iznimnim okolnostima zahtjevi se mogu podnositi i za manji broj otpuštanja.
(7)
Radnici koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću trebali bi imati jednaki pristup EGF-u bez obzira na vrstu ugovora o radu ili radnog odnosa. Stoga bi za potrebe ove Uredbe radnike koji su proglašeni viškom te samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću trebalo smatrati korisnicima EGF-a.
(8)
EGF bi privremeno trebao pružati potporu mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju te koji borave u regijama koje su prihvatljive u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih, s obzirom na to da su te regije nerazmjerno pogođene značajnim otpuštanjima.
(9)
Financijski doprinos iz EGF-a ponajprije bi trebao biti usmjeren na aktivne mjere tržišta rada čiji je cilj brza reintegracija korisnika u održivo zapošljavanje u okviru njihovog prvobitnog područja djelatnosti ili izvan njega. Stoga bi uključivanje novčanih naknada u usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama trebalo biti ograničeno. Poduzeća bi se moglo poticati na sufinanciranje mjera koje podržava EGF.
(10)
Prilikom sastavljanja usklađenog paketa aktivnih mjera tržišta rada države članice trebale bi davati prednost mjerama koje će značajno povećati zapošljivost korisnika. Države članice trebale bi težiti tome da se najveći mogući broj korisnika koji sudjeluju u tim mjerama ponovno uključi u održivo zapošljavanje čim prije unutar šestomjesečnog razdoblja prije isteka roka za podnošenje završnog izvješća o provedbi financijskog doprinosa.
(11)
Prilikom osmišljavanja usklađenog paketa aktivnih mjera tržišta rada, države članice trebale bi pridavati posebnu pozornost korisnicima u nepovoljnom položaju, uključujući mlade i starije nezaposlene osobe i one kojima prijeti siromaštvo, s obzirom na to da se te skupine suočavaju s posebnim problemima prilikom ponovnog uključivanja na tržište rada, zbog globalne financijske i ekonomske krize i globalizacije.
(12)
Prilikom provedbe EGF-a trebalo bi poštovati i promicati načela ravnopravnosti spolova i nediskriminacije, koja su među temeljnim vrijednostima Unije i dio su strategije Europa 2020.
(13)
Kako bi potpora korisnicima bila učinkovita i brza, države članice trebale bi poduzeti sve što je u njihovoj moći da podnesu potpune zahtjeve za financijski doprinos iz EGF-a. Dostavljanje dodatnih informacija trebalo bi biti vremenski ograničeno.
(14)
Država članica koja podnosi zahtjev trebala bi u interesu korisnika i tijela nadležnih za provedbu mjera osigurati da se svi dionici uključeni u proces podnošenja zahtjeva obavješćuju o napretku zahtjeva.
(15)
U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, financijski doprinosi iz EGF-a ne bi smjeli zamijeniti, nego bi po mogućnosti trebali nadopunjavati mjere potpore koje su za korisnike na raspolaganju u okviru fondova Unije ili njezinih drugih politika i programa.
(16)
Trebalo bi uključiti posebne odredbe za aktivnosti obavješćivanja i komunikacije o primjerima djelovanja EGF-a i njihovim rezultatima.
(17)
Kako bi izrazila solidarnost Unije s radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću, stopa financiranja trebala bi iznositi 60 % troškova paketa i njegove provedbe.
(18)
Kako bi se olakšala provedba ove Uredbe, izdaci bi trebali biti prihvatljivi ili od dana od kojeg država članica počinje pružati usluge prilagođene potrebama ili od dana od kojeg država članica snosi administrativne izdatke za provedbu EGF-a.
(19)
U proračunskoj liniji EGF-a u okviru godišnjeg proračunskog postupka na raspolaganju bi trebao biti odgovarajući iznos odobrenih sredstava za plaćanje kako bi se pokrile potrebe do kojih dođe posebno tijekom prvih mjeseci svake godine, kada su mogućnosti za prijenos iz drugih proračunskih linija posebno teške.
(20)
Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 2. prosinca 2013. o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5) („Međuinstitucionalni sporazum”) određuje proračunski okvir EGF-a.
(21)
U interesu korisnika, pomoć bi se trebala omogućiti čim prije i na što učinkovitiji način. Države članice i institucije Unije uključene u postupak donošenja odluka u vezi s EGF-om trebale bi činiti sve što je u njihovoj moći da smanje vrijeme obrade i pojednostave postupke kako bi osigurale da se odluke o mobilizaciji EGF-a donose glatko i brzo.
(22)
U slučaju zatvaranja poduzeća, radnicima koje je ono proglasilo viškom može se pomoći u preuzimanju dijela ili svih njegovih aktivnosti, a država članica u kojoj se nalazi poduzeće može dati predujam koji je hitno potreban kako bi se to ostvarilo.
(23)
Kako bi se Europskom parlamentu omogućio politički nadzor, a Komisiji stalno praćenje rezultata dobivenih uz potporu EGF-a, države članice trebale bi podnijeti završno izvješće o provedbi EGF-a.
(24)
Države članice i dalje bi trebale biti odgovorne za provedbu financijskog doprinosa te za upravljanje djelovanjima uz financijsku potporu Unije i kontrolu nad njima, u skladu s odgovarajućim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (6). Države članice trebale bi opravdati uporabu financijskog doprinosa primljenog iz EGF-a. Obveze izvješćivanja trebale bi odražavati posebnu prirodu intervencija EGF-a s obzirom na kratko razdoblje provedbe operacija EGF-a. Stoga je potrebno odstupanje od Financijske uredbe u pogledu obveza izvješćivanja.
(25)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Ciljevi
Ovom Uredbom osniva se Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) za razdoblje višegodišnjeg financijskog okvira od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
Svrha EGF-a je doprinos pametnom, uključivom i održivom ekonomskom rastu i promicanje održivog zapošljavanja u Uniji tako što će Uniji omogućiti da pokaže solidarnost i pruži potporu radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije kao posljedica nastavka globalne financijske i ekonomske krize, obuhvaćenog Uredbom (EZ) br. 546/2009, ili kao posljedica nove globalne financijske i ekonomske krize.
Djelovanjima koja koriste financijski doprinos iz EGF-a nastoji se osigurati da najveći mogući broj korisnika koji sudjeluju u tim djelovanjima nađe održivo zaposlenje čim prije unutar šestomjesečnog razdoblja prije isteka roka za podnošenje završnog izvješća iz članka 18. stavka 1.
Članak 2.
Područje primjene
Ova Uredba primjenjuje se na zahtjeve država članica za financijske doprinose iz EGF-a za djelovanja usmjerena na:
(a)
radnike koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije, što pogotovo pokazuje značajan porast uvoza u Uniju, veliki zaokret u trgovini robom ili uslugama u Uniji, brzo opadanje tržišnog udjela Unije u danom sektoru ili delokalizacija djelatnosti u treće zemlje, ako ta otpuštanja značajno štete lokalnom, regionalnom ili nacionalnom gospodarstvu;
(b)
radnike koji su proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog nastavka globalne financijske i ekonomske krize obuhvaćenog Uredbom (EZ) br. 549/2009, ili kao posljedica nove globalne financijske i ekonomske krize.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, korisnik znači:
(a)
radnik čije je zaposlenje zbog viškova završilo ranije ili koje završava tijekom referentnog razdoblja iz članka 4. i ne obnavlja se;
(b)
samozaposlena osoba koja je zapošljavala najviše 10 radnika koji su proglašeni viškom u okviru područja primjene ove Uredbe te čija je djelatnost prestala, pod uvjetom da je djelatnost jasno ovisila o dotičnom poduzeću iz članka 4. stavka 1. točke (a), ili da je, u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (b), samozaposlena osoba djelovala u dotičnom ekonomskom sektoru.
Članak 4.
Intervencijski kriteriji
1. Financijski doprinos iz EGF-a osigurava se u slučajevima kad se ispune uvjeti iz članka 2. i kad to ima za posljedicu:
(a)
najmanje 500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom i samozaposlene osobe koje prestaju sa svojom djelatnošću kod dobavljača ili daljnjih proizvođača;
(b)
najmanje 500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u referentnom razdoblju od devet mjeseci, posebno u MSP-ovima, pri čemu svi djeluju u istom ekonomskom sektoru definiranom na razini NACE Revizija 2 i smješteni su u jednoj regiji ili u dvije susjedne regije razine NUTS 2, ili u više od dvije susjedne regije razine NUTS 2 pod uvjetom da je više od 500 radnika ili samozaposlenih osoba pogođeno u dvije regije zajedno.
2. Na malim tržištima rada ili u iznimnim okolnostima, posebno u pogledu zajedničkih zahtjeva koji se odnose na MSP-ove, a koje je država članica podnositeljica zahtjeva valjano obrazložila, zahtjev za financijski doprinos na temelju ovog članka može se smatrati prihvatljivim čak i ako kriteriji utvrđeni u stavku 1. točkama (a) ili (b) nisu u potpunosti ispunjeni, kad otpuštanja imaju ozbiljan učinak na zaposlenost i lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo. Država članica podnositeljica zahtjeva navodi koji od intervencijskih kriterija iz stavka 1. točaka (a) i (b) nisu u potpunosti ispunjeni. Ukupni iznos doprinosâ u iznimnim okolnostima ne smije biti viši od 15 % maksimalnog godišnjeg iznosa EGF-a.
Članak 5.
Izračun broja otpuštanja i prestanka djelatnosti
1. Država članica podnositeljica zahtjeva navodi metodu izračuna broja radnika i samozaposlenih osoba iz članka 3., za potrebe članka 4.
2. Država članica podnositeljica zahtjeva izračunava broj naveden u stavku 1. na temelju jednog od sljedećih dana:
(a)
dana kad poslodavac u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive Vijeća 98/59/EZ (7) pisanim putem obavijesti nadležno tijelo javne vlasti o planiranom kolektivnom otpuštanju; u tom slučaju država članica podnositeljica zahtjeva dostavlja Komisiji dodatne informacije o stvarnom broju radnika proglašenih viškom u skladu s člankom 4. stavkom 1. ove Uredbe, i to prije nego što Komisija obavi svoju procjenu;
(b)
dana kad poslodavac obavijesti radnika o otpuštanju ili raskidu ugovora o radu;
(c)
dana stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka;
(d)
završetka ustupanja poduzeću korisniku; ili
(e)
za samozaposlenu osobu, dana prestanka djelatnosti kako je određeno u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima.
Članak 6.
Prihvatljivi korisnici
1. Država članica podnositeljica zahtjeva može pružiti usluge prilagođene potrebama koje se sufinanciraju iz EGF-a prihvatljivim korisnicima, među kojima mogu biti:
(a)
radnici proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, izračunani u skladu s člankom 5., u okviru referentnog razdoblja iz članka 4.;
(b)
radnici proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, izračunani u skladu s člankom 5., prije ili nakon referentnog razdoblja iz članka 4. stavka 1. točke (a); ili
(c)
radnici proglašeni viškom i samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, kad zahtjev na temelju članka 4. stavka 2. odstupa od kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a).
Radnici i samozaposlene osobe iz prvog podstavka točaka (b) i (c) smatraju se prihvatljivima ako su proglašeni viškom ili je njihova djelatnost prestala nakon opće objave planiranog otpuštanja i ako se može utvrditi jasna uzročna veza s događajem koji je uzrokovao otpuštanja tijekom referentnog razdoblja.
2. Odstupajući od članka 2., države članice podnositeljice zahtjeva mogu do 31. prosinca 2017. pružati usluge prilagođene potrebama, koje se sufinanciraju iz EGF-a, određenom broju mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju te su na datum podnošenja zahtjeva mlađi od 25 godina ili, ako države članice tako odluče, mlađi od 30 godina, koji je jednak broju ciljanih korisnika, pri čemu se prednost daje osobama koje su proglašene viškom ili čija je djelatnost prestala, pod uvjetom da su se barem neka od otpuštanja u smislu članka 3. dogodila u regijama razine NUTS 2 koje su prihvatljive u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih. Potpora se može pružiti mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju te su mlađi od 25 godina ili, ako države članice tako odluče, mlađi od 30 godina u tim regijama razine NUTS 2 koje su prihvatljive u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih.
Članak 7.
Prihvatljiva djelovanja
1. Financijski doprinos iz EGF-a može se dati za aktivne mjere tržišta rada koje su dio usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama i koje su namijenjene lakšem ponovnom uključivanju ciljanih korisnika i, posebno, osoba u nepovoljnom položaju, starijih i mladih nezaposlenih osoba u rad ili njihovom samozapošljavanju. Usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama posebno može uključivati:
(a)
osposobljavanje i ponovno osposobljavanje po mjeri, uključujući vještine informacijske i komunikacijske tehnologije i vrednovanje stečenog iskustva, pomoć pri traženju zaposlenja, profesionalnu orijentaciju, savjetodavne usluge, mentorstvo, pomoć pri traženju zamjenskog posla, promociju poduzetništva, pomoć pri samozapošljavanju, osnivanju poduzeća i preuzimanju poslovanja od strane zaposlenika te suradničke aktivnosti;
(b)
posebne vremenski ograničene mjere kao što su naknade za traženje zaposlenja, poticaji za zapošljavanje koji se isplaćuju poslodavcima, naknade za prijevoz, dnevnice ili naknade za osposobljavanje (uključujući naknade za njegovatelje);
(c)
poticajne mjere, posebno za osobe u nepovoljnom položaju, starije i mlade nezaposlene osobe kako bi ostali na tržištu rada ili se na njega vratili.
Troškovi mjera iz točke (b) ne smiju biti veći od 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama navedenih u ovom stavku.
Troškovi ulaganja u samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i preuzimanje poslovanja od strane zaposlenika ne smiju biti veći od 15 000 EUR.
Prilikom osmišljavanja usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama trebalo bi predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine. Usklađeni paket trebao bi odgovarati zaokretu prema održivom gospodarstvu koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa.
2. Sljedeće mjere nisu prihvatljive za financijski doprinos iz EGF-a:
(a)
posebne vremenski ograničene mjere iz stavka 1. točke (b) koje nisu uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja;
(b)
djelovanja za koja su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora.
Djelovanja koja podupire EGF ne zamjenjuju pasivne mjere socijalne zaštite.
3. Usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavlja se uz savjetovanje s ciljanim korisnicima ili njihovim predstavnicima, ili socijalnim partnerima.
4. Na inicijativu države članice podnositeljice zahtjeva, financijski doprinos iz EGF-a može se dati za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja.
Članak 8.
Zahtjevi
1. Država članica podnositeljica zahtjeva zahtjev podnosi Komisiji u roku od 12 tjedana od dana zadovoljavanja kriterija iz članka 4. stavka 1. ili 2.
2. U roku od dva tjedna od dana podnošenja zahtjeva, ili, gdje je to primjenjivo, od dana od kojeg Komisija raspolaže prijevodom zahtjeva, ovisno o tome koji je kasniji, Komisija potvrđuje primitak zahtjeva i obavješćuje državu članicu o mogućim dodatnim informacijama koje su joj potrebne za ocjenjivanje zahtjeva.
3. U slučaju da Komisija zahtijeva takve dodatne informacije, država članica odgovara u roku od šest tjedana od dana zahtijevanja. Komisija na propisno obrazložen zahtjev predmetne države članice produljuje rok za dva tjedna.
4. Na temelju informacija koje pruži država članica, Komisija dovršava ocjenjivanje usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa u roku od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva, ili, gdje je to primjenjivo, od prijevoda zahtjeva. Ako Komisija iznimno nije u mogućnosti poštovati taj rok, ona daje pisano objašnjenje u kojemu obrazlaže razloge kašnjenja.
5. Potpuni zahtjev sadrži sljedeće informacije:
(a)
obrazloženu analizu veze između otpuštanja ili prestanka djelatnosti i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine, ili ozbiljnih poremećaja u lokalnom, regionalnom i nacionalnom gospodarstvu uzrokovanih globalizacijom ili nastavkom globalne financijske i ekonomske krize ili novom globalnom financijskom i ekonomskom krizom. Ta analiza temelji se na statističkim i drugim podacima najprikladnije razine kako bi se pokazalo zadovoljavanje intervencijskih kriterija iz članka 4.;
(b)
ako je poduzeće koje otpušta radnike nakon otpuštanja nastavilo s radom, potvrdu da je djelovalo u skladu s pravnim obvezama koje uređuju viškove radnih mjesta te da se u skladu s njima pobrinulo za svoje radnike;
(c)
procjenu broja otpuštanja u skladu s člankom 5. i objašnjenje događaja koji su uzrok otpuštanja;
(d)
identifikaciju, prema potrebi, poduzeća, dobavljača ili daljnjih proizvođača u kojima se otpuštanja provode i kategorija ciljanih korisnika raščlanjenih prema spolu i dobnoj skupini;
(e)
predviđeni učinak otpuštanja s obzirom na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zaposlenost;
(f)
opis usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama i povezanih izdataka, uključujući, posebno, moguće mjere koje podržavaju inicijative za zapošljavanje za korisnike u nepovoljnom položaju te starije i mlade korisnike;
(g)
objašnjenje načina na koji paket mjera dopunjuje djelovanja koja se financiraju iz drugih nacionalnih fondova ili fondova Unije te informacije o djelovanjima koja su za predmetna poduzeća obvezna na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora;
(h)
predviđeni proračun za sve sastavnice usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama za potporu ciljanim korisnicima te za sve aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja;
(i)
datume kada su se započele ili se trebaju započeti pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim korisnicima te obavljati aktivnosti za provedbu EGF-a, kako je navedeno u članku 7. stavku 1. odnosno 4.;
(j)
postupke koji su se poštovali pri savjetovanju s ciljanim korisnicima ili njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima ili, prema potrebi, drugim relevantnim organizacijama;
(k)
izjavu o sukladnosti tražene potpore iz EGF-a s postupovnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama te izjavu u kojoj se navodi razlog zbog kojeg usluge prilagođene potrebama ne zamjenjuju mjere za koje su poduzeća odgovorna na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora;
(l)
izvore pretfinanciranja ili sufinanciranja na nacionalnoj razini te prema potrebi druge vrste sufinanciranja.
Članak 9.
Komplementarnost, usklađenost i koordinacija
1. Financijski doprinos iz EGF-a ne zamjenjuje djelovanja za koja su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora.
2. Podrška ciljanim korisnicima dopunjuje djelovanja država članica na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući ona koja se sufinanciraju iz fondova Unije.
3. Financijski doprinos iz EGF-a ograničava se na ono što je neophodno za osiguravanje solidarnosti i privremene, jednokratne podrške ciljanim korisnicima. Djelovanja koja dobivaju potporu iz EGF-u u skladu su sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom, kao i s pravilima o državnim potporama.
4. Komisija i države članice podnositeljice zahtjeva osiguravaju koordinaciju pomoći iz fondova Unije u skladu sa svojim nadležnostima.
5. Država članica podnositeljica zahtjeva osigurava da specifična djelovanja koja primaju financijski doprinos iz EGF-a ne primaju ujedno pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije.
Članak 10.
Ravnopravnost muškaraca i žena i zabrana diskriminacije
Komisija i države članice osiguravaju da se ravnopravnost muškaraca i žena i integracija rodne perspektive promiču tijekom različitih faza provođenja financijskog doprinosa iz EGF-a te da su njihov sastavni dio. U vezi s pristupom EGF-u te u raznim fazama provedbe financijskog doprinosa, Komisija i države članice poduzimaju sve odgovarajuće korake kako bi spriječile svaku diskriminaciju na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije.
Članak 11.
Tehnička pomoć na inicijativu Komisije
1. Na inicijativu Komisije, najviše 0,5 % najvišeg godišnjeg iznosa EGF-a može se koristiti za financiranje pripreme, praćenja, prikupljanja podataka i razvoja temeljnog znanja relevantnog za provedbu EGF-a. Također se može koristiti za financiranje administrativne i tehničke podrške, informacijskih i komunikacijskih aktivnosti te aktivnosti revizije, kontrole i evaluacije koji su potrebni za provedbu ove Uredbe.
2. Europski parlament i Vijeće na temelju prijedloga Komisije početkom svake godine osiguravaju iznos za tehničku pomoć, podložno postavljenoj gornjoj granici iz stavka 1.
3. Zadaće iz stavka 1. obavljaju se u skladu s Financijskom uredbom, kao i provedbenim pravilima koja se primjenjuju na taj oblik izvršenja proračuna.
4. Tehnička pomoć Komisije uključuje davanje informacija i smjernica državama članicama pri korištenju, praćenju i evaluaciji EGF-a. Komisija bi europskim i nacionalnim socijalnim partnerima također trebala pružati informacije o korištenju EGF-a, zajedno s jasnim smjernicama.
Članak 12.
Informiranje, komunikacija i promidžba
1. Država članica podnositeljica zahtjeva osigurava informacije o financiranim djelovanjima te im daje publicitet. Takve informacije upućuju se ciljanim korisnicima, lokalnim i regionalnim tijelima, socijalnim partnerima, medijima i široj javnosti. Informacijama se ističe uloga Unije i osigurava prepoznatljivost doprinosa iz EGF-a.
2. Komisija održava i redovito ažurira internetske stranice, dostupne na svim službenim jezicima institucija Unije, kako bi pružila ažurirane informacije o EGF-u, upute za podnošenje zahtjeva kao i podatke o prihvaćenim i odbijenim zahtjevima i o ulozi Europskog parlamenta i Vijeća u proračunskom postupku.
3. Komisija provodi informativne i komunikacijske aktivnosti o primjerima djelovanja EGF-a i njihovim rezultatima na temelju svojih iskustava, s ciljem poboljšavanja učinkovitosti EGF-a i osiguranja da su građani i radnici Unije upoznati s EGF-om. Komisija svake dvije godine podnosi izvješće o korištenju EGF-a po pojedinim zemljama i sektorima.
4. Sredstva odobrena za komunikacijska djelovanja u okviru ove Uredbe koriste se i za institucionalno priopćivanje političkih prioriteta Unije ako su oni povezani s općim ciljevima ove Uredbe.
Članak 13.
Određivanje financijskog doprinosa
1. Komisija na temelju procjene provedene u skladu s člankom 8., a posebno uzimajući u obzir broj ciljanih korisnika, predložena djelovanja i procjenu troškova, u najkraćem roku procjenjuje i predlaže iznos mogućeg financijskog doprinosa iz EGF-a u granicama raspoloživih sredstava. Iznos ne smije biti veći od 60 % ukupnih predviđenih troškova iz članka 8. stavka 5. točke (h).
2. Ako Komisija na temelju procjene provedene u skladu s člankom 8. zaključi da su ispunjeni uvjeti za financijski doprinos na temelju ove Uredbe, odmah započinje postupak određen u članku 15.
3. Ako Komisija na temelju procjene provedene u skladu s člankom 8. zaključi da nisu ispunjeni uvjeti za financijski doprinos u skladu s ovom Uredbom, odmah obavješćuje državu članicu podnositeljicu zahtjeva.
Članak 14.
Prihvatljivost izdataka
1. Izdaci za financijski doprinos iz EGF-a prihvatljivi su od datuma navedenih u zahtjevu u skladu s člankom 8. stavkom 5. točkom (i) od kojih dotična država članica počinje ili treba početi pružati usluge prilagođene potrebama ciljanih korisnika ili snosi administrativne izdatke za provedbu EGF-a, u skladu s člankom 7. stavkom 1. odnosno 4.
2. U slučaju bespovratnih sredstava na odgovarajući se način primjenjuju članci [67. i 68.] Uredbe (EU, Euratom) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i članak [14.] Uredbe (EU, Euratom) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9) te bilo koji delegirani akti koje je Komisija donijela u skladu s tim uredbama.
Članak 15.
Proračunski postupak
1. Rješenja za EGF u skladu su s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma.
2. Odobrena sredstva u vezi s EGF-om uključena su u rezervacije općeg proračuna Unije.
3. Komisija, s jedne strane, i Europski parlament i Vijeće, s druge strane, nastoje minimizirati vrijeme potrebno za mobilizaciju EGF-a.
4. Ako Komisija zaključi da su ispunjeni uvjeti za pružanje financijskog doprinosa iz EGF-a, podnosi prijedlog za njegovu upotrebu. Odluku o upotrebi EGF-a zajednički donose Europski parlament i Vijeće u roku od mjesec dana od upućivanja Europskom parlamentu i Vijeću. Vijeće odlučuje kvalificiranom većinom, a Europski parlament većinom svojih članova i s tri petine danih glasova.
Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o upotrebi EGF-a, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos u odgovarajuće proračunske linije. U slučaju neslaganja pokreće se postupak trijaloga.
Prijenosi u vezi s EGF-om obavljaju se u skladu s člankom 27. Financijske uredbe.
5. Istovremeno s usvajanjem prijedloga odluke o upotrebi EGF-a Komisija provedbenim aktom donosi odluku o financijskom doprinosu koja stupa na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu odluku o upotrebi EGF-a.
6. Prijedlog odluke o upotrebi EGF-a u skladu sa stavkom 4. uključuje:
(a)
procjenu, provedenu u skladu s člankom 8. stavkom 4.c, zajedno sa sažetkom podataka na kojima se temelji procjena;
(b)
dokaz da su zadovoljeni kriteriji utvrđeni u člancima 4. i 9.; i
(c)
razloge koji opravdavaju predložene iznose.
Članak 16.
Isplata i korištenje financijskog doprinosa
1. Po stupanju na snagu odluke o financijskom doprinosu u skladu s člankom 15. stavkom 5., Komisija isplaćuje financijski doprinos dotičnoj državi članici u obliku jednokratne isplate pretfinanciranja u iznosu od 100 %, u načelu unutar 15 dana. Pretfinanciranje se poravnava pri zaključivanju financijskog doprinosa u skladu s člankom 18. stavkom 2.
2. Financijski doprinos iz stavka 1. provodi se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 59. Financijske uredbe.
3. Podrobne tehničke uvjete financiranja određuje Komisija u odluci o financijskom doprinosu iz članka 15. stavka 5.
4. Država članica prihvatljiva djelovanja iz članka 7. provodi što prije, a najkasnije 24 mjeseca nakon datuma podnošenja zahtjeva u skladu s člankom 8. stavkom 1.
Država članica može odlučiti odgoditi datum početka prihvatljivih djelovanja za najviše tri mjeseca od datuma podnošenja zahtjeva. U slučaju takve odgode prihvatljiva djelovanja provode se unutar razdoblja od 24 mjeseca nakon datuma početka koji država članica navede u zahtjevu.
Ako korisnik pristupi tečaju obrazovanja ili osposobljavanja u trajanju od dvije godine ili dulje, naknade za takav tečaj mogu se uključiti u sufinanciranje iz EGF-a do isteka roka za podnošenje završnog izvješća iz članka 18. stavka 1., pod uvjetom da su dotične naknade plaćene prije isteka tog roka.
5. Prilikom provođenja djelovanja iz paketa usluga prilagođenih potrebama, dotična država članica može podnijeti prijedlog Komisiji za izmjenu uključenih djelovanja dodavanjem drugih prihvatljivih djelovanja navedenih u članku 7. stavku 1. točkama (a) i (c), pod uvjetom da su takve izmjene propisno obrazložene i da ukupni iznos nije veći od financijskog doprinosa iz članka 15. stavka 5. Komisija procjenjuje predložene izmjene i, ako se s njima složi, o tome obavješćuje državu članicu.
6. Izdaci na temelju članka 7. stavka 4. prihvatljivi su do isteka roka za podnošenje završnog izvješća.
Članak 17.
Korištenje eura
U zahtjevima, odlukama o financijskim doprinosima i izvješćima na temelju ove Uredbe, kao i svim povezanim dokumentima, iznosi se izražavaju u eurima.
Članak 18.
Završno izvješće i zaključak
1. Najkasnije šest mjeseci od isteka razdoblja navedenog u članku 16. stavku 4., dotična država članica Komisiji podnosi završno izvješće o provedbi financijskog doprinosa, uključujući informacije o sljedećem:
(a)
vrsti djelovanja i glavnim ostvarenjima,
(b)
nazivima tijela koja provode paket mjera u državi članici,
(c)
karakteristikama ciljanih korisnika i njihovom radnom statusu,
(d)
o tome je li poduzeće, uz iznimku mikropoduzeća i MSP-ova, bilo korisnik državne potpore ili ranijeg financiranja iz Kohezijskog fonda ili strukturnih fondova Unije tijekom prethodnih pet godina;
(e)
izjavu kojom se opravdavaju izdaci uz navođenje, kad god je to moguće, komplementarnosti djelovanja s onima koja se financiraju iz Europskog socijalnog fonda (ESF).
Kad god je to moguće, podaci koji se odnose na korisnike raščlanjeni su prema spolu.
2. Najkasnije šest mjeseci po primitku svih zahtijevanih informacija iz stavka 1., Komisija završava financijski doprinos određivanjem konačnog iznosa financijskog doprinosa iz EGF-a i, prema potrebi, iznosa duga dotične države članice u skladu s člankom 22.
Članak 19.
Dvogodišnje izvješće
1. Komisija, do 1. kolovoza 2015. i potom svake dvije godine, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću sveobuhvatno, kvantitativno i kvalitativno izvješće o aktivnostima u protekle dvije godine na temelju ove Uredbe i Uredbe 1927/2006. Izvješće se uglavnom usredotočuje na rezultate postignute uz pomoć EGF-a i posebno sadržava podatke u vezi s podnesenim zahtjevima, donesenim odlukama, financiranim djelovanjima, uključujući statističke podatke o stopi ponovnog uključivanja za korisnike koji su primili pomoć po državi članici i komplementarnost takvih djelovanja s djelovanjima koje financiraju drugi fondovi Unije, posebno ESF, te informacije u vezi sa završetkom danih financijskih doprinosa. U njemu bi također trebalo navesti informacije o odbijenim zahtjevima ili zahtjevima koji su smanjeni zbog nedovoljnih odobrenih sredstava ili neprihvatljivosti.
2. Izvješće se prosljeđuje na znanje Revizorskom sudu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i socijalnim partnerima.
Članak 20.
Evaluacija
1. Komisija na vlastitu inicijativu i bliskoj suradnji s državama članicama provodi:
(a)
do 30. lipnja 2017., srednjoročnu evaluaciju učinkovitosti i održivosti postignutih rezultata;
(b)
do 31. prosinca 2021., ex post evaluaciju uz pomoć vanjskih stručnjaka, kako bi se izmjerio učinak EGF-a i njegova dodana vrijednost.
2. Rezultati evaluacija iz stavka 1. prosljeđuju se na znanje Europskom parlamentu, Vijeću, Revizorskom sudu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i socijalnim partnerima. Preporuke iz evaluacija trebale bi se uzeti u obzir prilikom osmišljavanja novih programa u području zapošljavanja i socijalnih pitanja.
3. Evaluacije iz stavka 1. sadrže brojke koje pokazuju broj zahtjeva i obuhvaćaju uspješnost EGF-a po pojedinim zemljama i sektorima kako bi se ocijenilo dolazi li EGF do svojih ciljanih primatelja.
Članak 21.
Upravljanje i financijski nadzor
1. Ne dovodeći u pitanje odgovornost Komisije za izvršavanje općeg proračuna Unije, države članice u prvom redu preuzimaju odgovornost za upravljanje djelovanjima koje podupire EGF i za financijski nadzor djelovanja. U tom smislu, mjere koje poduzimaju uključuju:
(a)
provjeru jesu li sustavi upravljanja i nadzora uspostavljeni i provode li se na način kojim se osigurava učinkovito i pravilno korištenje sredstava Unije, u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja;
(b)
provjeru jesu li financirana djelovanja pravilno provedena;
(c)
osiguranje da su izdaci, koji su financirani na temelju provjerljive prateće dokumentacije, zakoniti i uredni;
(d)
sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje nepravilnosti kako je utvrđeno u članku 122. Uredbe (EU, Euratom) br. 1303/2013 i povrat nepropisno isplaćenih iznosa, prema potrebi zajedno sa zateznim kamatama. Države članice o svakoj takvoj nepravilnosti obavješćuju Komisiju te je redovito obavješćuju o tijeku upravnih i sudskih postupaka koji iz njih proistječu.
2. Države članice određuju tijela odgovorna za upravljanje djelovanjima koja podupire EGF i za njihovu kontrolu u skladu s člankom 59. stavkom 3. Financijske uredbe i u skladu s kriterijima i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 1303/2013. Ta tijela Komisiji dostavljaju informacije navedene u članku 59. stavku 5. Financijske uredbe o provedbi financijskog doprinosa prilikom podnošenja završnog izvješća iz članka 18. ove Uredbe.
3. Države članice provode potrebne financijske ispravke kada se utvrde nepravilnosti. Ispravci koje provode države članice sastoje se od opoziva cijelog ili dijela financijskog doprinosa. Države članice osiguravaju povrat svakog iznosa koji je neopravdano isplaćen zbog utvrđene nepravilnosti, vraćaju ga Komisiji, a ako predmetna država članica iznos ne otplati u odobrenom roku, naplaćuju se zatezne kamate.
4. U skladu sa svojom odgovornošću za izvršavanje općeg proračuna Unije, Komisija poduzima sve potrebne mjere kako bi provjerila jesu li financirana djelovanja provedena u skladu s načelima dobrog i učinkovitog financijskog upravljanja. Država članica podnositeljica zahtjeva odgovorna je za osiguravanje postojanja sustava upravljanja i nadzora koji dobro funkcioniraju. Komisija se mora uvjeriti da takvi sustavi djeluju.
U tom smislu, ne dovodeći u pitanje ovlasti Revizorskog suda ili provjere koje država članica provodi u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima, dužnosnici ili službenici Komisije mogu izvršavati provjere na terenu, uključujući provjeru uzoraka, u vezi s djelovanjima koja se financiraju iz EGF-a, uz prethodnu najavu od najmanje jednog radnog dana. Komisija obavješćuje državu članicu podnositeljicu zahtjeva s ciljem dobivanja sve potrebne pomoći. Dužnosnici ili službenici dotične države članice mogu sudjelovati u takvim provjerama.
5. Države članice Komisiji i Revizorskom sudu osiguravaju, tijekom razdoblja od tri godine od završetka financijskog doprinosa primljenog iz EGF-a, dostupnost svih popratnih dokumenata koji se odnose na nastale izdatke.
Članak 22.
Povrat financijskog doprinosa
1. U slučajevima kada su stvarni troškovi manji od predviđenog iznosa navedenog u skladu s člankom 15., Komisija provedbenim aktom donosi odluku kojom od dotične države članice zahtijeva povrat odgovarajućeg dijela iznosa primljenog financijskog doprinosa.
2. Ako dotična država članica ne ispuni obveze navedene u odluci o financijskom doprinosu, Komisija poduzima potrebne mjere donoseći odluku provedbenim aktom kako bi od te države članice zatražila povrat cijelog ili dijela primljenog financijskog doprinosa.
3. Prije donošenja odluke na temelju stavka 1. ili 2. Komisija provodi odgovarajuće ispitivanje slučaja, a dotičnoj državi članici posebno odobrava određeni rok za dostavu primjedbi.
4. Ako nakon dovršenja potrebnih provjera Komisija zaključi da država članica ne ispunjava obveze iz članka 21. stavka 1. te ako ne dođe do dogovora i država članica ne izvrši ispravke u roku koji je odredila Komisija, Komisija, vodeći računa o svim primjedbama koje je dala država članica, u roku od tri mjeseca od isteka roka iz stavka 3. izvršava zahtijevane financijske ispravke opozivanjem cijelog ili dijela doprinosa iz EGF-a za predmetno djelovanje. Svaki iznos koji je neopravdano isplaćen zbog utvrđene nepravilnosti vraća se, a ako država članica podnositeljica zahtjeva iznos ne otplati u odobrenom roku, naplaćuju se zatezne kamate.
Članak 23.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 1927/2006 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Neovisno o prvom stavku, ona se i dalje primjenjuje na zahtjeve podnesene do 31. prosinca 2013.
Članak 24.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se na sve zahtjeve podnesene između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2020.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.