NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 480/2014
ze dne 3. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 22 odst. 7, čl. 37 odst. 13, čl. 38 odst. 4, čl. 40 odst. 4, čl. 41 odst. 3, čl. 42 odst. 1, čl. 42 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 68 odst. 1, článek 101, čl. 125 odst. 8, čl. 125 odst. 9, čl. 127 odst. 7, čl. 127 odst. 8 a čl. 144 odst. 6 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Část druhá nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví společná ustanovení, která se vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), jež nyní fungují ve společném rámci (dále jen „evropské strukturální a investiční fondy“ či „ESI fondy“). Třetí část uvedeného nařízení dále obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, ale nevztahují se na EZFRV a ENRF, a čtvrtá část uvedeného nařízení obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, ale nevztahují se na EZFRV. Toto nařízení tedy stanoví ustanovení, která se vztahují na všechny ESI fondy, jakož i ustanovení, která se vztahují jen na EFRR a Fond soudržnosti, nebo na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF.
(2)
Je nutné stanovit podrobná pravidla týkající se kritérií pro určení výše finanční opravy, kterou může Komise uplatnit ve výkonnostním rámci na každou prioritu uvedenou v programech podporovaných z ESI fondů.
(3)
Tyto finanční opravy mohou být uplatněny jen za předpokladu, že je najednou splněno několik podmínek. Výše finanční opravy by měla být určena na základě paušálních sazeb odvozených z koeficientu vypočteného na základě rozsahu fyzického dokončení a úrovně absorpce finančních prostředků. Vnější faktory přispívající k závažnému nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci do roku 2023, vyjma faktorů vylučujících finanční opravy, by se měly zvažovat případ od případu a mohly by být důvodem pro nižší sazbu opravy, než jaká by byla uplatněna na základě koeficientu.
(4)
V ustanoveních týkajících se kritérií pro určení výše finančních oprav, které mají být uplatněny ve výkonnostním rámci, by se zvláštní příspěvek z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí měl posuzovat zvlášť.
(5)
Ustanovení o nákupu pozemků s podporou finančních nástrojů by měla být vyjasněna specifickými pravidly.
(6)
Aby rámec pro kombinování grantů na technickou podporu a finančního nástroje do jedné operace byl soudržný, je třeba, aby takové kombinování bylo dovoleno pouze pro účely technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce.
(7)
Aby bylo zajištěno, že prováděním finančních nástrojů jsou pověřeny subjekty, které mají náležitou schopnost je provádět v souladu s cíli a prioritami ESI fondů a tím nejefektivnějším způsobem, měla by být stanovena kritéria výběru těchto subjektů a také jejich úloha, závazky a odpovědnost.
(8)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení finančních nástrojů poskytujících záruky, příspěvky z programů by měly být podloženy obezřetným předběžným posouzením rizik s přihlédnutím k odpovídajícímu multiplikačnímu poměru.
(9)
Aby bylo zajištěno, že finanční nástroje jsou prováděny v souladu s platným právem, měla by být přijata zvláštní ustanovení pro jejich řízení a kontrolu, včetně auditu.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení příspěvků z programu na finanční nástroje, mělo by se jakékoli odejmutí takových příspěvků náležitě promítnout do příslušných žádostí o platby.
(11)
Pro zajištění neměnného způsobu výpočtu způsobilých kapitalizovaných subvencí úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky by měla být stanovena specifická pravidla jejich výpočtu.
(12)
Ve snaze o rychlé a efektivní poskytnutí finančních prostředků reálné ekonomice a o řádné finanční řízení při zajištění přiměřeného odměňování subjektů provádějících finanční nástroje by měla být stanovena kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušné prahové hodnoty a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů.
(13)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací.
(14)
Je nezbytné stanovit metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operace s přihlédnutím k referenčním obdobím pro sektor dané operace, k ziskovosti běžně očekávané u druhu dané investice, k uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a případně ke kapitálu v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu nebo regionu.
(15)
Pro sektory by měla být stanovena referenční období, která vycházejí ze zaznamenaných a uchovaných historických údajů o projektech vytvářejících příjmy v programovém období 2007-2013.
(16)
Je nezbytné definovat náklady a příjmy, které se zohledňují při výpočtu diskontovaných čistých příjmů, jakož i podmínky pro stanovení zbytkové hodnoty a finanční diskontní sazby.
(17)
Diskontní sazba ve výši 4 %, navržená jako orientační referenční hodnota, by měla vycházet ze současné dlouhodobé míry návratnosti u mezinárodního portfolia investic vypočtené jako průměrný výnos z aktiv ve výši 3 % upravený směrem nahoru o 1 %, což odpovídá procentnímu poklesu průměrného výnosu z dlouhodobých státních dluhopisů v zemích Unie od doby, kdy byla stanovena finanční diskontní sazba pro programové období 2007-2013.
(18)
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, aby environmentální náklady v důsledku znečištění i prevence hradili ti, kdo znečištění způsobují, a aby systémy zpoplatnění odrážely úplné náklady, včetně kapitálových nákladů, nákladů na environmentální služby, environmentálních nákladů v důsledku znečištění a nákladů na realizovaná preventivní opatření a nákladů souvisejících s nedostatkem použitých zdrojů.
(19)
Za účelem snížení administrativní zátěže by příjemcům mělo být pro výpočet nepřímých nákladů dovoleno použít stávající metody a odpovídající sazby stanovené v rámci jiných politik Unie, jsou-li tyto operace a příjemci podobné povahy.
(20)
Aby bylo zajištěno, že operace financované z ESI fondů, u kterých lze u nepřímých nákladů uplatnit paušální sazbu stanovenou v rámci jiných politik Unie, jsou podobné operacím financovaným v rámci těchto jiných politik Unie, je nezbytné definovat kategorie zásahu a investiční priority nebo opatření, pod něž tyto operace spadají.
(21)
Měla by být vytvořena metodika přezkumu kvality velkých projektů. Přezkum kvality provedený nezávislými odborníky je nezbytnou podmínkou pro to, aby členský stát mohl Komisi předložit velký projekt prostřednictvím oznamovacího postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(22)
Rozhodne-li se členský stát použít oznamovací postup, měl by se rozhodnout, zda má být daný velký projekt posouzen nezávislými odborníky za technické pomoci Komise, nebo po dohodě s Komisí jinými nezávislými odborníky.
(23)
Mezi hlavní faktory určující, zda bude výsledek přezkumu kvalitní a spolehlivý, patří kapacita, způsobilost a nestrannost nezávislých odborníků provádějících přezkum kvality velkých projektů. Pro zajištění spolehlivosti a vysoké úrovně práce odborníků na přezkumu kvality by tudíž měly být stanoveny jisté požadavky na nezávislé odborníky. Tato kritéria by měli splňovat všichni nezávislí odborníci bez ohledu na to, zda je jejich činnost podpořena technickou pomocí z podnětu Komise nebo členským státem. Povinností členského státu by mělo být ověřit, zda nezávislí odborníci tyto požadavky splňují, a to ještě předtím, než Komisi požádá o souhlas s výběrem nezávislých odborníků.
(24)
Jelikož Komisi mohou být prostřednictvím oznamovacího postupu předloženy pouze velké projekty, které byly nezávislými odborníky ohodnoceny pozitivně, je nezbytné stanovit pro tento účel jasná kritéria. Je také nutné stanovit fáze tohoto přezkumu a parametry pro posouzení kvality, jež mají být při přezkumu použity, aby bylo zajištěno, že přezkum kvality každého velkého projektu je založen na stejném metodickém přístupu a že přezkum kvality je prováděn způsobem, jenž přispěje ke zlepšení kvality velkých projektů, které jsou předmětem tohoto přezkumu.
(25)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících operací. Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(26)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro některé z ESI fondů; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1304/2013 (2) stanoví konkrétní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z ESF, ke kterým je třeba přihlédnout.
(27)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízeních o jednotlivých fondech, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno shromažďovat a upravovat. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(28)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(29)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(30)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(31)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(32)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku pro výběr vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(33)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(34)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
(35)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
ustanovení, kterými se doplňuje část druhá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF (dále jen „ESI fondy“), pokud jde o:
i)
kritéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci,
ii)
pravidla týkající se finančních nástrojů, pokud jde o:
-
další zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků a spojení technické podpory s finančními nástroji,
-
další zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje, souvisejících kritérií výběru a produktů, jež lze prostřednictvím finančních nástrojů poskytovat,
-
pravidla týkající se řízení a kontroly některých finančních nástrojů, včetně kontrol, které mají být prováděny řídicími a auditními orgány, opatření pro uchovávání podkladů, prvků, které mají být doloženy podklady, a řídicích, kontrolních a auditních mechanismů,
-
pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby,
-
zvláštní pravidla týkající se zavedení systému kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky,
-
zvláštní pravidla ohledně kritérií pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušných prahových hodnot a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů,
iii)
metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací, které po dokončení vytvářejí čistý příjem,
iv)
paušální sazbu u nepřímých nákladů a související metody uplatňované v jiných politikách Unie;
b)
ustanovení, kterými se doplňuje část třetí uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů;
c)
ustanovení, kterými se doplňuje část čtvrtá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, pokud jde o:
i)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v elektronické podobě,
ii)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců podpory,
iii)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku výběru vzorku operací,
iv)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise,
v)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritérií, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a kritérií pro uplatnění paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST DRUHÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA ESI FONDY
ODDÍL I
KRitéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 2
Stanovení výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy, již má Komise uplatnit v souladu s čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, je paušální sazba stanovená na základě poměru mezi průměrem hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění podle výkonnostního rámce a konečnou mírou plnění finančního ukazatele podle uvedeného výkonnostního rámce (dále jen „koeficient plnění/absorpce“).
2. Koeficient plnění/absorpce se vypočte následujícím způsobem:
a)
konečná hodnota dosažená u každého ukazatele výstupů a klíčového kroku provádění zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnými cílovými hodnotami, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty;
b)
stanoví se průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
c)
konečná hodnota dosažená u finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnou cílovou hodnotou, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
d)
průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí konečnou mírou plnění finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority.
3. Týká-li se priorita více než jednoho ESI fondu nebo kategorie regionů, vypočte se koeficient plnění/absorpce zvlášť pro každý ESI fond nebo kategorii regionů.
Článek 3
Výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy je stanovena následovně:
a)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 65 %, ale vyššího než 60 % se uplatní paušální sazba ve výši 5 %;
b)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 60 %, ale vyššího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 10 %;
c)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 25 %.
2. Paušální sazba se uplatní na příspěvky z ESI fondů určené na základě výdajů vykázaných členským státem v rámci priority, která splňuje podmínky uvedené v čl. 22 odst. 7 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to po uplatnění jakýchkoli jiných finančních oprav.
U priorit týkajících se více než jednoho ESI fondu či kategorie regionů se paušální sazba uplatní na každý jednotlivý ESI fond nebo kategorii regionů.
3. Vnější faktory, které se podílely na závažném nesplnění cílů, jež nejsou uvedeny v čl. 22 odst. 7 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, se posuzují případ od případu. Paušální opravu podle odstavce 1 lze snížit až o 50 % při zvážení rozsahu vlivu těchto faktorů na závažné nesplnění cílů.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 1 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
ODDÍL II
Finanční nástroje
Článek 4
Zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční nástroje financované z EFRR, Fondu soudržnosti a EZFRV mohou podporovat investice, které zahrnují nákup nezastavěných i zastavěných pozemků za částku nepřevyšující 10 % příspěvku z programu vyplaceného konečnému příjemci. V případě záruk se toto procento použije na částku příslušné půjčky nebo jiných rizikových nástrojů.
2. Pokud je konečným příjemcům poskytována podpora z finančních nástrojů na investice do infrastruktury s cílem podpořit rozvoj nebo obnovu měst, hraniční hodnota uvedená v odstavci 1 činí 20 %.
3. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech operací týkajících se ochrany životního prostředí se řídicí orgán může od hraničních hodnot uvedených v odstavcích 1 a 2 odchýlit.
Článek 5
Spojení technické podpory s finančními nástroji
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Granty na technickou podporu lze kombinovat s finančními nástroji do jediné operace podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 pouze za účelem technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce, který má být takovou operací podpořen.
Článek 6
Zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Subjekty provádějící finanční nástroje vykonávají své povinnosti v souladu s platným právem a jednají s takovou mírou odborné péče, efektivity, transparentnosti a pečlivosti, jaká se očekává od profesionálního subjektu se zkušenostmi v provádění finančních nástrojů. Tyto subjekty zajistí, aby:
a)
koneční příjemci získávající podporu z finančních nástrojů byli vybíráni s řádným přihlédnutím k povaze finančního nástroje a potenciální ekonomické životnosti investičních projektů, které mají být financovány. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů;
b)
koneční příjemci byli informováni o tom, že financování je poskytováno z programů spolufinancovaných ESI fondy, a to v souladu s požadavky stanovenými v článku 115 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, v čl. 66 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3) pro EZFRV a v souladu s budoucím právním aktem Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory v rámci námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020 („nařízení o ENRF“) pro ENRF;
c)
podpora z finančních nástrojů byla poskytována způsobem, který je přiměřený a který co nejméně narušuje hospodářskou soutěž;
d)
preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, bylo přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno podmínkami a procesními zárukami.
2. Jelikož přímá finanční odpovědnost řídicího orgánu vůči subjektům provádějícím finanční nástroje nebo konečným příjemcům, jakož i jeho odpovědnost, pokud jde o jiný dluh či závazek finančního nástroje, nesmí překročit částku přidělenou řídicím orgánem na finanční nástroj podle příslušných dohod o financování, subjekty provádějící finanční nástroje zajistí, aby vůči řídicímu orgánu nebyly uplatňovány žádné nároky nad částku jím přidělenou na finanční nástroj.
3. Subjekty provádějící finanční nástroje jsou odpovědné za úhradu příspěvků z programu vykazujících nesrovnalosti spolu s úrokem a dalšími výnosy z těchto příspěvků.
Subjekty provádějící finanční nástroje však za úhradu částek uvedených v prvním pododstavci nejsou odpovědné, doloží-li v případě jednotlivé nesrovnalosti splnění těchto kumulativních podmínek:
a)
k nesrovnalosti došlo na úrovni konečných příjemců, nebo v případě fondu fondů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců;
b)
subjekty provádějící finanční nástroje vyhověly ustanovením odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o příspěvky z programu vykazující nesrovnalost;
c)
částky vykazující nesrovnalost nebylo možné získat zpět navzdory tomu, že subjekty provádějící finanční nástroje s náležitou péčí podnikly veškerá použitelná smluvní a právní opatření.
Článek 7
Kritéria pro výběr subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výběru subjektu, který má provádět finanční nástroj, v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a čl. 38 odst. 4 písm. b) body ii) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013, se řídicí orgán ujistí, že tento subjekt splňuje následující minimální podmínky:
a)
je podle unijního a vnitrostátního práva oprávněn vykonávat příslušné prováděcí úkoly;
b)
má přiměřenou ekonomickou a finanční životaschopnost;
c)
má přiměřenou schopnost provádět finanční nástroj, včetně organizační struktury a rámce správy a řízení, která pro řídicí orgán představuje nezbytnou jistotu;
d)
disponuje systémem účinné a efektivní vnitřní kontroly;
e)
používá účetní systém, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé informace;
f)
souhlasí s tím, aby byl auditován auditními orgány členského státu, Komisí a Evropským účetním dvorem.
2. Při výběru subjektu podle odstavce 1 řídicí orgán náležitě zohlední povahu finančního nástroje, který má být prováděn, předchozí zkušenosti subjektu s prováděním podobných finančních nástrojů, odbornost a zkušenosti navrhovaných členů týmu a provozní a finanční způsobilost subjektu. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů. Použijí se alespoň následující kritéria výběru:
a)
podloženost a věrohodnost metodiky určování a hodnocení finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců;
b)
výše nákladů a poplatků spojených s řízením souvisejících s prováděním finančního nástroje a navrhovaná metodika jejich výpočtu;
c)
podmínky uplatňované v souvislosti s podporou poskytovanou konečným příjemcům, včetně cen;
d)
schopnost obstarat prostředky na investice do konečných příjemců doplňující příspěvky z programu;
e)
schopnost doložit další činnost kromě stávající činnosti;
f)
v případech, kdy subjekt provádějící finanční nástroj přidělí do finančního nástroje vlastní finanční prostředky nebo se podílí na riziku, opatření navrhovaná ke sladění zájmů a zmírnění případných střetů zájmů.
3. Pokud subjekt, který provádí fond fondů, včetně EIB, svěří prováděcí úkoly dále finančnímu zprostředkovateli, musí zajistit, aby tento finanční zprostředkovatel splňoval požadavky a kritéria uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 8
Zvláštní pravidla týkající se záruk poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pokud finanční nástroje poskytují záruky, musí být splněny následující požadavky:
a)
mezi částkou příspěvku z programu vyčleněnou na pokrytí očekávaných i neočekávaných ztrát z nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik, které mají být kryté zárukami, a hodnotou odpovídajících vyplacených nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik musí existovat přiměřený multiplikační poměr;
b)
multiplikační poměr se stanoví pomocí obezřetného předběžného hodnocení rizik konkrétního záručního produktu, který má být poskytnut, s přihlédnutím ke konkrétním tržním podmínkám, investiční strategii dotyčného finančního nástroje a zásadám hospodárnosti a efektivnosti. Toto předběžné posouzení rizik je možné revidovat, je-li to odůvodněno pozdějšími tržními podmínkami;
c)
příspěvek z programu vyčleněný na proplacení záruk musí vycházet z tohoto předběžného hodnocení rizik;
d)
nevyplatil-li finanční zprostředkovatel nebo subjekt, jenž má prospěch ze záruk, plánovanou částku nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik konečným příjemcům, způsobilé výdaje se úměrně sníží.
Článek 9
Řízení a kontrola finančních nástrojů zřízených na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni
(Čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje zřízené na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán zajistí, aby:
a)
operace byla v souladu s platným právem, příslušným programem a příslušnou dohodou o financování, a to jak v průběhu hodnocení a výběru operace, tak v průběhu zřizování a provádění finančního nástroje;
b)
dohody o financování obsahovaly ustanovení o auditních požadavcích a auditní stopě podle bodu 1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
řídicí kontroly byly po celou dobu programového období a během zřizování a provádění finančních nástrojů prováděny v souladu s čl. 125 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF a v souladu s čl. 58 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 pro EZFRV;
d)
podklady k výdajům vykázaným jako způsobilé:
i)
byly pro danou operaci uchovávány řídicím orgánem, finančním zprostředkovatelem, nebo subjektem provádějícím fond fondů, je-li daný finanční nástroj prováděn prostřednictvím fondu fondů, aby byly poskytnuty důkazy o tom, že finanční prostředky byly použity k zamýšleným účelům, že byl dodržen soulad s platným právem a že byla splněna kritéria a podmínky pro financování v rámci příslušných programů,
ii)
byly k dispozici za účelem ověření legality a správnosti výdajů vykázaných Komisi;
e)
mezi podklady pro ověřování souladu s právem Unie a členských států a s podmínkami financování byly alespoň:
i)
dokumenty o zřízení finančního nástroje,
ii)
dokumenty uvádějící výši příspěvku na finanční nástroj z každého programu a v rámci každé prioritní osy, výdaje způsobilé v rámci programů a úrok a další výnosy vytvářené podporou z ESI fondů a opakované použití prostředků připadajících na podporu z ESI fondů v souladu s články 43 a 44 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dokumenty o fungování finančního nástroje, včetně dokumentů týkajících se monitorování, podávání zpráv a ověřování,
iv)
dokumenty dokládající soulad s články 43, 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013,
v)
dokumenty týkající se ukončení příspěvků z programů a ukončení finančního nástroje,
vi)
dokumenty o nákladech a poplatcích spojených s řízením,
vii)
formuláře žádostí nebo rovnocenné doklady předložené konečnými příjemci spolu s podklady, včetně podnikatelských plánů a případně předchozích ročních účetních závěrek,
viii)
kontrolní seznamy a zprávy od subjektů provádějících finanční nástroj, jsou-li k dispozici,
ix)
prohlášení učiněná v souvislosti s podporou de minimis, je-li to na místě,
x)
dohody podepsané v souvislosti s podporou poskytnutou prostřednictvím finančního nástroje, zahrnující kapitál, půjčky, záruky nebo jiné formy investic poskytnutých konečným příjemcům,
xi)
důkazy o tom, že podpora poskytnutá prostřednictvím finančního nástroje byla použita k zamýšlenému účelu,
xii)
záznamy o finančních tocích mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem a v rámci finančního nástroje na všech úrovních až ke konečným příjemcům a v případě záruk důkaz, že příslušné půjčky byly vyplaceny,
xiii)
oddělené záznamy nebo účetní kódy pro příspěvek z programu vyplacený nebo záruku vyčleněnou finančním nástrojem ve prospěch konečného příjemce.
2. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EZFRV auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s článkem 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4).
3. Provádí-li finanční nástroje EIB podle čl. 38 odst. 4 písm. b) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, pak:
a)
řídicí orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla ověřování operací na místě ve smyslu čl. 125 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
auditní orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla audity operací.
Auditní orgán vychází ve výroku auditora z informací poskytnutých pověřenou společností.
4. Neexistuje-li společný rámec stanovený Komisí, na nějž se odkazuje v odstavci 3, řídicí orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky ověřování na místě a auditní orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky auditů.
Článek 10
Pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby
(Čl. 41 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Členské státy a řídicí orgány mohou odejmout příspěvky z programů na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 a na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení prováděné v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pouze pokud tyto příspěvky nebyly již zahrnuty v žádosti o platbu podle článku 41 uvedeného nařízení. Pokud však jde o finanční nástroje podporované z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, mohou být příspěvky rovněž odejmuty, je-li příští žádost o platbu změněna tak, aby příslušné výdaje byly odejmuty nebo nahrazeny.
Článek 11
Systém kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky
(Čl. 42 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované subvence úrokových sazeb i subvence poplatků za záruky podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných platebních závazků pro účely a období stanovené v uvedeném článku a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
Článek 12
Kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Řídicí orgán vypočte náklady a poplatky spojené s řízením, které lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, na základě následujících výkonnostních kritérií podle čl. 42 odst. 5 uvedeného nařízení:
a)
výplata příspěvků poskytnutých z programu ESI fondů;
b)
prostředky získané zpět z investic nebo z uvolněných prostředků vyčleněných na smlouvy o zárukách;
c)
kvalita opatření doprovázejících investici před investičním rozhodnutím maximalizovat její dopad a po něm a
d)
přínos finančního nástroje k cílům a výstupům programu.
2. Řídicí orgán informuje monitorovací výbor zřízený podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 o opatřeních ohledně výkonnostně založeného výpočtu vynaložených nákladů nebo poplatků spojených s řízením a správou finančního nástroje. Monitorovací výbor dostává každoročně zprávy o nákladech a poplatcích spojených s řízením skutečně zaplacených v předchozím kalendářním roce.
Článek 13
Prahové hodnoty pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením
(Čl. 42 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. V případě subjektu, který provádí fond fondů, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, překročit:
a)
3 % v prvních 12 měsících od podpisu dohody o financování, 1 % v dalších 12 měsících a poté 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do fondu fondů, vypočtených poměrným dílem ode dne uskutečnění platby do fondu fondů až do konce způsobilého období, do zpětné úhrady řídicímu orgánu nebo do dne ukončení, podle toho, co nastane dříve, a
b)
0,5 % za rok z příspěvků z programu vyplacených z fondu fondů finančním zprostředkovatelům a vypočtených poměrným dílem od okamžiku uskutečnění platby z fondu fondů až do zpětné úhrady do fondu fondů, konce období způsobilosti nebo do dne ukončení podle toho, co nastane dříve.
2. V případě subjektů provádějících finanční nástroje poskytující kapitál, půjčky, záruky a mikroúvěry, včetně jejich kombinací s granty, subvencemi úrokových sazeb nebo subvencemi poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, překročit:
a)
základní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok v prvních 24 měsících od podpisu dohody o financování a poté 1 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných podle příslušné dohody o financování, vypočtených poměrným dílem ode dne podpisu příslušné dohody o financování až do konce období způsobilosti, do zpětné úhrady příspěvků řídicímu orgánu nebo do fondu fondů, nebo do data ukončení podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje ve všech ostatních případech 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do finančního nástroje, vypočtených poměrným dílem od data uskutečnění platby do finančního nástroje až do konce doby způsobilosti, zpětné úhrady řídicímu orgánu či do fondu fondů, nebo do data ukončení finančního nástroje podle toho, co nastane dříve, a
b)
výkonnostní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě kapitálu a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě odpisů, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě půjček a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iii)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 1,5 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných na dosud nesplacené smlouvy o zárukách ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a z opětovně využitých zdrojů připadajících na příspěvky z programu, vypočtených poměrným dílem ode dne vyčlenění až do splatnosti smlouvy o záruce, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iv)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě mikroúvěru a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
v)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 0,5 % z částky grantu uhrazené ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení ve prospěch konečných příjemců.
Ustanovení tohoto odstavce se použijí na subjekt provádějící finanční nástroj poskytující záruky bez ohledu na to, zda stejný subjekt provádí fond fondů, s výhradou ustanovení odstavce 4.
3. Souhrnná částka nákladů a poplatků spojených s řízením v průběhu období způsobilosti stanoveného v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 nesmí přesáhnout:
a)
u fondu fondů 7 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do fondu fondů;
b)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 20 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
c)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 8 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
d)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
e)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
f)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 6 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje.
4. Pokud stejný subjekt provádí fond fondů a finanční nástroj, částky způsobilých nákladů a poplatků spojených s řízením uvedené v odstavcích 1 a 2 ani hraniční hodnoty uvedené v odstavci 3 nelze kumulovat v případě stejných příspěvků z programu nebo stejných reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu.
5. Pokud většinu kapitálu investovaného do finančních zprostředkovatelů poskytujících kapitál poskytují soukromí investoři nebo veřejní investoři působící podle zásady tržního hospodářství a příspěvek z programu je poskytnut za podmínek platných pro soukromé investory, náklady a poplatky spojené s řízením musí odpovídat tržním podmínkám a nesmí být vyšší než náklady a poplatky spojené s řízením hrazené soukromými investory.
6. Prahové hodnoty stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 lze překročit, účtuje-li je subjekt provádějící finanční nástroj nebo případně fond fondů, který byl vybrán v souladu s platnými pravidly ve výběrovém řízení, během kterého se prokázala potřeba vyšších nákladů a poplatků spojených s řízením.
Článek 14
Úhrada kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být uhrazeny jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných nákladů a poplatků spojených s řízením, jež mají být zaplaceny po období způsobilosti za období uvedené v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující mikroúvěr, nesmí překročit 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě půjček, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
3. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující kapitál, nesmí překročit 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě kapitálu, který teprve má být do finančního nástroje vrácen, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
4. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
ODDÍL III
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací vytvářejících čistý příjem
Článek 15
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pro účely použití metody uvedené v čl. 61 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 se diskontovaný čistý příjem operace vypočte odečtením diskontovaných nákladů od diskontovaného příjmu a případně přičtením zbytkové hodnoty investice.
2. Diskontovaný čistý příjem operace se vypočte za konkrétní referenční období pro sektor dané operace, jak je uvedeno v příloze I. Období provádění operace je součástí referenčního období.
3. Příjmy a náklady se stanoví inkrementální metodou na základě srovnání příjmů a nákladů ve scénáři s novou investicí s příjmy a náklady ve scénáři bez nové investice.
Představuje-li operace nové aktivum, příjmy a náklady se rozumí příjmy a náklady nové investice.
4. Pokud daň z přidané hodnoty není způsobilým výdajem podle čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výpočet diskontovaného čistého příjmu vychází z hodnot bez daně z přidané hodnoty.
Článek 16
Stanovení příjmů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se příjmy stanoví následovně:
a)
poplatky za užívání, jsou-li účtovány, se stanoví v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a ve vhodných případech zohlední finanční přiměřenost;
b)
příjmy neobsahují převody ze státních nebo regionálních rozpočtů ani vnitrostátních systémů veřejného pojištění;
c)
pokud operace přidává nová aktiva ke stávající službě či infrastruktuře, zohlední se jak příspěvky od nových uživatelů, tak příspěvky od stávajících uživatelů nové nebo rozšířené služby či infrastruktury.
Článek 17
Stanovení nákladů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se zohlední následující náklady, které vzniknou během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2:
a)
náklady na výměnu vybavení s krátkou životností pro zajištění technického fungování operace;
b)
fixní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například náklady na zaměstnance, údržbu a opravy, obecné řízení a správu a pojištění;
c)
variabilní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například spotřeba surovin, energie, jiného spotřebního materiálu a veškerá údržba a opravy nezbytné k prodloužení životnosti operace.
Článek 18
Zbytková hodnota investice
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pokud je předpokládaná životnost aktiv operace delší než referenční období uvedené v čl. 15 odst. 2, určí se jejich zbytková hodnota vypočtením čisté současné hodnoty peněžních toků ve zbývajících letech životnosti operace. Za řádně odůvodněných okolností lze použít i jiné metody výpočtu zbytkové hodnoty.
2. Zbytková hodnota investice se započte do výpočtu diskontovaného čistého příjmu pouze tehdy, pokud příjmy převažují nad náklady podle článku 17.
Článek 19
Diskontování peněžních toků
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výpočtu nákladů a příjmů se zohlední pouze peněžní toky, které mají být vyplaceny či získány danou operací. Peněžní toky se stanovují pro každý rok, ve kterém jsou vyplaceny nebo získány danou operací během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2.
2. Do výpočtu se nezapočítávají nepeněžní účetní položky, jako jsou například odpisy, veškeré rezervy pro budoucí náklady na výměnu vybavení a rezervy pro nepředvídatelné události.
3. Peněžní toky jsou diskontovány až do současnosti finanční diskontní sazbou ve výši 4 % v reálných hodnotách, což je orientační referenční hodnota pro operace, které mají podobu veřejných investic a jsou spolufinancovány z ESI fondů.
4. Členské státy mohou uplatnit jinou než 4 % finanční diskontní sazbu, poskytnou-li pro takovou jinou referenční hodnotu odůvodnění a zajistí-li její důsledné uplatňování u podobných operací ve stejném sektoru.
5. Jiné než 4 % referenční hodnoty mohou opravňovat tyto důvody:
a)
konkrétní makroekonomické podmínky daného členského státu, mezinárodní makroekonomické trendy a konjunktury; nebo
b)
povaha investora nebo forma provádění, např. partnerství veřejného a soukromého sektoru; nebo
c)
povaha dotyčného sektoru.
6. Při stanovení vlastních finančních diskontních sazeb členské státy provedou odhad průměrné dlouhodobé návratnosti alternativního bezrizikového investičního koše, ať už domácího či zahraničního, který považují za nejvíce relevantní. Příjemci budou o odlišných finančních diskontních sazbách informováni.
ODDÍL IV
Definice paušální sazby pro nepřímé náklady a související metody uplatňované v jiných politikách unie
Článek 20
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení (EU) č. 1290/2013
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 056, 057 nebo 060 až 065 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 (5) a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. a) a c) a odst. 4 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6);
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 04 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17, 26 nebo 35 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení. Je-li operace programována podle článků 17 a 26 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou brány v potaz pouze operace prováděné operační skupinou v rámci evropského inovačního partnerství financovanou podle čl. 35 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 28, 37 nebo čl. 41 odst. 5 budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
Článek 21
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení č. 966/2012
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 124 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 085, 086 nebo 087 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 5 písm. a) a odst. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 1301/2013;
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 01 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k podpoře přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude efektivně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17 a 25 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 4 nebo 5 uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 36, 38, čl. 39 odst. 1, čl. 46 odst. 1 písm. e) a i), článkem 54, čl. 79c odst. 1 písm. b) budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
KAPITOLA III
Ustanovení, kterými se doplňuje část třetí nařízení (EU) č. 1303/2013, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů
Článek 22
Požadavky na nezávislé odborníky provádějící přezkum kvality
(Čl. 101 čtvrtý odstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Přezkum kvality velkých projektů podle čl. 101 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 provádějí nezávislí odborníci, kteří:
a)
mají značné technické zkušenosti se všemi fázemi projektového cyklu;
b)
mají rozsáhlé mezinárodní zkušenosti s příslušnými investičními sektory;
c)
mají značné odborné znalosti, pokud jde o analýzu a hodnocení socioekonomických přínosů;
d)
mají značné znalosti a zkušenosti v oblasti příslušného práva, politik a postupů Unie;
e)
jsou nezávislí na všech orgánech přímo nebo nepřímo zainteresovaných na schvalování, provádění nebo provozu velkého projektu;
f)
nemají v souvislosti s velkým projektem střet zájmů na žádné úrovni;
g)
nemají žádný obchodní zájem v souvislosti s velkým projektem;
h)
disponují nezbytnými jazykovými znalostmi.
2. Navrhne-li členský stát pověřit jiné nezávislé odborníky než ty, kterým je z podnětu Komise poskytnuta technická pomoc v souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013, podá v souladu s čl. 101 třetím odstavcem uvedeného nařízení žádost o souhlas Komise. Tento souhlas musí být podložen dokumenty dokládajícími skutečnost, že odborníci vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1 tohoto článku.
Komise informuje členský stát o tom, zda s návrhem týkajícím se nezávislých odborníků souhlasí, do tří měsíců od podání žádosti.
Článek 23
Přezkum kvality velkých projektů
(Čl. 101 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nezávislí odborníci provádějí posouzení na základě informací uvedených v čl. 101 prvním pododstavci písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013. Nezávislí odborníci mohou požádat o doplňující údaje k těmto informacím, považují-li je za nutné pro přezkum kvality.
Členský stát a nezávislí odborníci se mohou dohodnout na tom, že součástí činnosti na přezkumu kvality budou kontroly na místě.
Nezávislí odborníci mohou se souhlasem členských států konzultovat s Komisí příslušné otázky týkající se státní podpory za účelem jejich vyhodnocení.
2. Nezávislí odborníci za účelem přezkumu kvality vykonají následující kroky:
a)
nezávislí odborníci ověří, že operace je velkým projektem ve smyslu článku 100 nařízení (EU) č. 1303/2013, že tento velký projekt není dokončenou operací ve smyslu čl. 2 odst. 14 a čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení a že velký projekt je součástí příslušného operačního programu;
b)
nezávislí odborníci zkontrolují úplnost, konzistentnost a přesnost informací podle čl. 101 prvního pododstavce písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013, poskytnutých ve formátu uvedeném v čl. 101 pátém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
nezávislí odborníci ohodnotí kvalitu velkého projektu na základě kritérií uvedených v příloze II tohoto nařízení;
d)
nezávislí odborníci vypracují zprávu o nezávislém přezkumu kvality ve formátu uvedeném v čl. 102 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013. Ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality nezávislí odborníci jednoznačným způsobem uvedou a odůvodní svoje stanoviska týkající se prvků uvedených v tomto odstavci.
3. Velký projekt je přezkumem kvality ohodnocen pozitivně ve smyslu čl. 102 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud nezávislí odborníci shledají, že byla splněna všechna kritéria uvedená v příloze II tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST ČTVRTÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA EFRR, ESF, FOND SOUDRŽNOSTI A ENRF
ODDÍL I
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
Článek 24
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
(Čl. 125 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 125 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, včetně případně údajů o jednotlivých účastnících, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období. V případě ESF se údaje zaznamenávají a uchovávají tak, aby řídicím orgánům umožňovaly provádět úkoly spojené s monitorováním a hodnocením v souladu s požadavky stanovenými v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v článcích 5 a 19 nařízení (EU) č. 1304/2013 a v přílohách I a II uvedeného nařízení.
3. Je-li operace podporována více než jedním operačním programem, prioritou, fondem nebo v rámci více než jedné kategorie regionů, informace uvedené v řádcích 23 až 113 přílohy III se zaznamenávají tak, aby bylo možné v těchto údajích vyhledávat podle operačního programu, priority, fondu nebo kategorie regionu. Podobně musí být možné vyhledávat v údajích o ukazatelích uvedených v řádcích 31 až 40 přílohy III podle investiční priority a případně pohlaví.
ODDÍL II
Auditní stopa a používání údajů shromážděných při auditech
Článek 25
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 125 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených monitorovacím výborem pro operační program;
b)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článku 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a čl. 68 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1304/2013 a s článkem 20 nařízení (EU) č. 1299/2013 auditní stopa umožňuje doložení způsobilých přímých nákladů, u kterých se uplatní paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
aniž je dotčen čl. 19 odst. 3 a přílohy I a II nařízení (EU) č. 1304/2013, auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s cíli a vykázanými údaji a výsledkem programu;
j)
u finančních nástrojů auditní stopa obsahuje podklady uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 67 odst. 5 a čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1304/2013.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 26
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 127 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 75 nařízení (EU) č. 1303/2013. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
ODDÍL III
Rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodika pro výběr vzorku operací
Článek 27
Audity operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článkem 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 132 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 127 odst. 6 nařízení (EU) 1303/2013.
Článek 28
Metodika pro výběr vzorku operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní částí souboru, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu nebo skupiny operačních programů spadajících do společného systému řízení a kontroly, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 131 nařízení (EU) č. 1303/2013 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku,
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 148 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na finanční nástroje či jiné položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělených souborem.
Článek 29
Audity účetních závěrek
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 137 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek musí poskytovat přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 137 nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů vykázaných v souladu s čl. 137 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odejmuté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, částky získané zpět podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 výdaje vyjmuty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy;
d)
výše příspěvků z programů vyplacených do finančních nástrojů a výše záloh státní podpory vyplacených příjemcům souhlasí s informacemi poskytnutými řídicím orgánem a certifikačním orgánem.
Ověřování podle písmen b), c) a d) lze provádět na základě vzorku.
ODDÍL IV
Finanční opravy prováděné komisí ve vztahu k nedostatkům systémů
Článek 30
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídících a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy IV.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy IV.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy IV, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy IV posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 definované v tabulce 2 přílohy IV.
Článek 31
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika ztráty pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, častý nebo rozšířený, že představuje naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik častý nebo rozšířený, že představuje krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 32
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze III, s výjimkou údajů v řádcích 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokud jde o tyto řádky v příloze III, článek 24 se použije ode dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 480/2014
оd 3. ožujka 2014.
o dopuni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te o utvrđivanju općih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te o utvrđivanju općih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo kojom se izvan snage stavlja Uredba (EZ) br. 1083/2006 (1), a posebno članak 22. stavak 7., članak 37. stavak 13., članak 38. stavak 4., članak 40. stavak 4., članak 41. stavak 3., članak 42. stavak 1., članak 42. stavak 6., članak 61. stavak 3., članak 68. stavak 1., članak 101., članak 125. stavak 8., članak 125. stavak 9., članak 127. stavak 7., članak 127. stavak 8. i članak 144. stavak 6.,
budući da:
(1)
Uredbom (EU) br. 1303/2013, u Drugom dijelu, utvrđuju se zajedničke odredbe koje se primjenjuju na Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), koji sada djeluju pod zajedničkim okvirom (Europski strukturni i ulagački fondovi ili ESI fondovi),. Osim toga, Treći dio te Uredbe sadrži opće odredbe koje se primjenjuju na EFRR, ESF i na Kohezijski fond, ali se ne primjenjuju na EPFRR i EFPR, a u dijelu četvrtom te Uredbe utvrđuju se opće odredbe koje se primjenjuju na EFPR, ESF, Kohezijski fond i EFPR, ali se ne primjenjuju na EPFRR. Prema tome, u ovoj se Uredbi utvrđuju odredbe koje se primjenjuju na sve ESI fondove, kao i odredbe koje se primjenjuju samo na EFRR, ESF, Kohezijski fond i EFPR.
(2)
Potrebno je utvrditi detaljna pravila o kriterijima za određivanje razine financijske korekcije koje Komisija može primijeniti u sklopu okvira za procjenu ostvarenja postignuća za svaki prioritet uključen u programe koji se podupiru iz ESI fondova.
(3)
Takve financijske korekcije mogu se primjenjivati samo ako je istodobno ispunjeno nekoliko uvjeta. Razina financijskih korekcija trebala bi se određivati na temelju fiksnih stopa vezanih uz koeficijent koji se računa u odnosu na razinu fizičkog postignuća i financijske apsorpcije. Vanjske čimbenike koji doprinose ozbiljnim propustima u postizanju ciljeva zacrtanih u sklopu okvira za procjenu ostvarenja postignuća do 2023, osim čimbenika koji isključuju financijske korekcije, trebalo bi razmatrati od slučaja do slučaja, a mogu predstavljati osnovu za nižu stopu korekcije od one koja bi se inače primijenila na temelju koeficijenta.
(4)
U odredbama o kriterijima za određivanje razine financijskih korekcija koje će se primijeniti u sklopu okvira za procjenu ostvarenja postignuća, posebna sredstva dodijeljena Inicijativi za zapošljavanje mladih treba tretirati odvojeno.
(5)
Posebnim pravilima trebale bi se razjasniti odredbe o kupovini uz potporu predviđenih financijskih instrumenata.
(6)
Koherentnim okvir za kombinaciju bespovratnih sredstava za tehničku potporu i financijskih instrumenata u jednoj operaciji propisuje se da je to dopušteno samo za potrebe tehničke pripreme buduće investicije u korist krajnjeg primatelja.
(7)
Kako bi se osiguralo da je provedba financijskih instrumenata povjerena tijelima koja imaju odgovarajuće kapacitete da ih provedu u skladu s ciljevima i prioritetima ESI fondova, te na najučinkovitiji način, kriteriji za odabir takvih tijela trebali bi se propisivati zajedno s njihovom ulogom, odgovornostima i nadležnostima.
(8)
Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje financijskim instrumentima koja pružaju jamstva, doprinosi programa trebali bi se temeljiti na opreznoj ex-ante procjeni rizika i uzimajući u obzir odgovarajući faktor multiplikacije.
(9)
Kako bi se osiguralo da se financijski instrumenti provode u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima, trebalo bi predvidjeti posebne odredbe vezane uz upravljanje i kontrolu financijskih instrumenata, uključujući i reviziju.
(10)
Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje programskim doprinosima dodijeljenim financijskom instrumentu, sve obustave takvih doprinosa trebale bi se na odgovarajući način odraziti u odgovarajućim zahtjevima za plaćanje.
(11)
Kako bi se osigurao dosljedan izračun prihvatljivih kapitaliziranih subvencioniranih kamatnih stopa ili subvencioniranih naknada za jamstvo, trebalo bi utvrditi posebna pravila za njihov izračun.
(12)
U cilju promicanja brzog i učinkovitog ubrizgavanje sredstava u stvarno gospodarstvo i dobro financijsko upravljanje, istodobno osiguravajući razumnu naknadu tijelima koja provode financijske instrumente, trebalo bi utvrditi kriterije za utvrđivanje troškova i naknada za upravljanje na temelju uspješnosti i primjenjivih pragova, kao i pravila za povrat kapitaliziranih troškova upravljanja i naknada za instrumente koji se temelje na vlastitom kapitalu i mikrokredite.
(13)
U skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, prihode ostvarene u operacijama trebalo bi uzeti u obzir prilikom izračuna javnog doprinosa.
(14)
Potrebno je odrediti metodu za izračun diskontiranog neto prihoda od operacije uzimajući u obzir referentno razdoblje primjenjivo na sektor te operacije, profitabilnost koja se uobičajeno očekuje od predmetne kategorije ulaganja, primjenu načela „onečišćivač plaća”, i, prema potrebi, načelo jednakosti u vezi s relativnim blagostanjem predmetne države članice.
(15)
Potrebno je odrediti referentna razdoblja primjenjiva na sektore koja se temelje na povijesnim podacima koji su zabilježeni i pohranjeni za projekte koji ostvaruju prihod za programsko razdoblje 2007.-2013.
(16)
Potrebno je odrediti troškove i prihode koji će se uzeti u obzir prilikom izračuna diskontiranih neto prihoda te uvjete za utvrđivanje preostale vrijednosti i financijske diskontne stope.
(17)
Diskontna stopa od 4 % predložena kao indikativna referentna vrijednost trebala bi se temeljiti na trenutnoj dugoročnoj stopi povrata iz međunarodnog portfelja investicija koja se računa kao srednji povrat od 3 % iz sredstava prilagođen prema višoj vrijednosti za 1 % i koja je jednaka postotku za koji se smanjio prosječni prinos dugoročnih obveznica vlade u području Unije otkada je utvrđena financijska diskontna stopa za programsko razdoblje 2007.-2013.
(18)
Načelom „onečišćivač plaća” zahtijeva se da troškove onečišćenja okoliša i preventivnih mjera snose oni koji uzrokuju onečišćenje te da sustavi naplate odražavaju pune troškove, uključujući kapitalne troškove, okolišnih usluga, troškove onečišćenja okoliša i primijenjenih preventivnih mjera te troškove vezane uz rijetkost korištenih resursa.
(19)
U cilju smanjenja papirologije, korisnicima bi trebalo omogućiti da upotrebljavaju postojeće metode i odgovarajuće stope utvrđene u drugim politikama Unije kako bi izračunali neizravne troškove, ako su operacije i korisnici slične vrste.
(20)
Kako bi se osiguralo da su operacije koje se podupiru iz ESI fondova u okviru kojih se može koristiti fiksna stopa utvrđena u okviru drugih politika Unije slične operacijama koje se financiraju u okviru tih drugih politika, potrebno je definirati kategorije intervencije i investicijske prioritete ili mjere kojima pripadaju.
(21)
Trebalo bi utvrditi metodologiju koja će se koristiti za provedbu pregleda kvalitete velikih projekata. Neovisni stručni pregled kvalitete preduvjet je koji se mora ispuniti prije nego što država članica Komisiji preda veliki projekt slijedeći postupak za obavješćivanje predviđen Uredbom (EU) br. 1303/2013.
(22)
Ako država članica odluči slijediti postupak obavješćivanja, trebala bi, u skladu s člankom 101. Uredbe (EU) br. 1303/2013, odlučiti hoće li neovisni stručnjaci veliki projekt ocjenjivati uz tehničku pomoć Komisije ili, u dogovoru s Komisijom, drugih neovisnih stručnjaka.
(23)
Kapacitet, stručna sposobnost i nepristranost neovisnih stručnjaka koji provode pregled kvalitete velikih projekata među najvažnijim su čimbenicima koji određuju hoće li ishod pregleda biti kvalitetan i pouzdan. Stoga bi trebalo utvrditi određene zahtjeve za neovisne stručnjake kako bi se osiguralo da je njihov rad na pregledu kvalitete pouzdan i kvalitetan. Svi neovisni stručnjaci trebali bi ispunjavati te zahtjeve bez obzira na to podupire li se njihov rad tehničkom pomoći koju pruža Komisija ili država članica. Provjera ispunjavaju li neovisni stručnjaci te zahtjeve prije nego što se od Komisije zatraži odobrenje uz odabir neovisnih stručnjaka trebala bi biti odgovornost države članice.
(24)
S obzirom na to da samo oni veliki projekti koje su neovisni stručnjaci ocijenili pozitivno mogu biti odabrani za podnošenje Komisiji u skladu s postupkom obavješćivanja, u tu je svrhu potrebno utvrditi jasne kriterije. Potrebno je utvrditi i korake tog postupka pregleda i parametre za ocjenu kvalitete koji će se koristiti u pregledu kako bi se osiguralo da se pregled kvalitete svakog velikog projekta temelji na istom metodološkom pristupu te da je pregled kvalitete proveden na način koji doprinosi poboljšanju kvalitete pregledanog velikog projekta.
(25)
Uredbom (EU) br. 1303/2013 zahtijeva se da upravljačko tijelo uspostavi sustav evidencije i u elektroničkom obliku pohranjuje podatke o svakoj potrebnoj operaciji za praćenje, evaluaciju, financijsko upravljanje, provjeru i reviziju, uključujući podatke o pojedinim sudionicima. Stoga je nužno utvrditi popis podataka o kojima se treba voditi evidencija i koji se trebaju pohraniti u tom sustavu.
(26)
Određeni podaci relevantni su samo za određene vrste operacija ili samo za neke od ESI fondova; trebalo bi stoga točno utvrditi primjenjivost zahtjeva vezanih uz podatke. Uredbom (EU) br. 1303/2013 i Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuju se posebni zahtjevi za vođenje evidencije i pohranjivanje podataka o pojedinim sudionicima u operacijama koje se podupiru iz ESF-a, a koje treba uzeti u obzir.
(27)
U popisu podataka trebali bi se uzeti u obzir zahtjevi o izvješćivanju utvrđeni Uredbom (EU) br. 1303/2013 i Uredbama za pojedine fondove kako bi se osiguralo da podaci potrebni za financijsko upravljanje i praćenje, uključujući podatke potrebne za pripremu zahtjeva za plaćanje, računa i izvješća o provedbi, za svaku operaciju postoje u obliku u kojem se lako mogu zbrojiti i uskladiti. Popis bi trebao uzeti u obzir da je potrebno da neki temeljni podaci o operacijama budu dostupni u računalnom obliku kako bi se osiguralo djelotvorno financijsko upravljanje operacijama i kako bi se ispunio zahtjev vezan uz objavljivanje temeljnih informacija o operacijama. Potrebni su i neki dodatni podaci kako bi se rad na provjerama i reviziji mogao djelotvorno planirati i provoditi.
(28)
Popis podataka o kojima treba voditi evidenciju i koje treba pohraniti ne bi trebao prejudicirati tehničke značajke ili strukturu računalnog sustava kojeg uspostavljaju upravljačka tijela te ne određuje unaprijed format podataka koji se evidentiraju i pohranjuju, osim kada je to izričito navedeno u ovoj Uredbi. Ne bi se trebao prejudicirati ni način na koji se podaci unose ili generiraju unutar sustava. U nekim slučajevima, podaci uključeni na popis mogu zahtijevati unošenje višestrukih vrijednosti. Bez obzira na to, potrebno je utvrditi određena pravila o prirodi ovih podataka, kako bi se osiguralo da upravljačko tijelo može ispuniti svoje odgovornosti za praćenje, evaluaciju, financijsko upravljanje, provjeru i reviziju, uključujući i, kada je to potrebno, obradu podataka o pojedinim sudionicima.
(29)
Kako bi se osiguralo da se izdaci u okviru operativnih programa mogu provjeravati te da se na njima može vršiti revizija, potrebno je utvrditi kriterije koje bi revizorski trag trebao ispunjavati da bi ga se smatralo prikladnim.
(30)
U vezi s radom revizije u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 potrebno je omogućiti da Komisija i države članice trebaju spriječiti svako neovlašteno otkrivanje osobnih podataka ili neovlašten pristup osobnim podacima, te točno utvrditi svrhe za koje Komisija i države članice mogu obrađivati takve podatke.
(31)
Za reviziju operacija nadležno je revizorsko tijelo. Kako bi se osiguralo da je opseg i djelotvornost tih revizija odgovarajući te da se provode prema istim normama u svim državama članicama, potrebno je utvrditi uvjete koje te revizije moraju ispunjavati.
(32)
Potrebno je detaljno utvrditi temelj za uzorkovanje operacija na kojima će se vršiti revizija, a koji bi revizorsko tijelo trebalo promatrati prilikom uspostavljanja ili odobravanja metode uzorkovanja, uključujući određivanje jedinice uzorkovanja, određene tehničke kriterije koji će se koristiti za uzorak i, ako je potrebno, čimbenike koji će se uzeti u obzir prilikom uzimanja dodatnih uzoraka.
(33)
Revizorsko tijelo trebalo bi sastaviti revizorsko mišljenje kojim su obuhvaćeni računi iz Uredbe (EU) br. 1303/2013. Kako bi se osiguralo da je opseg i sadržaj tih revizija računa odgovarajući te da se provode prema istim normama u svim državama članicama, potrebno je utvrditi uvjete koje bi te revizije trebale ispunjavati.
(34)
U cilju osiguranja pravne sigurnosti i jednakog postupanja prema svim državama članicama prilikom određivanja financijskih korekcija, u skladu s načelom razmjernosti, potrebno je utvrditi kriterije za utvrđivanje ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, glavne vrste tih nedostataka te kriterije za utvrđivanje razine financijskih korekcija koje će se primijeniti i kriterije za primjenu fiksne stope ili ekstrapolirane financijske korekcije.
(35)
Kako bi se omogućila brza primjena mjera utvrđenih ovom Uredbom, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju sljedeće odredbe kojima se nadopunjuje Uredba (EU) br. 1303/2013:
(a)
odredbe kojima se nadopunjuje Drugi dio uredbe koja se primjenjuje na EFRR, ESF, Kohezijski fond, EPFRR, i EFPR (dalje u tekstu „ESI fondovi”) u vezi a sljedećim:
i.
kriterijima za određivanje razine financijske korekcije koja će se primjenjivati u sklopu okvira za procjenu ostvarenja postignuća;
ii.
pravilima vezi s financijskim instrumentima u odnosu na sljedeće:
-
dodatna posebna pravila o kupnji zemljišta i kombinaciji tehničke podrške s financijskim instrumentima,
-
dodatna posebna pravila o ulozi, odgovornostima i nadležnosti tijela koja provode financijske instrumente, povezani kriteriji za odabir i proizvodi koji se mogu dostavljati putem financijskih instrumenata,
-
pravila o upravljanju i kontroli određenih financijskih instrumenata, uključujući kontrole koje provode upravljačka i revizorska tijela, mehanizme čuvanja popratnih dokumenata, elemente koje dokazuju popratni dokumenti te mehanizme upravljanja, kontrole i revizije,
-
pravila za obustavu plaćanja financijskim instrumentima te sukladne prilagodbe u vezi sa zahtjevima za plaćanje,
-
posebna pravila koja se odnose na osnivanje sustava kapitalizacije godišnjih obroka za subvencioniranu kamatnu stopu ili subvencionirane naknade za jamstvo,
-
posebna pravila za mjerila utvrđivanja troškova i naknada za upravljanje na temelju uspješnosti i primjenjivih pragova, kao i pravila za povrat kapitaliziranih troškova upravljanja i naknada za instrumente koji se temelje na vlastitom kapitalu i mikrokredite;
iii.
metodom za izračun diskontiranog neto prihoda operacija kojima se ostvaruju neto prihodi nakon dovršetka;
iv.
fiksnom stopom za neizravne troškove i povezanim metodama koje se primjenjuju u drugim politikama Unije;
(b)
odredbe kojima se nadopunjuje Treći dio Uredbe koji se primjenjuje na EFRR i Kohezijski fond u odnosu na metodologiju koja će se koristiti za provjeru kvalitete velikih projekata;
(c)
odredbe kojima se nadopunjuje Četvrti dio te Uredbe koji se primjenjuje na EFRR, ESF, Kohezijski fond i EFPR:
i.
pravila kojima se utvrđuju informacije o podacima o kojima se treba voditi evidencija i koje se treba pohranjivati u računalnom obliku u okviru sustava koji uspostavlja upravljačko tijelo;
ii.
detaljni minimalni zahtjevi za revizorski trag kada je riječ o računovodstvenim zapisima koje je potrebno čuvati te popratnim dokumentima koji se čuvaju na razini tijela za ovjeravanje, upravljačkog tijela, posredničkih tijela i korisnika;
iii.
opseg i sadržaj revizija operacija i revizija računa te metodologiju za odabir uzorka operacija;
iv.
detaljna pravila za korištenje podataka prikupljenih tijekom revizija koje su proveli dužnosnici Komisije ili ovlašteni predstavnici Komisije;
v.
detaljna pravila u vezi s kriterijima za određivanje ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, uključujući glavne vrste takvih nedostataka, kriterije za određivanje razine financijske korekcije koju treba primijeniti i kriterije za primjenu fiksnih stopa ili ekstrapolacijskih financijskih korekcija.
POGLAVLJE II.
ODREDBE KOJIMA SE NADOPUNJUJE DRUGI DIO UREDBE (EU) br. 1303/2013 KOJI SE PRIMJENJUJE NA ESI FONDOVE
ODJELJAK I.
Kriteriji za određivanje razine financijske korekcije koja će se primjenjivati u sklopu okvira za procjenu ostvarenja postignuća
(Četvrti podstavak članka 22. stavka 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
Članak 2.
Određivanje razine financijske korekcije
(Četvrti podstavak članka 22. stavka 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Razina financijske korekcije koju će primjenjivati Komisija u skladu s člankom 22. stavkom 7. Uredbe br. 1303/2013 fiksni je iznos koji se utvrđuje na temelju omjera između prosjeka konačnih stopa postignuća za sve pokazatelje rezultata i ključnih provedbenih koraka u okviru za procjenu ostvarenja postignuća i konačne stope postignuća financijskog pokazatelja u tom okviru za procjenu ostvarenja postignuća („koeficijent ostvarenja/apsorpcije”).
2. Koeficijent ostvarenja/apsorpcije izračunava se na sljedeći način:
(a)
konačna vrijednost ostvarena za svaki pokazatelj rezultata i ključni provedbeni korak odabran za okvir za procjenu ostvarenja postignuća u okviru određenog prioriteta dijeli se s odgovarajućim ciljnim vrijednostima kako bi se dobila konačna stopa ostvarenja kao postotak cilja;
(b)
određuju se prosječne stope krajnjeg ostvarenja za sve pokazatelje rezultata i ključne provedbene korake odabrane za provedbu okvira unutar danog prioriteta. Za potrebe izračuna, stopa krajnjeg ostvarenja koja je viša od 100 % računa se kao 100 %;
(c)
konačna ostvarena vrijednost za financijski pokazatelj odabran za okvir za procjenu ostvarenja postignuća u sklopu određenog prioriteta dijeli se sa odgovarajućom ciljnom vrijednosti radi dobivanja konačne stope ostvarenja izražene kao postotak cilja. Za potrebe izračuna, stopa krajnjeg ostvarenja koja je viša od 100 % računa se kao 100 %;
(d)
prosječne stope krajnjeg ostvarenja za sve pokazatelje rezultata i ključne provedbene korake odabrane za okvir za procjenu ostvarenja postignuća u sklopu određenog prioriteta dijele se sa stopom krajnjeg ostvarenja za financijski pokazatelj odabran za okvir za procjenu ostvarenja postignuća u sklopu određenog prioriteta.
3. Za prioritete koji se odnose na više od jednog ESI fonda ili kategorije regije, koeficijent ostvarenja/apsorpcije izračunava se zasebno za svaki ESI fond i/ili kategoriju regije.
Članak 3.
Razina financijske korekcije
(Četvrti podstavak članka 22. stavka 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Razina financijske korekcije utvrđuje se na sljedeći način:
(a)
za koeficijent ostvarenja/apsorpcije ispod 65 %, ali ne ispod 60 %, primjenjuje se fiksna stopa od 5 %;
(b)
za koeficijent ostvarenja/apsorpcije ispod 60 %, ali ne ispod 50 %, primjenjuje se fiksna stopa od 10 %;
(c)
za koeficijent ostvarenja/apsorpcije ispod 50 %, primjenjuje se fiksna stopa od 25 %.
2. Fiksna stopa primjenjuje se na doprinose iz ESI fonda na temelju izdataka koje je država članica prijavila u okviru predmetnog prioriteta koji zadovoljavaju uvjete iz prvog podstavka članka 22.stavka 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013, nakon primjene drugih mogućih financijskih korekcija.
Za prioritete koji se odnose na više od jednog ESI fonda ili kategorije regije, fiksna stopa primjenjuje se na svaki ESI fond i/ili kategoriju regije.
3. Vanjski čimbenici koji su doprinijeli ozbiljnom propustu u postizanju ciljeva, osim onih spomenutih u trećem podstavku članka 22. stavka 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013, razmatraju se od slučaja do slučaja. Fiksna stopa korekcije iz stavka 1. može se smanjiti za do 50 % ovisno o mjeri do koje se propust pripisuje tim čimbenicima.
4. U slučaju da primjena fiksne stope iz stavka 1. nije razmjerna, razina korekcije treba se smanjiti.
ODJELJAK II.
Financijski instrumenti
Članak 4.
Posebna pravila o kupnji zemljišta
(Članak 37. stavak 13. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Financijskim instrumentima koji se financiraju iz EFRR-a, Kohezijskog fonda i EPFRR-a mogu se podupirati investicije koje uključuju kupovinu zemljišta koje nije izgrađeno i zemljišta koje je izgrađeno za iznos koji ne prelazi 10 % ukupnog doprinosa isplaćenog krajnjem primatelju. U slučaju jamstava, taj se postotak primjenjuje na iznos zajma ili druge instrumente uz koje se veže rizik.
2. Kada se financijskim instrumentima daje potpora krajnjim primateljima za infrastrukturna ulaganja s ciljem podržavanja aktivnosti urbanog razvoja ili urbane obnove, ograničenje iz stavka 1. iznosi 20 %.
3. U iznimnim i propisno opravdanim slučajevima, upravljačko tijelo može odstupiti od ograničenja iz stavaka 1. i 2. za operacije vezane uz zaštitu okoliša.
Članak 5.
Kombinacija tehničke potpore s financijskim instrumentima
(Članak 37. stavak 13. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
Bespovratna sredstva za tehničku potporu mogu se kombinirati s financijskim instrumentima u okviru jedne operacije u skladu s člankom 37. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013 samo za potrebe tehničke pripreme budućeg ulaganja u korist krajnjeg primatelja kojem će se pružiti potpora tom operacijom.
Članak 6.
Posebna pravila o ulozi, odgovornostima i nadležnosti tijela koja provode financijske instrumente
(Treći podstavak članka 38. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Tijela koja provode financijske instrumente izvršavaju svoje obaveze u skladu s primjenjivim pravom i djeluju s mjerom stručnosti, učinkovitosti, transparentnosti i pažnje koja se očekuje od profesionalnog tijela s iskustvom u provođenju financijskih instrumenata. Ta tijela osiguravaju da:
(a)
krajnji primatelji potpore iz financijskih instrumenata odabiru se uzimajući u obzir prirodu financijskog instrumenta i moguću ekonomsku održivost investicijskih projekata koji će se financirati. Odabir je transparentan i opravdan na temelju objektivnih kriterija i ne dovodi do sukoba interesa;
(b)
Krajnji se primatelji obavještavaju da je osigurano financiranje u sklopu programa sufinanciranja iz ESI fondova u skladu sa zahtjevima iz članka 115. i Priloga XII. Uredbi (EU) br. 1303/2013 za EFRR, ESF i Kohezijski fond, članka 66. stavka 1. točke (c) podtočke i. Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i iz budućeg pravnog akta Unije kojim se utvrđuju uvjeti za financijsku potporu za pomorsku i ribarstvenu politiku za programsko razdoblje 2014.-2020. za EFPR (Uredba o EFPR-u);
(c)
financijskim instrumentima pruža se potpora na način koji je razmjeran i ima najmanji učinak narušavanja tržišnog natjecanja;
(d)
povlašteni tretman privatnih ulagača ili javnih ulagača koji djeluju u skladu s načelima tržišnog gospodarstva, kako je navedeno u članku. 37. stavku 2. točki (c) i članku 44. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 [CPR], razmjeran je riziku kojem su izloženi ti ulagači i ograničen na minimum potreban kako bi se privukli takvi ulagači, što će se osigurati odredbama i uvjetima i postupovnim jamstvima.
2. Budući da izravna financijska odgovornost upravljačkih tijela prema tijelima koja provode financijske instrumente ili krajnjim primateljima kao i svi dugovi ili obveze financijskog instrumenta ne premašuju iznose dodijeljene financijskom instrumentu u skladu s relevantnim sporazumima o financiranju, tijela koja provode financijske instrumente osiguravaju se prema upravljačkom tijelu ne mogu dostavljati zahtjevi koji prelaze iznos koji mu je dodijeljen u okviru financijskog instrumenta.
3. Tijela koja provode financijske instrumente odgovorna su za povrat iznosa programskih doprinosa koji su zahvaćeni nepravilnostima, zajedno s kamatom i svim drugim dobicima nastalim uslijed tih doprinosa.
Tijela koja provode financijske instrumente nisu odgovorna za povrat iznosa iz prvog podstavka ako dokažu da su za dotičnu nepravilnost ispunjeni sljedeći kumulativni zahtjevi:
(a)
nepravilnost je nastala na razini krajnjih korisnika ili, u slučaju fonda fondova, na razini financijskih posrednika ili krajnjih korisnika;
(b)
tijela koja provode financijske instrumente zadovoljavaju stavak 1. Ovog članka u odnosu na doprinose na koje je utjecala nepravilnost;
(c)
nije se mogao izvršiti povrat iznosa pogođenih nepravilnošću unatoč tome što su tijela koja provode financijske instrumente s dužnom pažnjom primijenila sve primjenjive ugovorne i zakonske mjere.
Članak 7.
Kriteriji za odabir tijela koja provode financijske instrumente
(Treći podstavak članka 38. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Kada upravljačko tijelo odabire tijelo za provedbu financijskog instrumenta u skladu s člankom 38. stavkom 4. točkama (a) i (b) podtočkama ii. i iii. Uredbe (EU) br. 1303/2013, upravljačko tijelo osigurava da to tijelo ispunjava sljedeće minimalne uvjete:
(a)
ovlašteno je provoditi relevantne provedbene zadaće u skladu sa zakonom unije i nacionalnim zakonima;
(b)
pokazuje odgovarajuću ekonomsku i financijsku održivost;
(c)
ima odgovarajuće kapacitete da provede financijski instrument, uključujući ustrojstvenu strukturu i okvir upravljanja koji upravljačkom tijelu pružaju potrebna osiguranja;
(d)
ima djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole;
(e)
koristi računovodstveni sustav koji pruža točnu, potpunu, pouzdanu i pravovremenu informaciju;
(f)
pristalo je da reviziju nad njegovim poslovima obavljaju revizorska tijela države članice, Komisija i Europski revizorski sud.
2. Prilikom odabira tijela iz stavka 1. upravljačko tijelo uzima u obzir prirodu financijskog instrumenta koji će se provoditi, prethodno iskustvo ovog tijela u provedbi sličnih financijskih instrumenata, stručnost i iskustvo predloženih članova tima te operativne i financijske kapacitete tog tijela. Odabir je transparentan i opravdan na temelju objektivnih kriterija, ne dovodi do sukoba interesa, a koriste se najmanje sljedeći kriteriji odabira:
(a)
jasna i vjerodostojna metodologija za identificiranje i ocjenjivanje financijskih posrednika ili krajnjih primatelja, prema potrebi;
(b)
razina troškova upravljanja i naknada za provedbu financijskih instrumenata i metodologija koja je predložena za njihov izračun;
(c)
uvjeti koji se primjenjuju na potporu koja se pruža krajnjim primateljima, uključujući i određivanje cijena;
(d)
sposobnost da se prikupe sredstva za investiranje u krajnje primatelje pored onih iz programskog doprinosa;
(e)
za postojeće financijske instrumente, sposobnost da se pokaže dodatna aktivnost u odnosu na postojeću aktivnost i ukupnu strategiju u sektoru;
(f)
u slučajevima kada tijelo koje provodi financijski instrument dodjeljuje vlastita financijska sredstva financijskom instrumentu ili dijeli rizik, predložene mjere o usklađivanju interesa i ublažavanju mogućih sukoba interesa.
3. Kada tijelo koje provodi fond fondova, uključujući i EIB, dalje povjeri sve ili dio provedbenih zadataka financijskom posredniku, mora osigurati da taj financijski posrednik ispunjava zahtjeve i kriterije iz stavaka 1. i 2.
Članak 8.
Posebna pravila o jamstvima koja se pružaju preko financijskih instrumenata
(Treći podstavak članka 38. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013 [CPR])
U slučaju financijskih instrumenata koji daju jamstva, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
postignut je odgovarajući faktor multiplikacije između iznosa za koje je utvrđeno da pokrivaju očekivane i neočekivane gubitke od novih zajmova ili drugih instrumenata za podjelu rizika koje bi trebala pokriti jamstva i odgovarajućih novih zajmova i vrijednosti odgovarajućih isplaćenih novih zajmova ili drugih instrumenata za podjelu rizika;
(b)
faktor multiplikacije utvrđuje se razboritom ex ante ocjenom rizika za konkretni jamstveni proizvod koji se nudi, pored, uzimajući u obzir specifične uvjete na tržištu, investicijsku strategiju financijskog instrumenta te načela ekonomije i učinkovitosti. Takvu ex ante ocjenu rizika moguće je revidirati kad je to opravdano kasnijim uvjetima na tržištu;
(c)
programski doprinosi odobreni za namirenje jamstava odražavaju takvu ex ante ocjenu rizika;
(d)
ako financijski posrednik, ili tijelo koje ima koristi od jamstava nije krajnjim primateljima izdalo i isplatilo najmanje planirani iznos novih zajmova ili drugih instrumenata za podjelu rizika koji bi opravdao potpunu uporabu jamstava, prihvatljivi izdatak se razmjerno smanjuje.
Članak 9.
Upravljanje i nadzor nad financijskim instrumentima uspostavljenim na nacionalnoj, regionalnoj, transnacionalnoj ili prekograničnoj razini
(Članak 40. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Za operacije koji obuhvaćaju potporu dodijeljenu iz programa financijskim instrumentima osnovanim na nacionalnoj, regionalnoj, transnacionalnoj ili prekograničnoj razini iz članka 38. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 upravljačko tijelo osigurava da:
(a)
operacija je u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, mjerodavnim programom i odgovarajućim sporazumom o financiranju tijekom postupka ocjene i odabira operacije kao i tijekom uspostavljanja i provedbe financijskog instrumenta;
(b)
sporazumi o financiranju sadrže odredbe koje se odnose na zahtjeve o reviziji i revizorskom tragu u skladu s točkom 1.(e) Priloga IV. Uredbi (EU) br. 1303/2013;
(c)
upravljačke provjere provode se tijekom programskog razdoblja i tijekom uspostavljanja i provedbe financijskih instrumenata u skladu s člankom 125. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013 za EFRR, ESF, Kohezijski fond i EFPR te u skladu s člankom 58. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013 za EPFRR;
(d)
popratne dokumente za izdatke prijavljeni kao prihvatljivi:
i.
upravljačka tijela, financijski posrednici ili tijela koja provode fond fondova kada se financijski instrument provodi preko fonda fondova zadržavaju na razini operacije kako bi pružila dokaz o namjenskom korištenju fondova, o poštivanju primjenjivih zakona te poštivanju kriterija i uvjeta za financiranje u okviru predmetnog programa;
ii.
dostupni su kako bi se omogućila provjera zakonitosti i ispravnost izdatka koji je prijavljen Komisiji;
(g)
popratna dokumentacija s dokazima kojima se omogućuje provjera poštivanja nacionalnih zakona i zakona Unije s uvjetima financiranja uključuje barem:
i.
dokumente o uspostavljanju financijskog instrumenta;
ii.
dokumente kojima se utvrđuju iznosi sredstava koji je svaki program i svaka prioritetna os doprinijela financijskom instrumentu, izdatak koji je prihvatljiv u okviru programa te kamata i drugi dobici koji proizlaze iz potpore koju financijskim instrumentima dodijele ESI fondovi i ponovne uporabe sredstava koja se mogu pripisati potpori iz ESI fondova u skladu s člancima 43. i 44. Uredbe (EU) br.1303/2013;
iii.
dokumente o funkcioniranju financijskog instrumenta, uključujući one koji se odnose na praćenje, izvješćivanje i provjere;
iv.
dokumente koji dokazuju poštivanje članaka 43., 44. i 45. Uredbe (EU) br. 1303/2013;
v.
dokumente koji se odnose na izlazak programskih doprinosa i završetak financijskog instrumenta;
vi.
dokumente o troškovima i naknadama za upravljanje;
vii.
obrasce zahtjeva, ili jednakovrijedne dokumente, koje predaje krajnji primatelj zajedno s popratnim dokumentima koji uključuju poslovne planove i prethodne godišnje račune, kada su dostupni;
viii.
kontrolne popise i izvješća tijela koja provode financijski instrument, ako su dostupni;
ix.
izjave u vezi s de minimis potporom, ako je primjenjivo;
x.
sporazume koji su potpisani u vezi s potporom koju pružaju financijski instrumenti, uključujući onu za vlasnički kapital, zajmove, jamstva ili ostale oblike ulaganja koji se pružaju primateljima;
xi.
dokaz da je potpora pružena preko financijskog instrumenta korištena namjenski;
xii.
evidencije o financijskim tijekovima između upravljačkog tijela i financijskog instrumenta, te u okviru financijskog instrumenta na svim razinama do krajnjih primatelja, a u slučaju jamstava dokaz da su osnovni zajmovi isplaćeni;
xiii.
posebnu evidenciju ili računovodstvene kodove za plaćeni programski doprinos ili jamstvo koje je financijskim instrumentom odobreno u korist krajnjeg korisnika.
2. Za operacije koje uključuju potporu dodijeljenu iz programa financijskim instrumentima u okviru EFRR-a, ESF-a, Kohezijskog fonda i EFPR-a, revizorska tijela osiguravaju da se nad financijskim instrumentima vrši revizija tijekom programskog razdoblja sve do zaključenja kako u okviru revizija sustava tako i u okviru revizija operacija u skladu s člankom 127. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Za operacije koje uključuju potporu dodijeljenu iz programa financijskim instrumentima u okviru EPFRR-a, revizorska tijela osiguravaju da se nad financijskim instrumentima vrši revizija tijekom programskog razdoblja sve do zaključenja u okviru revizija sustava tako i u okviru revizija operacija u skladu s člankom 59. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4).
3. Kada financijske instrumente provodi EIB u skladu s člankom 38. stavkom 4. točkom (b) podtočkom i. Uredbe (EU) br. 1303/2013:
(a)
upravljačko tijelo ovlašćuje tvrtku koja djeluje u sklopu zajedničkog okvira kojeg je uspostavila Komisija da izvršava provjere na licu mjesta o operacijama u smislu članka 125. stavka 5. točke (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013;
(b)
revizorsko tijelo ovlašćuje tvrtku koja djeluje u sklopu zajedničkog okvira kojeg je uspostavila Komisija da obavlja revizije operacije.
Revizorsko tijelo sastavlja svoje revizorsko mišljenje na temelju informacija koje je dostavila ovlaštena tvrtka.
4. Ako Komisija nije uspostavila zajednički okvir u skladu sa stavkom 3., upravljačko joj tijelo predaje prijedlog metodologije za obavljanje provjera na licu mjesta, a revizorsko joj tijelo predaje prijedlog metodologije revizija na prethodno odobrenje.
Članak 10.
Pravila za povlačenje plaćanja financijskim instrumentima te naknadne prilagodbe u vezi sa zahtjevima za plaćanje
(Članak 41. stavak 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
Države članice i upravljačka tijela mogu povući doprinose iz programa dodijeljene financijskim instrumentima iz članka 38. stavka 1. točke (a) i financijskim instrumentima iz članka 38. stavka 1. točke (b) provedenih u skladu s člankom 38. stavkom 4. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 samo ako takvi doprinosi već nisu uključeni u zahtjev za plaćanje iz članka 41. te Uredbe. Međutim, u odnosu na financijske instrumente koji se podržavaju iz EFRR-a, ESF-a, Kohezijskog fonda i EFPR-a, doprinosi se mogu povući i ako je sljedeći zahtjev za isplatu izmijenjen kako bi se obustavo ili zamijenio predmetni izdatak.
Članak 11.
Sustav kapitalizacije godišnjih obroka za subvencioniranu kamatnu stopu i subvencionirane naknade za jamstvo
(Treći podstavak članka 42. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Kapitalizirane subvencionirane kamatne stope ili subvencionirane naknade za jamstvo iz članka 42. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 računaju se na kraju razdoblja prihvatljivosti kao ukupne diskontirane obveze plaćanja za namjene i razdoblja utvrđena u tom članku, te u skladu s odredbama relevantnih sporazuma o financiranju.
2. Sva preostala sredstva ostavljena na založnom računu nakon razdoblja utvrđenog u članku 42. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013, ili uslijed neočekivanog zaključenja financijskog instrumenta prije kraja tog razdoblja, koriste se u skladu s člankom 45. te Uredbe.
Članak 12.
Kriteriji za utvrđivanje troškova i naknada za upravljanje na temelju uspješnosti
(Članak 42. stavak 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Upravljačko tijelo izračunava troškove i naknade za upravljanje koji se mogu proglasiti prihvatljivim rashodima u skladu s člankom 42. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 1303/2013 na temelju sljedećih kriterija, temeljenima na uspješnosti, iz članka 42. stavka 5. te Uredbe:
(a)
isplata doprinosa predviđena u programu ESI sredstava;
(b)
iznosi vraćeni iz ulaganja ili oslobođenih sredstava odobrenih za ugovore o jamstvima;
(c)
kvaliteta mjera koje prate ulaganje prije i nakon donošenja ulagačke odluke o maksimalnom učinku; i
(d)
doprinos financijskog instrumenta ciljevima i rezultatima programa.
2. Upravljačko tijelo obavješćuje odbor za praćenje osnovan u skladu s člankom 47. Uredbe (EU) br. 1303/2013 o odredbama u vezi s izračunom troškova upravljanja na temelju uspješnosti ili naknada za upravljanje financijskim instrumentom Odbor za praćenje svake godine prima izvješća o troškovima upravljanja i naknadama koje su stvarno isplaćene u prethodnoj godini.
Članak 13.
Pragovi za troškove i naknade za upravljanje
(Članak 42. Stavci 5. i 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. U odnosu na tijelo koje provodi fond fondova, troškovi i naknade za upravljanje koji se mogu prijaviti kao prihvatljivi rashodi u skladu s člankom 42. stavkom 1. točkom Uredbe (EU) br. 1303/2013 ne prelaze iznos od:
(a)
3 % za prvih 12 mjeseci nakon potpisivanja sporazuma o financiranju, 1 % za sljedećih 12 mjeseci, a poslije 0,5 % godišnje od programskih doprinosa isplaćenih u fond fondova, i računatih razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od trenutka stvarne uplate u fond fondova do kraja razdoblja prihvatljivosti, povrata upravljačkom tijelu ili datuma zaključenja, što od toga bude ranije; i
(b)
0,5 % godišnje od programskih doprinosa uplaćenih iz fonda fondova financijskim posrednicima, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od trenutka stvarne uplate iz fonda fondova do povrata fondu fondova, kraja razdoblja prihvatljivosti ili datuma zaključenja, što od toga bude ranije.
2. Za tijela koja provode financijske instrumente kojima se osiguravaju kapital, zajmovi, jamstva i mikrokrediti, uključujući u kombinaciji s bespovratnim sredstvima, subvencije za kamatne stope ili subvencije za jamstvene naknade u skladu s člankom 37. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013, troškovi i naknade za upravljanje koji se mogu prijaviti kao prihvatljivi rashodi u skladu s člankom 42. stavkom 1. točkom (d) te Uredbe ne prelaze zbroj:
(a)
osnovne naknade koja se računa kako slijedi:
i.
za financijski instrument kojim se osigurava vlasnički kapital 2,5 % godišnje za prva 24 mjeseca nakon potpisivanja sporazuma o financiranju, a nakon toga 1 % godišnje od programskih doprinosa u okviru primjenjivog sporazuma o financiranju, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od datuma potpisivanja relevantnog sporazuma o financiranju do kraja razdoblja prihvatljivosti, povrata doprinosa upravljačkom tijelu, ili fondu fondova, ili datuma zaključenja, što od toga bude ranije;
ii.
za financijski instrument u svim ostalim slučajevima, 0,5 % godišnje od programskih doprinosa uplaćenih financijskom instrumentu, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od datuma stvarne uplate u financijski instrument do kraja razdoblja prihvatljivosti, povrata upravljačkom tijelu ili fondu fondova ili do datuma zaključenja, što od toga bude ranije; i
(b)
naknada na temelju uspješnosti koja se računa kako slijedi:
i.
za financijski instrument kojim se osigurava vlasnički kapital 2,5 % godišnje od programskih doprinosa u smislu članka 42. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 krajnjim korisnicima u obliku vlasničkog kapitala i od reinvestiranih sredstava koja se mogu pripisati programskim doprinosima koji se još trebaju vratiti financijskom instrumentu, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od datuma uplate krajnjem primatelju do povrata ulaganja, kraja postupka povrata u slučaju otpisa ili kraja razdoblja prihvatljivosti, što od toga bude ranije;
ii.
za financijske instrumente kojima se osiguravaju zajmovi 1 % godišnje od programskih doprinosa plaćenih u smislu članka 42. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 krajnjim korisnicima u obliku zajmova i od reinvestiranih sredstava koja se mogu pripisati programskim doprinosima koji se još trebaju vratiti financijskom instrumentu, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od datuma uplate krajnjem primatelju do povrata ulaganja, kraja postupka povrata u slučaju neispunjavanja obveza po zajmu ili kraja razdoblja prihvatljivosti, što od toga bude ranije;
iii.
za financijske instrumente kojima se osiguravaju jamstva 1,5 % godišnje od programskih doprinosa odobrenih za ugovore o jamstvu koji su još na snazi u smislu članka 42. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1303/2013 i iz reinvestiranih sredstava koja se mogu pripisati programskim doprinosima, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od datuma odobrenja do isteka ugovora o jamstvu, kraja postupka povrata u slučaju otpisa ili kraja razdoblja prihvatljivosti, što od toga bude ranije;
iv.
za financijske instrumente kojima se osiguravaju mikrokrediti 1,5 % godišnje isplaćenih doprinosa u smislu članka 42. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 za krajnje korisnike u obliku mikrokredita i od reinvestiranih sredstava koja se mogu pripisati programskim doprinosima koji se još trebaju vratiti financijskom instrumentu, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od datuma uplate krajnjem primatelju do povrata ulaganja, kraja postupka povrata u slučaju neispunjavanja obveza po mikrokreditu ili zajmu ili kraja razdoblja prihvatljivosti, što od toga bude ranije;
v.
za financijski instrument kojim se osiguravaju bespovratna sredstva, subvencionirane kamatne stope i subvencionirane naknade za jamstva u skladu s člankom 37. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013 0,5 % od iznosa bespovratnih sredstava isplaćenih u smislu članka 42. stavka 1. točke (a) te Uredbe u korist krajnjih korisnika.
Odredbe iz ovog stavka primjenjuju se na tijelo koje provodi financijski instrument kojim se osiguravaju jamstva bez obzira na to da to isto tijelo provodi fond fondova u skladu s odredbama stavka 4.
3. Ukupan iznos troškova i naknada za upravljanje tijekom razdoblja prihvatljivosti iz članka 65. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013 ne prelazi sljedeće granice:
(a)
za fond fondova, 7 % od ukupnog iznosa programskih doprinosa uplaćenih fondu fondova;
(b)
za financijski doprinos kojim se osigurava vlasnički kapital, 20 % od ukupnog iznosa programskih doprinosa uplaćenih financijskom instrumentu;
(c)
za financijski doprinos kojim se osiguravaju zajmovi, 8 % od ukupnog iznosa programskih doprinosa uplaćenih financijskom instrumentu;
(d)
za financijski doprinos kojim se osiguravaju jamstva, 10 % od ukupnog iznosa programskih doprinosa uplaćenih financijskom instrumentu;
(e)
za financijski doprinos kojim se osiguravaju mikrokrediti, do 10 % od ukupnog iznosa programskih doprinosa uplaćenih financijskom instrumentu;
(f)
za financijski doprinos kojim se osiguravaju bespovratna sredstva, subvencionirane kamatne stope i subvencionirane naknade za jamstva u skladu s člankom 37. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013, 6 % od ukupnog iznosa programskih doprinosa uplaćenih financijskom instrumentu.
4. Ako isto tijelo provodi fond fondova i financijski instrument, iznosi prihvatljivih troškova i naknada za upravljanje iz stavaka 1. i 2. i ograničenja iz stavka 3. ne zbrajaju se za iste doprinose programu ili za ista reinvestirana sredstva koja se mogu pripisati doprinosima programa.
5. Ako veći dio glavnice investirane u financijske instrumente kojima se osigurava vlasnički kapital dolazi od privatnih ulagača ili javnih ulagača koji djeluju prema načelima tržišne ekonomije, a programska sredstva se pružaju rame uz rame s onima privatnih ulagača, troškovi i naknade za upravljanje u skladu su s tržišnim uvjetima i ne prelaze one iznose koje mogu platiti privatni ulagači.
6. Pragovi iz stavaka 1., 2. i 3. ovog članka mogu se premašiti ako ih naplaćuje tijelo koje provodi financijski instrument uključujući, po potrebi, slučaj kada provodi fond fondova, izabrano u postupku javnog natječaja u skladu s primjenjivim pravilima i kada javni natječaj ukaže na potrebu za višim troškovima i naknadama za upravljanje.
Članak 14.
Povrat kapitaliziranih troškova i naknada za upravljanje za instrumente koji se temelje na vlastitom kapitalu i mikrokredite
(Članak 42. stavak 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Kapitalizirani troškovi i naknade za upravljanje koji se trebaju nadoknaditi kao prihvatljivi trošak u skladu s člankom 42. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013 računaju se na kraju razdoblja prihvatljivosti kao ukupni diskontirani troškovi upravljanja i naknada koji se trebaju platiti nakon razdoblja prihvatljivosti za razdoblje utvrđeno u članku 42. stavku 2. te Uredbe i u skladu s mjerodavnim sporazumima o financiranju.
2. Kapitalizirani troškovi i naknade za upravljanje koji se trebaju platiti nakon razdoblja prihvatljivosti za financijski instrument kojim se osigurava mikrokredit ne prelaze 1 % godišnje od programskih doprinosa plaćenih krajnjim primateljima u smislu članka 42. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 u obliku zajmova koji se još moraju uplatiti natrag financijskom instrumentu, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od kraja razdoblja prihvatljivosti do povrata ulaganja, kraja postupka povrata u slučaju neispunjavanja obveza po zajmu ili razdoblja iz članka 42. stavka 2. te Uredbe, što od toga bude ranije.
3. Kapitalizirani troškovi i naknade za upravljanje koji se isplaćuju nakon razdoblja prihvatljivosti za financijski instrument kojim se osigurava vlasnički kapital ne prelaze 1,5 % godišnje programskih doprinosa plaćenih krajnjim primateljima u obliku vlasničkog kapitala u smislu članka 42. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 koji se još moraju uplatiti natrag financijskom instrumentu, računato razmjerno vremenu (pro-rata temporis) od kraja razdoblja prihvatljivosti do povrata ulaganja, kraja postupka povrata u slučaju neispunjavanja obveza po zajmu ili razdoblja iz članka 42. stavka 2. te Uredbe, što od toga bude ranije.
3. Sva preostala sredstva ostavljena na založnom računu nakon razdoblja utvrđenog u članku 42. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013 [CPR]), ili uslijed neočekivanog zaključenja financijskog instrumenta prije kraja tog razdoblja, koriste se u skladu s člankom 45. te Uredbe.
ODJELJAK III.
Metodologija za izračun diskontiranog neto prihoda za operacije kojima se ostvaruju neto prihodi
Članak 15.
Metodologija za izračun diskontiranog neto prihoda
(Sedmi podstavak članka 61. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Za potrebe primjene metode iz točke (b) prvog podstavka članka 61. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013.. diskontirani neto prihod operacije izračunava se oduzimanjem diskontiranih troškova od diskontiranog prihoda i, ako je primjenjivo, dodavanjem preostale vrijednosti ulaganja.
2. Diskontirani neto prihod operacije izračunava se za vrijeme specifičnog referentnog razdoblja primjenjivog na sektor te operacije kako je utvrđeno u Prilogu I. Referentno razdoblje uključuje razdoblje provedbe operacije.
3. Prihodi i troškovi utvrđuju se primjenom inkrementalne metode koja se temelji na usporedbi prihoda i troškova u scenariju novog ulaganja s prihodima i troškovima u scenariju bez novog ulaganja.
Ako se operacija sastoji od nove imovine, prihoda i troškovi odnose se na novo ulaganje.
4. Ako porez na dodanu vrijednost ne predstavlja prihvatljiv trošak u skladu s člankom 69. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013, izračun diskontirane neto vrijednosti temelji se na podacima bez poreza na dodanu vrijednost.
Članak 16.
Određivanje prihoda
(Sedmi podstavak članka 61. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
Za potrebe izračuna diskontiranog neto prihoda, prihodi se određuju na sljedeći način:
(a)
ako je primjenjivo, naknade za korisnike utvrđuju se u skladu s načelom zagađivač plaća i, ako je primjenjivo, uzimaju u obzir pristupačnost;
(b)
prihod ne uključuje prijenos s nacionalnih ili regionalnih proračuna ili nacionalnih sustava javnog osiguranja;
(c)
ako se operacijom dodaje nova imovina kao nadopuna postojeće usluge ili infrastrukture, uzimaju se u obzir oba doprinosa od novih korisnika i dodatni doprinosi od postojećih korisnika nove ili proširene službe ili infrastrukture.
Članak 17.
Određivanje troškova
(Sedmi podstavak članka 61. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
Za potrebe izračuna troškova diskontiranog neto prihoda, u obzir se uzimaju sljedeći troškovi nastali za vrijeme referentnog razdoblja iz članka 15. stavka 2.:
(a)
troškovi zamjene kako bi se osiguralo tehničko funkcioniranje operacije u referentnom razdoblju;
(b)
fiksni operativni troškovi, uključujući troškove održavanja, kao što su troškovi osoblja, održavanja i popravaka, općeg upravljanja i osiguranja; i
(c)
varijabilni operativni troškovi i troškovi održavanja kao što je potrošnja sirovina, energije, drugih potrošnih materijala, održavanje i popravak, ako su potrebni, da bi se produljio životni vijek operacije.
Članak 18.
Preostala vrijednost ulaganja
(Sedmi podstavak članka 61. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. U slučaju imovine operacije čiji je životni vijek dulji od referentnog razdoblja primjerenog sektoru iz članka 15. stavka 2., njezina se preostala vrijednost utvrđuje računanjem neto trenutne vrijednosti novčanih tokova u preostalim godinama operacije. U opravdanim okolnostima mogu se koristiti i druge metode izračuna preostale vrijednosti.
2. Preostala vrijednost ulaganja uključuje se u izračun diskontiranih neto prihoda operacije samo ako prihodi premašuju troškove iz članka 17.
Članak 19.
Diskontirani novčani tokovi
(Sedmi podstavak članka 61. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1303/2013
1. Kod izračuna troškova i prihoda u obzir se uzimaju samo novčani tokovi koje je operacija isplatila ili primila. Novčani tokovi utvrđuju se za svaku godinu u kojoj su zaprimljeni ili isplaćeni u okviru operacije u referentnom razdoblju iz članka 15. stavka 2.
2. Negotovinske računovodstvene stavke kao što su amortizacija, rezerve za buduće troškove zamjene te krizne rezerve, ne uzimaju se u obzir prilikom izračuna.
3. Novčani tokovi diskontiraju se natrag na sadašnju vrijednost tako da se koristi financijska diskontna stopa od 4 % u realnim iznosima kao indikativna referentna vrijednost za operacije javnih investicija koje se sufinanciraju iz ESI fondova.
4. Države članice mogu koristiti financijsku diskontnu stopu koja se razlikuje od one od 4 % ako dostave obrazloženje za to mjerilo i osiguraju da se dosljedno koristi u sličnim operacijama u istom sektoru.
5. Vrijednosti koje se razlikuju od referentne vrijednosti od 4 % mogu se opravdati na temelju:
(a)
posebnih makroekonomskih uvjeta u državi članici i međunarodnih makroekonomskih trendova i okolnosti;
(b)
prirode ulagača ili provedbene strukture, poput javno-privatnih partnerstva; ili
(c)
prirode predmetnog sektora.
6. Kako bi utvrdile specifične financijske diskontne stope, države članice procjenjuju prosječni dugoročni povrat iz alternativne, nerizične košare investicija, bilo domaćih ili međunarodnih, a koje smatraju najrelevantnijima. Korisnicima treba dati na raspolaganje informacije o različitim financijskih diskontnim stopama.
ODJELJAK IV.
Definicija fiksnih stopa za neizravne troškove i povezane metode koje se primjenjuju u drugim politikama Unije
Članak 20.
Fiksna stopa za neizravne troškove na temelju Uredbe (EU) br. 1290/2013
(Članak 68. stavak 1. drugi podstavak Uredbe (EU) br. 1303/2013)
Neizravni troškovi mogu se izračunati primjenom fiksne stope utvrđene u skladu s člankom 29. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1290/2013 za sljedeće vrste operacija ili projekte koji čine dio operacija:
(a)
operacije koje se podupiru iz EFRR-a i koje spadaju u kodove 056, 057 ili 060-065 kako su definirane u tablici 1. Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 215/2014 (5) i koje se provode u okviru jednog od investicijskih prioriteta utvrđenih u članku 5. stavku 1. točkama (a) i (b), stavku 2. točki (b), stavku 3. točkama (a) i (c) i stavku 4. točki (f) Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6);
(b)
operacije koje se podupiru iz ESF-a spadaju u kod 04 kako je definirano u tablici 6. Priloga Provedbenoj uredbi (EU) 215/2014 i doprinose jačanju istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1304/2013;
(c)
operacije koje se podupiru iz EPFRR-a u skladu s člancima 17., 26. ili 35. Uredbe (EU) br. 1305/2013 kojima se doprinosi prioritetu Unije iz članka 5. stavka 1. te Uredbe. Ako je operacija programirana u skladu s člancima 17. i 26. Uredbe (EU) 1305/2013, u obzir se uzimaju samo operacije koje provodi operativna skupina Europskog partnerstva za inovacije (EIP) koja se financira u skladu s člankom 35. stavkom 1. točkom (c) te Uredbe;
(d)
operacije koje se podupiru iz EFPR-a programirane su u skladu s člancima 28., 37. i člankom 41.. stavkom 5. budućeg pravnog akta Unije kojim se utvrđuju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za programsko razdoblje 2014.-2020.
Članak 21.
Financiranje neizravnih troškova na temelju fiksne stope u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012
(Članak 68. stavak 1. drugi podstavak Uredbe (EU) br. 1303/2013)
Neizravni troškovi mogu se izračunati primjenom fiksne stope za neizravne troškove u skladu s člankom 124. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (7) za sljedeće vrste operacija ili projekata koji su dio operacije:
(a)
operacije koje se podupiru iz EFRR-a i koje spadaju u kod 085, 086 ili 087 kako su definirane u tablici 1. Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 215/2014 i koje se provode u okviru jednog od investicijskih prioriteta utvrđenih u članku 5. stavku 5. točki (a) i stavku (6) točki (d) Uredbe (EU) br. 1301/2013;
(b)
operacije koje se podupiru iz ESF-a spadaju kod 01 kako je definirano u tablici 6. Priloga Provedbenoj uredbi (EU) 215/2014 i doprinose prelasku na ekonomiju s niskom razinom emisije ugljika, otpornu na klimatske promjene, koja učinkovito iskorištava resurse i ekološki je održiva, u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1304/2013;
(c)
operacije koje se podupiru iz EPFRR-a u skladu s člancima 17. i 25. Uredbe (EU) br. 1305/2013 i doprinose prioritetu Unije utvrđenom u članku 5. stavcima 4. i 5. te Uredbe;
(d)
operacije koje se podupiru iz EFPR-a I programirane su u skladu s člancima 36. i 38., člankom 39. stavkom 1., člankom 46. stavkom 1. točkama (e) i (i), člankom 54. i člankom 79.c stavkom 1. točkom (b) budućeg pravnog akta Unije kojim se utvrđuju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za programsko razdoblje 2014.-2020.
POGLAVLJE III.
ODREDBE KOJIMA SE DOPUNJUJE TREĆI DIO UREDBE (EU) br. 1303/2013 KOJI SE PRIMJENJUJE NA EFRR I KOHEZIJSKI FOND U ODNOSU NA METODOLOGIJU KOJA ĆE SE KORISTITI ZA PROVEDBU PREGLEDA KVALITETE VELIKIH PROJEKATA
Članak 22.
Zahtjevi za neovisne stručnjake za provedbu pregleda kvalitete
(Četvrti stavak članka 101. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Pregled kvalitete velikih projekata iz članka 101. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 provode neovisni stručnjaci ispunjavaju sljedeće uvjete:
(a)
veliko tehničko iskustvo u vezi sa svim fazama projektnog ciklusa;
(b)
veliko međunarodno iskustvo u vezi s predmetnim investicijskim sektorom;
(c)
veliko stručno znanje u analizi i ocjeni društvenih i gospodarskih koristi;
(d)
dobro poznavanje i iskustvo s relevantnim zakonima Unije, politikama i postupcima;
(e)
neovisnost od svih nadležnih tijela izravno ili neizravno uključenih u odobravanje, provedbu ili vođenje velikog projekta;
(f)
nepostojanje sukoba interesa na bilo kojoj razini organizacije i u vezi s velikim projektom;
(g)
nepostojanje gospodarskog interesa u odnosu na veliki projekt;
(h)
potrebne lingvističke kompetencije.
2. Ako država članica predloži da se ovlaste neovisni stručnjaci koji nisu oni koje se podupire tehničkom pomoći Komisije na inicijativu Komisije u skladu s člankom 58. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ona u skladu s trećim stavkom članka 101. te Uredbe podnosi Komisiji zahtjev za prihvaćenje. Prihvaćanje se temelji na dokumentima kojima se dokazuje usklađenost stručnjaka sa zahtjevima iz stavka 1. ovog članka.
Komisija u roku od tri mjeseca nakon podnošenja zahtjeva obavještava državu članicu o tome prihvaća li prijedlog vezan uz neovisne stručnjake.
Članak 23.
Pregled kvalitete velikih projekata
(Četvrti stavak članka 101. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Neovisni stručnjaci provode svoju ocjenu na temelju podataka iz točaka (a) do (i) prvog stavka članka 101. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Neovisni stručnjaci mogu zatražiti dodatne elemente u vezi s tim informacijama ako ih smatraju nužnima za pregled kvalitete.
Države članice i neovisni stručnjaci mogu se dogovoriti da ovakav rad bude nadopunjen i posjetima na licu mjesta.
Neovisni stručnjaci mogu se, u dogovoru s državama članicama, savjetovati s Komisijom o relevantnim pitanjima o državnim potporama za potrebe svoje ocjene.
2. Za potrebe pregleda kvalitete neovisni stručnjaci poduzimaju sljedeće korake:
(a)
provode provjere kako bi mogli potvrditi da je operacija veliki projekt u smislu članka 100. Uredbe (EU) br. 1303/2013, da veliki projekt nije dovršena operacija u smislu članka 2. stavka 14. i članka 65. stavka 6. te Uredbe te da je veliki projekt uključen u relevantan operativni program;
(b)
provjeravaju potpunost, dosljednost i točnost podataka iz točaka (a) do (i) prvog podstavka članka 101. Uredbe (EU) br. 1303/2013, priloženih u obliku utvrđenom u petom stavku članka 101. Uredbe (EU) br. 1303/2013;
(c)
ocjenjuju kvalitetu projekta na temelju elemenata utvrđenih u Prilogu II. ovoj Uredbi;
(d)
Neovisni stručnjaci sastavljaju izvješće o neovisnom pregledu kvalitete (dalje u tekstu „izvješće o NPK-u”) u skladu s formatom iz trećeg podstavka članka 102. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Neovisni stručnjaci u izvješću o NPK-u na jasan način iznose i obrazlože svoje nalaze za svaki element iz tog stavka.
3. Velik projekt dobio je pozitivnu ocjenu za vrijeme pregleda kvalitete u smislu članka 102. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 ako neovisni stručnjaci zaključe da su ispunjeni svi kriteriji iz Priloga II. ovoj Uredbi.
POGLAVLJE IV.
ODREDBE KOJIMA SE DOPUNJUJE ČETVRTI DIO UREDBE (EU) br. 1303/2013 KOJI SE PRIMJENJUJE NA EFRR, ESF, KOHEZIJSKI FOND I EFPR
ODJELJAK I.
Podaci koji će se evidentirati i pohranjivati u računalnom obliku
Članak 24.
Podaci koji će se evidentirati i pohranjivati u računalnom obliku
(članak 125. stavak 8. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Podaci koji će se evidentirati i pohranjivati u računalnom obliku za svaku operaciju u okviru sustava za praćenje uspostavljenog u skladu s člankom 125. stavkom 2. točkom (d) Uredbe (EU) br. 1303/2013 utvrđeni su u Prilogu III. ovoj Uredbi.
2. Podaci se evidentiraju i pohranjuju za svaku operaciju, uključujući podatke o pojedinim sudionicima, ako je to primjenjivo, kako bi se omogućilo njihovo spajanje za potrebe praćenja, ocjenjivanja, financijskog upravljanja provjere i revizije. Također omogućuje i kumulativno zbrajanje tih podataka za čitavo programsko razdoblje. Za ESF podaci se evidentiraju i pohranjuju na način koji upravljačkim tijelima omogućava da obave zadatke vezane uz praćenje i evaluaciju u skladu sa zahtjevima iz članka 56. Uredbe (EU) br. 1303/2013 te članaka 5. i 19. Uredbe (EU) br. 1304/2013 i priloga I. i II. toj Uredbi.
3. Ako se operacija podupire iz više od jednog operativnog programa, prioriteta, ili fonda ili u okviru više od jedne kategorije regija, informacije navedene u poljima 23-113 Priloga III. evidentiraju se na način koji omogućava da se podaci dohvaćaju odvojeno po operativnom programu, prioritetu, fondu ili kategoriji regije. Također će biti moguće dohvatit podatke o pokazateljima navedene u poljima 31-40 Priloga III. dodatno je moguće dohvatiti odvojeno po investicijskom prioritetu i spolu, ako je to primjenjivo.
ODJELJAK II.
Revizorski trag i uporaba podataka prikupljenih tijekom revizija
Članak 25.
Detaljni minimalni zahtjevi za revizorski trag
(Članak 125. stavak 9. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Detaljni minimalni zahtjevi za revizorski trag u odnosu na računovodstvenu evidenciju koja se mora voditi i popratnu dokumentaciju koja se mora čuvati sljedeći su:
(a)
revizorskim tragom omogućuje se primjena kriterija za odabir koje je utvrdio odbor za praćenje za operativni program koji će se provjeravati;
(b)
u vezi s bespovratnim sredstvima i povratnom pomoći iz članka 67. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013, revizorskim tragom omogućuju se da se spojeni iznosi potvrđeni Komisiji usklade s detaljnim računovodstvenim evidencijama i pratećim dokumentima koje čuva tijelo nadležno za ovjeravanje, upravljačko tijelo, posrednička tijela i korisnici u vezi s operacijama koje se financiraju u okviru operativnog programa;
(c)
u vezi s bespovratnim sredstvima i povratnom pomoći iz članka 67. stavka 1. točaka (b) i (c) i članka 109. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1304/2013, revizorskim tragom omogućuje se da se zbrojeni iznosi potvrđeni Komisiji usklade s detaljnim podacima vezanim uz proizvode ili rezultate i prateće dokumente koje čuva tijelo nadležno za ovjeravanje, upravljačko tijelo, posrednička tijela i korisnici, uključujući, prema potrebi, dokumente o metodi za utvrđivanje standardnih jediničnih troškova i fiksnih troškova u vezi s operacijama koje se financiraju u okviru operativnog programa;
(d)
u vezi s troškovima koji se određuju u skladu s člankom 67. stavkom 1. točkom (d) i člankom 68. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 [CPR], revizorskim tragom pokazuje se i opravdava metoda izračuna, ako je primjenjivo, i osnovicu na temelju koje su utvrđene fiksne stope, te prihvatljivi izravni trošak ili troškove prijavljene u okviru drugih odabranih kategorija na koje se primjenjuje fiksna stopa;
(e)
u vezi s troškovima utvrđenim u skladu s člankom 68. stavkom 1. točkama (b) i (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013, člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1304/2013 i člankom 20. Uredbe (EU) br. 1299/2013 revizorskim tragom omogućava se obrazloženje prihvatljivih izravnih troškova na koje se primjenjuje fiksna stopa;
(f)
revizorskim tragom omogućava se provjera plaćanja javnog doprinosa korisniku;
(g)
revizorski trag sadrži, za svaku operaciju, prema potrebi, tehničke specifikacije i plan financiranja, dokument o odobravanju bespovratnih sredstava, gdje je to potrebno dokumente vezane uz postupke javne nabave, izvješća korisnika i izvješća o provedenim provjerama i revizijama;
(h)
revizorski trag uključuje podatke o provjerama upravljanja i revizijama izvršenim nad operacijom;
(i)
ne dovodeći u pitanje članak 19. stavak 3. i Priloge I. i II. Uredbi (EU) br. 1304/2013, revizorskim tragom omogućava se usklađivanje podataka vezanih uz pokazatelje ostvarenja za operaciju s ciljevima i prijavljenim podacima i rezultatima programa;
(j)
za financijske instrumente revizorski trag uključuje popratnu dokumentaciju iz članka 9. stavka 1. točke (e) ove Uredbe.
Za troškove navedene u točkama (c) i (d), revizorki trag omogućava da se provjeri pridržavanje metodologije izračuna koju koristi upravljačko tijelo u skladu s člankom 67. stavkom 4. i člankom 68. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 i člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1304/2013.
2. Upravljačko tijelo osigurava da podatak o identitetu i adresi tijela koje čuva prateće dokumente koji se odnose na izdatke i revizije bude dostupan kako bi se osigurao odgovarajući revizorski trag koji zadovoljava sve minimalne zahtjeve iz stavka 1.
Članak 26.
Korištenje podataka prikupljenih tijekom revizija koje su proveli dužnosnici Komisije ili ovlašteni predstavnici Komisije
(Članak 127. stavak 8. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Komisija poduzima sve potrebne mjere kako bi spriječila svako neovlašteno otkrivanje ili pristup podacima koje je Komisija prikupila tijekom njezinih revizija.
2. Komisija podatke koje je prikupila tijekom njezinih revizija koristi isključivo u svrhu ispunjavanja svojih obveza sukladno članku 75. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Europski revizorski sud i Europski ured za borbu protiv prijevara imaju pristup prikupljenim podacima.
3. Bez izričitog pristanka države članice koja dostavlja podatke, ti se prikupljeni podaci ne šalju osobama koje nisu osobe u državama članicama ili unutar institucija Unije čije dužnosti zahtijevaju da imaju pristup tim podacima u skladu s primjenjivim pravilima.
ODJELJAK III.
Opseg i sadržaj revizija operacija i revizija računa te metodologija za odabir uzorka operacija
Članak 27.
Revizije operacija
(Članak 127. stavak 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Revizije operacija provode se za svaku računovodstvenu godinu na uzorku operacija odabranom korištenjem metode koju je ustanovilo ili odobrilo revizorsko tijelo u skladu s člankom 28. ove Uredbe.
2. Revizije operacija obavljaju se na temelju pratećih dokumenata koji čine revizorski trag i provjeravaju zakonitost i urednost rashoda prijavljenih Komisiji, uključujući sljedeće aspekte:
(a)
operacija je odabrana u skladu s kriterijima odabira za operativni program, nije bila fizički dovršena ili u potpunosti provedena prije nego što je korisnik podnio zahtjev za financiranjem u okviru operativnog programa, provedena je u skladu s odlukom o odobravanju, i ispunjava sve primjenjive uvjete vezane uz njezinu funkcionalnost i uporabu ili ciljeve koji se trebaju postići;
(b)
izdaci koji su prijavljeni Komisiji odgovaraju računovodstvenoj evidenciji, a potrebni prateći dokumenti pružaju dokaz o prikladnom revizorskom tragu kako je utvrđen u članku 25. ove Uredbe;
(c)
za izdatke prijavljene Komisiji u skladu s člankom 67. stavkom 1. točkama (b) i (c) i člankom 109. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1304/2013, isporučena su ostvarenja i rezultati za koje su korisniku obavljena plaćanja, podaci o sudionicima ili druga evidencija koja se odnosi na ostvarenja i rezultate odgovaraju informacijama koje su predane Komisiji, a potrebni prateći dokumenti pružaju dokaz o prikladnom revizorskom tragu kako je utvrđen u članku 25. ove Uredbe.
Revizijama se provjerava i je li korisniku plaćen javni doprinos u skladu s člankom 132. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
3. Revizije operacija uključuju, ako je primjenjivo, provjeru na licu mjesta fizičke provedbe operacije.
4. Revizijama operacija provjerava se točnost i potpunost odgovarajućeg izdatka koje je tijelo nadležno za ovjeravanje registriralo u svom računovodstvenom sustavu i usklađenost revizorskog traga na svim razinama.
5. Kada se čini da su prepoznati problemi sustavne prirode i stoga predstavljaju rizik za druge operacije u okviru operativnog programa, revizorsko tijelo osigurava da se provode daljnji pregledi, uključujući, ako je to potrebno, dodatne revizije kako bi se utvrdio razmjer takvih problema, te predlaže potrebne korektivne mjere.
6. Samo izdaci koji su obuhvaćeni revizijom provedenom u skladu sa stavkom 1. računaju se u iznos izdatka nad kojim se vrši revizija za potrebe izvješćivanja Komisije o godišnjem pokrivanju. U tu svrhu, koristi se model za izvješće o kontroli utvrđen u skladu s člankom 127. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Članak 28.
Metodologija za odabir uzorka operacija
(Članak 127. stavak 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Revizorsko tijelo uspostavlja metodu za odabir uzorka (metodu uzorkovanja) u skladu sa zahtjevima ovog članka uzimajući u obzir međunarodno prihvaćene revizorske norme INTOSAI, IFAC ili IIA.
2. Pored objašnjenja pruženih u revizorskoj strategiji, revizorsko tijelo vodi evidenciju o dokumentaciji i profesionalnoj prosudbi koja je korištena za uspostavljanje metode uzorkovanja, i koja obuhvaća faze planiranja, ispitivanja i evaluacije, kako bi se dokazalo da je uspostavljena metoda prikladna.
3. Uzorak je reprezentativan za populaciju iz koje je odabran i tako omogućuje revizorskom tijelu da sastavi valjano revizorsko mišljenje u skladu s člankom 127. stavkom 5. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013. Ta populacija obuhvaća izdatak operativnog programa ili skupine operativnih programa koji su pokriveni zajedničkim sustavom upravljanja i kontrole, koji je uključen u zahtjeve za plaćanje predane Komisiji u skladu s člankom 131. Uredbe (EU) br. 1303/2013 za danu računovodstvenu godinu. Uzorak se može odabrati tijekom ili nakon računovodstvene godine.
4. Za potrebe primjene članka 127. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013., metoda uzorkovanja statistička je kada se njome osigurava:
i.
nasumični odabir stavki uzorka;
ii.
uporaba teorije vjerojatnosti za procjenu rezultata uzorka projekta, uključujući mjerenje i kontrolu rizika uzorkovanja te planirane i postignute preciznosti.
5. Metodom uzorkovanja osigurava se nasumični izbor svake jedinice uzorka u populaciji korištenjem nasumičnih brojeva generiranih za svaku jedinicu populacije kako bi se odabrale jedinice koje čine uzorak ili sustavnim odabirom korištenjem nasumične polazne točke, a potom primjenjujući sustavno pravilo da bi se odabrale dodatne jedinice.
6. Jedinicu uzorkovanja određuje revizorsko tijelo na temelju profesionalne prosudbe. Jedinica uzorkovanja može biti operacija, projekt u okviru operacije ili potraživanje korisnika. Informacija o utvrđenoj vrsti uzorkovanja i profesionalna prosudba korištena u tu svrhu stavljaju se u izvješće o kontroli.
7. Ako je ukupni izdatak vezan uz jedinicu uzorkovanja za računovodstvenu godinu negativan iznos, izuzet će se iz populacije iz stavka 3. i na njemu će biti obavljena zasebna revizija. Revizorsko tijelo može također izvući i uzorak ove zasebne populacije.
8. Ako se primjenjuju uvjeti za proporcionalne kontrole predviđene člankom 148. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, revizorsko tijelo može isključiti stavke iz tog članka iz populacije na kojoj će se vršiti uzorkovanje. U slučaju da je predmetna operacija već odabrana u uzorak, revizorsko ju tijelo zamjenjuje koristeći odgovarajući nasumični odabir.
9. Svi izdaci u uzorku koji su prijavljeni Komisiji poliježu reviziji.
Ako odabrane jedinice uzorka uključuju veliki broj potraživanja ili računa, revizorsko ih tijelo može podvrgnuti reviziji tako što ih poduzorkuje odabirući potraživanja ili račune tako da koristi iste parametre uzorkovanja koji su korišteni za odabir jedinica uzorka glavnog uzorka.
U tom slučaju, odgovarajuće veličine uzorka računaju se u okviru svake jedinice uzorka na kojoj će se vršiti revizija, te ni u kojem slučaju neće biti manja od 30 potraživanja ili računa za svaku jedinicu uzorka.
10. Revizorsko tijelo može obaviti stratifikaciju dijeleći populaciju na podpopulacije, od kojih je svaka skupna jedinica uzorka koje imaju slične osobine, posebno u smislu rizika ili očekivane relativne učestalosti pogrešaka osobito ako populacija obuhvaća operacije koje čine financijski doprinosi iz operativnog programa financijskom instrumentu, ili druge jedinice visoke vrijednosti.
11. Revizorsko tijelo ocjenjuje pouzdanost sustava ocjenama visoka, prosječna ili niska uzimajući u obzir rezultate revizija sustava kako bi odredila tehničke parametre uzorkovanja tako da kombinirana razina pruženog osiguranja dobivena iz revizija sustava i revizija operacija bude visoka. Za sustav koji je ocijenjen kao visoko pouzdan razina povjerenja koja se koristi za operacije uzorkovanja nije ispod 60 %. Za sustav koji je ocijenjen kao nisko pouzdan razina povjerenja koja se koristi za operacije uzorkovanja nije manja od 90 %. Najviša razina materijalnosti je 2 % izdataka iz stavka 3.
12. Ako su utvrđene nepravilnosti ili mogućnost nepravilnosti, revizorsko tijelo na temelju profesionalne prosudbe odlučuje je li potrebno provesti reviziju komplementarnog uzorka dodatnih operacija ili dijelova operacija nad kojima nije obavljena revizija u nasumičnom uzorku kako bi se obzir uzeli prepoznati specifični čimbenici rizika.
13. Revizorsko tijelo zasebno analizira rezultate revizija komplementarnog uzorka, donosi zaključke na temelju tih rezultata i o njima obavješćuje Komisiju u godišnjem izvješću o kontroli. Nepravilnosti uočene u komplementarnom uzorku ne uključuju se u izračun projicirane stope nasumične greške nasumičnog uzorka.
14. Na temelju rezultata revizija operacija provedenih u svrhu sastavljanja revizorskog mišljenja i izvješća o kontroli iz članka 127. stavka 5. točke (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013, revizorsko tijelo računa ukupnu stopu greške, koja odgovara sumi projiciranih nasumičnih grešaka i, ako je to primjenjivo, sustavnih grešaka i neispravljenih anomalija, podijeljenih s populacijom.
Članak 29.
Revizije računa
(Članak 127. stavak 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Revizije računa iz članka 137. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 obavlja revizorsko tijelo za svaku računovodstvenu godinu.
2. Revizija računa daje razumna jamstva glede potpunosti, točnosti i istinitosti iznosa izjavljenih u računima.
3. U potrebe stavaka 1. i 2., revizorsko tijelo posebno uzima u obzir rezultate revizija sustava provedenih nad tijelom nadležnom za ovjeravanje te revizije operacija.
4. Revizija sustava obuhvaća provjeru pouzdanosti računovodstvenog sustava tijela nadležnog za ovjeravanje, na temelju uzorka, provjeru točnosti izdatka, povučenih iznosa i vraćenih iznosa evidentiranih u računovodstvenom sustavu tijela nadležnog za ovjeravanje.
5. Za potrebe revizorskog mišljenja, a kako bi se mogao donijeti zaključak o točnosti i pravičnosti računa, revizorsko tijelo provjerava jesu li svi elementi propisani člankom 137. Uredbe (EU) br. 1303/2013 ispravno uključeni u račune i odgovaraju pratećoj računovodstvenoj evidenciju koju čuvaju sva relevantna tijela i korisnici. Revizorsko tijelo na temelju računa koje joj je pravovremeno dostavilo tijelo nadležno za ovjeravanje provjerava je li:
(a)
ukupni iznos prihvatljivog izdatka prijavljenog u skladu s člankom 137. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 usklađen s izdatkom i odgovarajućim javnim doprinosom uvrštenim u zahtjeve za plaćanje predane Komisiji za relevantnu računovodstvenu godinu a, ako postoje razlike, da su u računima navedena odgovarajuća objašnjenja za iznose koji se usklađuju;
(b)
povučeni i vraćeni iznosi tijekom računovodstvene godine, iznosi za povrat na kraju računovodstvene godine, provedeni povrati sredstava u skladu s člankom 71. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i nepovrativi iznosi predstavljeni u računima odgovaraju iznosima unesenim u računovodstvene sustave tijela nadležnog za ovjeravanje te jesu li utemeljeni na odlukama koje je donijelo nadležno upravljačko tijelo ili tijelo nadležno za ovjeravanje;
(c)
izdatak je izuzet iz računa u skladu s člankom 137. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je to primjenjivo i jesu li sve tražene korekcije vidljive u računima za predmetnu računovodstvenu godinu;
(d)
jesu li iznosi programskih doprinosa plaćenih financijskom instrumentu i predujmovi državne potpore uplaćeni korisnicima popraćeni informacijama dostupnima od upravljačkog tijela i tijela nadležnog za ovjeravanje.
Provjere iz točaka (b), (c) i (d) mogu se provoditi na uzorku.
ODJELJAK IV.
Financijske korekcije koje primjenjuje Komisija u odnosu na nedostatke u sustavu
Članak 30.
Kriteriji za utvrđivanje ozbiljnih nedostatak u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole
(Članak 144. stavak 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Komisija ocjenjuje učinkovito funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole na temelju rezultata svih dostupnih revizija sustava, uključujući ispitivanja kontrola i revizije operacija.
Ocjena obuhvaća unutarnji nadzor programa, aktivnosti upravljanja i nadzora tijela za upravljanje i ovjeru, praćenje upravljačkih tijela I tijela za ovjeravanje te nadzor aktivnosti tijela za reviziju, na temelju provjere poštovanja ključnih zahtjeva iz Tablice 1. Priloga IV.
Ispunjenost ključnih zahtjeva ocjenjuje se na temelju kategorija iz Tablice 2. Priloga IV.
2. Glavne vrste ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole jesu slučajevi kada se na temelju procjene zaključi da sustav upravljanja i kontrole spada u kategoriju 3 ili kategoriju 4 iz Tablice 2. Priloga IV. u odnosu na bilo koji ključni element iz točaka 2., 4., 5., 13., 15., 16 i 18. tablice 1. iz Priloga IV., ili u odnosu na dva ili više ključnih zahtjeva.
Članak 31.
Kriteriji za primjenu fiksnih stopa ili ekstrapolacijskih financijskih korekcija i kriteriji za određivanje razine financijske korekcije
(Članak 144. stavak 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013)
1. Financijski ispravci primjenjuju se na operativni program (ili njegov dio) ako Komisija utvrdi jedan ili više ozbiljnih nedostataka u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole.
Bez obzira na prvi podstavak, ekstrapolirane financijske korekcije primjenjuju se na cijeli ili dio operativnog programa ako Komisija utvrdi sustavne nepravilnosti u reprezentativnom uzorku operacija, što omogućuje točniju kvantifikaciju rizika za proračun Unije. U tom slučaju, rezultati pregleda reprezentativnog uzorka pojedinih predmetnih slučajeva ekstrapoliraju se na sve izdatke u populaciji iz koje je uzorak uzet za potrebe određivanja financijske korekcije.
2. Pri određivanju razine korekcije po fiksnoj stopi u obzir bi trebalo uzeti sljedeće elemente:
(a)
relativnu važnost ozbiljnog nedostatka ili nedostataka u kontekstu čitavog sustava upravljanja i kontrole;
(b)
učestalost i razmjer ozbiljnog nedostatka ili nedostataka;
(c)
stupanj rizika od gubitka za proračun Unije.
3. Uzimajući u obzir sljedeće elemente, razina financijske korekcije određuje se na sljedeći način:
(a)
stopa korekcije iznosi 100 % ako je ozbiljni nedostatak ili nedostaci u sustavu upravljanja i kontrole dovoljno bitan, čest ili raširen da predstavlja potpuni neuspjeh sustava koji predstavlja rizik za zakonitost i regularnost svih predmetnih izdataka;
(b)
ako je ozbiljni nedostatak ili nedostaci u sustavu upravljanja i kontrole dovoljno čest i raširen da predstavlja iznimno ozbiljan neuspjeh sustava koji predstavlja rizik za zakonitost i regularnost vrlo visokog dijela predmetnih izdataka, primjenjuju se fiksna stopa od 25 %;
(c)
ako je do ozbiljnog nedostatka ili nedostataka u sustavu upravljanja i kontrole došlo zbog toga što sustav ne funkcionira u potpunosti ili funkcionira tako slabo ili tako rijetko da predstavlja rizik za zakonitost i regularnost velikog dijela predmetnih izdataka, stopa korekcije je 10 %;
(d)
ako je do ozbiljnog nedostatka ili nedostataka u sustavu upravljanja i kontrole došlo zbog toga što sustav ne funkcionira dosljedno tako da predstavlja rizik za zakonitost i regularnost značajnog dijela predmetnih izdataka.
4. Ako je primjena fiksnog iznosa iz stavka 3. nerazmjerna, snižava se razina korekcije.
5. Ako se zbog propusta nadležnih tijela da poduzmu odgovarajuće korektivne mjere nakon primjene financijske korekcije u nekoj računovodstvenoj godini, isti ozbiljni nedostatak ili nedostaci utvrdi u sljedećoj računovodstvenoj godini, stopa korekcije može se, zbog ponavljanja ozbiljnog nedostatka ili nedostataka, povećati najviše na razinu sljedeće više kategorije.
Članak 32.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 24. primjenjuje se od 1. prosinca 2014. u pogledu informacija o zabilježenim i pohranjenim podacima iz Priloga III., osim polja podataka 23-40, 71-78 i 91-105. U pogledu tih polja iz Priloga III. članak 24. primjenjuje se od 1. srpnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2014.