ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Ve sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, schváleném Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (3) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (4), se stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie v oblasti kultury. Tyto činnosti by měly podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci strategie pro růst a zaměstnanost a kulturu jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(3)
Úmluva Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž je Unie smluvní stranou, si klade za cíl chránit a podporovat kulturní rozmanitost, stimulovat interkulturalitu a zvyšovat povědomí o hodnotě kulturní rozmanitosti na místní, národní i mezinárodní úrovni.
(4)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) byla zavedena akce na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnocení Evropských hlavních měst kultury, jakož i z veřejné konzultace o budoucnosti této akce po roce 2019 vyplynulo, že se postupně stala jednou z nejambicióznějších kulturních iniciativ v Evropě a patří k těm, které evropští občané nejvíce oceňují. Pro období 2020-2033 by tedy měla být zavedena nová akce.
(6)
Kromě původních cílů Evropských hlavních měst kultury, jimiž bylo vyzdvihnout bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur a podpořit větší vzájemné porozumění mezi evropskými občany, města, která jsou držiteli titulu Evropské hlavní město kultury (dále jen „titul“), díky využití pákového efektu titulu postupně rovněž přidala nový rozměr stimulace obecnějšího rozvoje města v souladu se svými příslušnými strategiemi a prioritami.
(7)
Cíle akce zavedené tímto rozhodnutím by měly být plně v souladu s cíli programu Kreativní Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (6), který je zaměřen na ochranu, rozvoj a podporu evropské kulturní a jazykové rozmanitosti, podporu evropského kulturního dědictví a posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Dosažení těchto cílů by rovněž mělo napomáhat posílení pocitu příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru a podněcovat mezikulturní dialog a vzájemné porozumění.
(8)
Pro dosažení těchto cílů je důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o vytvoření vazeb mezi svými kulturními a kreativními odvětvími na jedné straně a odvětvími, jako je vzdělávání, výzkum, životní prostředí, rozvoj měst nebo kulturní cestovní ruch, na straně druhé. Minulé zkušenosti zejména ukázaly, že Evropská hlavní města kultury mají potenciál podnítit místní rozvoj a kulturní cestovní ruch, jak zdůrazňuje Komise ve sdělení ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v závěrech ze dne 12. října 2010 a Evropský parlament potvrdil v usnesení ze dne 27. září 2011 (7).
(9)
Je rovněž důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o prosazování sociálního začlenění a rovných příležitostí a učinila vše pro to, aby byly všechny složky občanské společnosti v co nejširší možné míře zapojeny do přípravy a realizace kulturního programu se zvláštní pozorností zaměřenou na mladé lidi a marginalizované a znevýhodněné skupiny.
(10)
Z hodnocení a veřejné konzultace rovněž přesvědčivě vyplynulo, že jsou-li Evropská hlavní města kultury pečlivě naplánována, mají řadu potenciálních výhod. V prvé řadě zůstávají kulturní iniciativou, nicméně mohou mít i významné sociální a hospodářské přínosy, zejména pokud jsou začleněny do strategie dlouhodobého rozvoje kultury pro dotčené město.
(11)
Akce „Evropská hlavní města kultury“ je rovněž velkou výzvou. Připravit program kulturních činností na celý rok je náročné a některá města držící titul dokázala potenciálu využít úspěšněji než jiná. Z toho důvodu by tato akce měla být posílena tak, aby pomáhala městům co nejvíce titulu využít.
(12)
Titul by nadále měl být vyhrazen městům, nehledě na jejich velikost, avšak ve snaze oslovit širší veřejnost a zvýšit účinek akce by dotčená města rovněž měla nadále mít možnost zapojit i okolní oblast.
(13)
Základem pro udělení titulu by i nadále měl být zvlášť vytvořený kulturní program, který by měl mít výrazný evropský rozměr. Tento kulturní program by měl být rovněž součástí dlouhodobé strategie s udržitelným dopadem na místní hospodářský, kulturní a společenský rozvoj.
(14)
Ukázalo se, že dvoufázové výběrové řízení na základě chronologického seznamu členských států, zajišťované porotou složenou z nezávislých odborníků, je spravedlivé a transparentní. Městům zařazeným do užšího výběru umožnilo doplnit přihlášky na základě odborných stanovisek, která obdržela od uvedené poroty, a zajistilo rovnoměrné rozložení titulů mezi všechny členské státy. Obměna odborníků by dále měla probíhat postupně, aby byla zajištěna kontinuita akce Evropská města kultury a předešlo se ztrátě zkušeností a know-how, k níž by došlo, pokud by všichni odborníci byli nahrazeni současně.
(15)
Odborné znalosti jednotlivých členských států by měly zůstat zajištěny tím, že by příslušné členské státy měly mít možnost jmenovat do poroty provádějící výběr a monitorování až dva poradce.
16)
Měla by být jednoznačněji stanovena kritéria pro výběr, aby kandidátským městům poskytovala přesnější vodítko, pokud jde o cíle a požadavky, které musí pro získání titulu splnit. Uvedená kritéria by měla být také snadněji měřitelná, aby se o ně porota mohla při výběru a monitorování měst opírat. V této souvislosti by se měla zvláštní pozornost zaměřit zejména na plány pro následné činnosti, jež kandidátská města připravila jako součást dlouhodobé strategie v oblasti kulturní politiky a jež mohou mít udržitelný kulturní, hospodářský a společenský dopad.
(17)
Kandidátská města by měla případně prozkoumat, zda je možné využít finanční podporu z programů a fondů Unie.
(18)
Přípravná fáze mezi jmenováním města a vlastním rokem titulu má zásadní význam pro úspěch akce „Evropská hlavní města kultury“. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda v tom, že doprovodná opatření zavedená rozhodnutím č. 1622/2006/ES byla pro dotčená města velmi užitečná. Na uvedených opatřeních by se mělo dále pracovat, zejména prostřednictvím častějších setkání za účelem monitorování a návštěv měst ze strany odborníků působících v porotě a prostřednictvím ještě intenzivnější výměny zkušeností mezi městy, jež jsou bývalými, současnými a budoucími držiteli titulu, i kandidátskými městy. Jmenovaná města by mohla rovněž navazovat další vztahy s jinými městy, jež jsou držiteli titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriové zřízená rozhodnutím č. 1622/2006/ES získala velkou symbolickou hodnotu, jež značně přesahuje skutečnou výši ceny udělované Komisí. Ve snaze zajistit, aby jmenovaná města plnila své závazky, by však podmínky pro vyplacení peněžité ceny měly být zpřísněny a vyjasněny.
(20)
Je důležité, aby dotčená města ve všech svých komunikačních materiálech jasně uváděla, že akce zavedená tímto rozhodnutím je akcí Unie.
(21)
Hodnocení bývalých evropských hlavních měst kultury, která provedla Komise na základě údajů shromážděných na místní úrovni, nemohou poskytnout primární údaje o vlivu titulu. Klíčovou úlohu v procesu hodnocení by proto měla hrát sama města.
(22)
V minulosti získané zkušenosti ukázaly, že účast kandidátských zemí může těmto zemím pomoci přiblížit se Unii zdůrazněním společných aspektů evropských kultur. Akce zavedená tímto rozhodnutím by proto měla být po roce 2019 otevřena účasti kandidátských zemí a potenciálních kandidátů.
(23)
V období upraveném tímto rozhodnutím, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech mělo být městům z kandidátských zemí a potenciálních kandidátů umožněno zúčastnit se pouze jedné soutěže o titul. Obdobně z důvodů spravedlnosti vůči členským státům by každá kandidátská země nebo každý potenciální kandidát měli mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou.
(24)
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES by mělo být zrušeno. Jeho ustanovení by se však měla nadále použít pro všechna města, která již byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování až do roku 2019.
(25)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zajistit a podporovat rozmanitost kultur v Evropě, zdůraznit jimi sdílené společné rysy a podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, zejména z důvodu potřeby společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro výběr a monitorování a důkladné koordinace mezi členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a očekávaných účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení akce
Pro roky 2020 až 2033 se zavádí akce Unie nazvaná „Evropská hlavní města kultury“ (dále jen „akce“).
Článek 2
Cíle
1. Obecné cíle akce jsou tyto:
a)
zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru;
b)
podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami.
2. Specifické cíle akce jsou tyto:
a)
zvětšit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce;
b)
rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní;
c)
posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví;
d)
prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.
Článek 3
Přístup k akci
1. O titul se mohou ucházet města, přičemž mohou zapojit i své okolní oblasti.
2. Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.
3. Města v členských státech mají nárok stát se držiteli titulu na dobu jednoho roku v souladu s pořadím členských států, jež je uvedeno v časovém rozvrhu.
4. V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného každé tři roky podle časového rozvrhu se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
Města v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
Každá kandidátská země nebo potenciální kandidát se mohou během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.
5. Přistoupí-li země k Unii po 4. květnu 2014, avšak před 1. lednem 2027, má nárok získat titul podle pravidel a postupů platných pro členské státy sedm let po svém přistoupení. Časový rozvrh se odpovídajícím způsobem aktualizuje. Přistoupí-li země k Unii k 1. lednu 2027 nebo později, nemá nárok účastnit se akce jakožto členský stát.
Nicméně v letech, kdy jsou podle časového rozvrhu držiteli titulu již tři města, mají města v zemích uvedených v prvním pododstavci nárok získat titul až v nejbližším volném roce v časovém rozvrhu, a to podle pořadí přistoupení těchto zemí.
Jestliže se některé město ze země uvedené v prvním pododstavci již účastnilo výběrového řízení za kandidátskou zemi či potenciálního kandidáta, nemůže se účastnit žádného následujícího řízení za členské státy. Pokud některé město z takové země již bylo v období let 2020 až 2033 jmenováno držitelem titulu v souladu s odstavcem 4, nemá tato země po svém přistoupení nárok organizovat v tomto období výběrové řízení jako členský stát.
Přistoupí-li k Unii ke stejnému dni více než jedna země a neexistuje-li pro tyto země shoda ohledně pořadí jejich účasti v akci, uspořádá Rada losování.
Článek 4
Přihláška
1. Komise vypracuje společný formulář přihlášky na základě kritérií uvedených v článku 5, který budou používat všechna kandidátská města.
Pokud kandidátské město zapojuje svoji okolní oblast, podává se přihláška jménem tohoto města.
2. Každá přihláška vychází z kulturního programu výrazného evropského rozměru.
Kulturní program zahrnuje rok platnosti titulu a je zvlášť vytvořen pro tento titul, v souladu s kritérii stanovenými v článku 5.
Článek 5
Kritéria
Kritéria pro posuzování přihlášek (dále jen „kritéria“) se dělí do kategorií „přínos k dlouhodobé strategii“, „evropský rozměr“, „kulturní a umělecký obsah“, „schopnost akci uskutečnit“, „zapojení veřejnosti“ a „řízení“ takto:
1)
v případě kategorie „přínos k dlouhodobé strategii“ se zohledňují tyto faktory:
a)
v době podání přihlášky má kandidátské město kulturní strategii, která zahrnuje akci a obsahuje plány na zachování kulturních činností i po roce platnosti titulu;
b)
plány na posílení kapacity kulturního a kreativního odvětví, včetně rozvoje dlouhodobých vazeb mezi kulturním, hospodářským a sociálním odvětvím v kandidátském městě;
c)
předpokládané dlouhodobé kulturní, sociální a hospodářské dopady titulu na kandidátské město, včetně jeho rozvoje;
d)
plány na monitorování a posuzování dopadu získání titulu na kandidátské město a plány na šíření výsledků hodnocení;
2)
v případě kategorie „evropský rozměr“ se posuzují tyto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností prosazujících kulturní rozmanitost Evropy, mezikulturní dialog a větší vzájemné porozumění mezi občany Evropy;
b)
rozsah a kvalita činností zdůrazňujících společné aspekty evropských kultur, dědictví a historie, jakož i evropskou integraci a aktuální evropská témata;
c)
rozsah a kvalita činností, na nichž se evropští umělci podílejí, spolupráce s aktéry nebo městy v různých zemích, popřípadě i s městy, jež jsou držiteli titulu, a nadnárodní partnerství;
d)
strategie, jak vzbudit zájem široké evropské a mezinárodní veřejnosti;
3)
v případě kategorie „kulturní a umělecký obsah“ se posuzují tyto faktory:
a)
jasná a ucelená umělecká vize a strategie týkající se kulturního programu;
b)
zapojení místních umělců a kulturních organizací do přípravy a realizace kulturního programu;
c)
rozsah a rozmanitost navrhovaných činností a jejich celková umělecká kvalita;
d)
schopnost spojit místní kulturní dědictví a tradiční formy umění s novými, inovativními a experimentálními kulturními projevy;
4)
v případě kategorie „schopnost program uskutečnit“ musí kandidátská města prokázat, že:
a)
přihláška má širokou a silnou politickou podporu a udržitelným způsobem se k ní zavázaly místní, regionální a celostátní orgány;
b)
kandidátské město má nebo bude mít odpovídající a životaschopnou infrastrukturu, aby se mohlo stát držitelem titulu;
5)
v případě kategorie „zapojení veřejnosti“ se posuzují tyto faktory:
a)
zapojení místních obyvatel a občanské společnosti do přípravy a realizace akce;
b)
vytváření nových a udržitelných příležitostí pro širokou škálu občanů, zejména pro mladé lidi, dobrovolníky a marginalizované a znevýhodněné osoby včetně menšin, které těmto občanům umožní účastnit se kulturních činností nebo se do nich zapojit, přičemž zvláštní pozornost je věnována dostupnosti těchto činností pro osoby se zdravotním postižením a starší občany;
c)
celková strategie rozvoje publika, a zejména její propojení se vzděláváním a účastí škol;
6)
v případě kategorie „řízení“ se posuzují tyto faktory:
a)
proveditelnost strategie získávání finančních zdrojů a navrhovaného rozpočtu, a to včetně případného záměru požádat o finanční podporu z programů a fondů Unie, kdy rozpočet zahrnuje přípravnou fázi, rok platnosti titulu, hodnocení a prostředky na následné činnosti a plány pro nepředvídané události;
b)
plánovaná řídící a organizační struktura pro realizaci akce, jež mimo jiné zahrnuje náležitou spolupráci mezi místními orgány a subjektem zajišťujícím organizaci, včetně uměleckého týmu;
c)
postupy jmenování generálního a uměleckého ředitele a jejich oblasti působnosti;
d)
marketingová a komunikační strategie, která je komplexní a zdůrazňuje, že akce je akcí Unie;
e)
skutečnost, že organizační struktura má pro rok platnosti titulu k dispozici zaměstnance s příslušnými dovednostmi a zkušenostmi pro plánování, řízení a organizaci kulturního programu.
Článek 6
Odborná porota
1. Zřizuje se porota složená z nezávislých odborníků (dále jen „porota“), která provádí výběr a monitorování.
2. Porotu tvoří deset odborníků jmenovaných podle odstavce 3 orgány a institucemi Unie (dále jen „evropští odborníci“).
3. Po uspořádání otevřené výzvy k vyjádření zájmu navrhne Komise užší výběr možných evropských odborníků.
Evropský parlament, Rada a Komise si z užšího výběru zvolí každý tři odborníky a jmenují je v souladu se svými příslušnými postupy.
Výbor regionů si vybere z užšího výběru jednoho odborníka a jmenuje jej v souladu se svými postupy.
Při výběru evropských odborníků usiluje každý z orgánů a institucí Unie o to, aby byla v celkovém složení poroty zajištěna doplňkovost odborností, vyváženost zeměpisného zastoupení a genderová vyváženost.
4. Pro výběr a monitorování města z členského státu je dotyčný členský stát oprávněn jmenovat do poroty navíc k evropským odborníkům až dva odborníky v souladu s vlastními postupy a v konzultaci s Komisí.
5. Všichni odborníci musí být:
a)
občané Unie;
b)
nezávislí a
c)
odborníci s bohatými zkušenostmi a odbornou kvalifikací:
i)
v odvětví kultury,
ii)
v oblasti kulturního rozvoje měst nebo
iii)
v souvislosti s organizací projektu „Evropské hlavní město kultury“ nebo mezinárodní kulturní akce podobného rozměru a rozsahu;
d)
schopni věnovat práci v porotě příslušný počet pracovních dnů v roce.
6. Porota určí svého předsedu.
7. Evropští odborníci jsou jmenováni na dobu tří let.
Bez ohledu na první pododstavec jmenuje Evropský parlament při prvním ustavení poroty odborníky na dobu tří let, Komise na dobu dvou let a Rada a Výbor regionů na dobu jednoho roku.
8. Všichni odborníci ohlásí jakýkoli existující nebo možný střet zájmů ve vztahu ke konkrétnímu kandidátskému městu. V případě takového ohlášení nebo v případě, že takový střet zájmů vyjde najevo, dotčený odborník odstoupí a příslušný orgán nebo instituce Unie nebo členský stát tohoto odborníka na zbývající část funkčního období v souladu s příslušným postupem nahradí.
Článek 7
Podávání přihlášek v členských státech
1. Každý členský stát odpovídá za organizaci výběrového řízení mezi svými městy v souladu s časovým rozvrhem.
2. Výzvu k podávání přihlášek zveřejní dotčené členské státy alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, zveřejní výzvu co nejdříve po 4. květnu 2014.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek kandidátskými městy v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Dotčené členské státy oznámí přihlášky Komisi.
Článek 8
Předběžný výběr v členských státech
1. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o předběžném výběru s kandidátskými městy nejpozději pět let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
3. Porota zprávu o předběžném výběru předloží dotčeným členským státům a Komisi.
4. Každý dotčený členský stát formálně schválí užší výběr na základě zprávy poroty.
Článek 9
Výběr v členských státech
1. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je dotčeným členským státům, které je pak předají Komisi.
2. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby mohou dotčené členské státy po konzultaci s Komisí uvedenou devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
3. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
4. Porota vypracuje zprávu o výběru přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města v daném členském státě.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota zprávu o výběru předloží dotčenému členskému státu a Komisi.
5. Bez ohledu na odstavec 4 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria.
Článek 10
Předběžný výběr a výběr v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech
1. Za organizaci výběrového řízení mezi městy v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.
2. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie výzvu k podávání přihlášek alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Předběžný výběr měst provede porota nejméně pět let před rokem platnosti titulu, a to na základě jejich přihlášek. S kandidátskými městy se neorganizují žádné schůze.
Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
Porota předloží zprávu o předběžném výběru Komisi.
4. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je Komisi.
Komise svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby může Komise tuto devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
5. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
6. Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota předloží zprávu o výběru Komisi.
7. Bez ohledu na odstavec 6 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria
Článek 11
Jmenování
1. Každý dotčený členský stát jmenuje jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě poroty o výběru a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. V případě kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
3. Ke jmenováním podle odstavců 1 a 2 je přiloženo odůvodnění vycházející ze zpráv vypracovaných porotou.
4. Pokud město zahrnuje i okolní oblast, týká se jmenování města.
5. Do dvou měsíců od oznámení jmenování Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie seznam měst jmenovaných evropskými hlavními městy kultury.
Článek 12
Spolupráce mezi jmenovanými městy
Města jmenovaná na tentýž rok usilují o to, aby mezi jejich kulturními programy existovaly vazby, přičemž tuto spolupráci lze zohlednit v rámci monitorování stanoveného v článku 13.
Článek 13
Monitorování
1. Porota monitoruje přípravu jmenovaných měst na rok platnosti titulu a od okamžiku jmenování do začátku roku platnosti titulu jim poskytuje podporu a poradenství.
2. Za tímto účelem Komise svolá tři monitorovací zasedání, jichž se zúčastní porota a jmenovaná města, a to:
a)
tři roky před rokem platnosti titulu;
b)
osmnáct měsíců před rokem platnosti titulu a
c)
dva měsíce před rokem platnosti titulu.
Členský stát nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tyto schůze jmenovat pozorovatele.
Šest týdnů před každým monitorovacím zasedáním předloží jmenovaná města Komisi zprávu o pokroku.
Během monitorovacích zasedání porota zhodnotí přípravy a poskytne jmenovaným městům rady, které jim pomohou vypracovat vysoce kvalitní kulturní program a účinnou strategii. Porota věnuje zvláštní pozornost doporučením uvedeným ve zprávě o výběru a v předchozích zprávách o monitorování uvedených v odstavci 3.
3. Po každém monitorovacím zasedání vypracuje porota zprávu o monitorování, týkající se stavu příprav a dalších potřebných kroků.
Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jakož i jmenovaným městům a dotčenému členskému státům nebo dotčeným kandidátským zemím či potenciálním kandidátům.
4. Kromě monitorovacích zasedání může Komise podle potřeby organizovat návštěvy poroty ve jmenovaných městech.
Článek 14
Cena
1. Komise může jmenovanému městu udělit peněžitou cenu na počest Meliny Mercouriové (dále jen „cena“), s ohledem na zdroje dostupné podle příslušného víceletého finančního rámce.
Právní a finanční aspekty ceny jsou upraveny v rámci příslušných programů Unie podporujících kulturu.
2. Peněžitá cena je vyplacena do konce března roku platnosti titulu za předpokladu, že dotčené jmenované město nadále dodržuje závazky, které učinilo při podání přihlášky, splňuje kritéria a zohledňuje doporučení obsažená ve zprávě o výběru a ve zprávách o monitorování.
Závazky učiněné při podání přihlášky se považují ze strany jmenovaného města za dodržené, pokud mezi podáním přihlášky a rokem platnosti titulu nedošlo k žádné podstatné změně v programu a ve strategii, zejména pokud:
a)
je rozpočet zachován ve výši, při níž je možné zorganizovat vysoce kvalitní kulturní program v souladu s přihláškou a kritérii;
b)
je náležitým způsobem respektována nezávislost uměleckého týmu;
c)
je v konečné verzi kulturního programu dostatečně výrazně zachován evropský rozměr;
d)
z marketingové a komunikační strategie a komunikačních materiálů, jež jmenované město používá, jasně vyplývá, že akce je akcí Unie;
e)
byly přijaty plány pro monitorování a hodnocení dopadů titulu na jmenované město.
Článek 15
Praktická opatření
Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost akce;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a porotou;
c)
s ohledem na cíle stanovené v článku 2 a kritéria stanoví v úzké spolupráci s porotou pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje technickou podporu porotě;
e)
na svých internetových stránkách zveřejňuje veškeré zprávy poroty;
f)
zveřejňuje všechny příslušné informace a přispívá ke zviditelnění akce na evropské a mezinárodní úrovni;
g)
podporuje výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi městy, jež jsou bývalými, současnými i budoucími držiteli titulu, jakož i s kandidátskými městy, a prosazuje další šíření hodnotících zpráv měst a získaných poznatků.
Článek 16
Hodnocení
1. Každé dotčené město odpovídá za hodnocení výsledků svého roku coby evropského hlavního města kultury.
Ve snaze zajistit jednotný přístup k hodnocení vypracuje Komise pro dotčená města společné pokyny a ukazatele, založené na cílech uvedených v článku 2 a kritériích.
Dotčená města vypracují své hodnotící zprávy a předají je Komisi do 31. prosince roku následujícího po roce platnosti titulu.
Komise tyto hodnotící zprávy zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Kromě hodnocení měst zajišťuje Komise pravidelné vypracovávání externího a nezávislého hodnocení výsledků akce.
Externí a nezávislé hodnocení se zaměří na zasazení všech bývalých evropských hlavních měst kultury do evropského kontextu, což budoucím evropským hlavním městům kultury i všem evropským městům umožní srovnávání a poskytne užitečné poučení. Uvedené hodnocení zahrnuje rovněž posouzení akce jako celku, včetně účinnosti procesů používaných při její realizaci, její dopad a možnosti pro její zlepšení.
Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů následující zprávy na základě uvedených hodnocení a spolu s nimi případně i příslušné návrhy:
a)
první průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2024;
b)
druhou průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2029;
c)
zprávu o hodnocení ex post do dne 31. prosince 2034.
Článek 17
Zrušení a přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES se zrušuje. Nadále se však použije pro města, která byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování evropskými hlavními městy kultury pro roky 2013 až 2019.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
ODLUKA br. 445/2014/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 16. travnja 2014.
o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1622/2006/EZ
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 167. stavak 5. prvu alineju,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostavljanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenja Odbora regija (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) usmjeren je na sve tješnju povezanost naroda Europe i njime se Uniji dodjeljuje zadaća da, između ostalog, pridonosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost te stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno naslijeđe. U tom pogledu Unija, kada je potrebno, podržava i dopunjuje djelovanje država članica kako bi poboljšala poznavanje i širenje kulture i povijesti europskih naroda.
(2)
Komunikacijom Komisije od 10. svibnja 2007. o europskoj agendi za kulturu u globaliziranom svijetu, koju je Vijeće podržalo svojom rezolucijom od 16. studenoga 2007. (3), a Europski parlament rezolucijom od 10. travnja 2008. (4), postavljaju se ciljevi za buduće aktivnosti Unije u području kulture. Te aktivnosti trebaju promicati kulturnu raznolikost i međukulturni dijalog, kulturu kao katalizator za kreativnost u okviru rasta i radnih mjesta te kulturu kao ključni element u međunarodnim odnosima Unije.
(3)
Konvencija Unesca o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, koja je stupila na snagu 18. ožujka 2007. te čija je stranka Unija, za cilj ima zaštitu i promicanje kulturne raznolikosti, jačanje međukulturalnosti i podizanje svijesti o vrijednosti kulturne raznolikosti na lokalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini.
(4)
Odlukom br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđeno je djelovanje za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od 2007. do 2019.
(5)
Evaluacije Europskih prijestolnica kulture kao i javna savjetovanja o budućnosti te inicijative nakon 2019. godine pokazale su da je ona postupno postala jedna od najambicioznijih kulturnih inicijativa u Europi i jedna od inicijativa koje europski građani najviše cijene. Stoga bi trebalo uspostaviti novu inicijativu radi obuhvaćanja razdoblja od 2020. do 2033.
(6)
Uz izvorne ciljeve Europskih prijestolnica kulture koji su obuhvaćali isticanje bogatstva i raznolikosti europskih kultura i značajki zajedničkih tim kulturama kao i promicanje većeg međusobnog razumijevanja europskih građana, gradovi nositelji naslova Europska prijestolnica kulture („naslov”) postupno su dodali novu dimenziju, koristeći ovaj naslov kao polugu za poticanje svojeg općenitijeg razvoja u skladu sa svojim strategijama i prioritetima.
(7)
Ciljevi inicijative uspostavljene ovom Odlukom trebali bi biti posve u skladu s ciljevima programa Kreativna Europa uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) kojemu je nakana očuvanje, razvijanje i promicanje europske kulturne i jezične raznolikosti, promicanje europskog kulturnog nasljeđa i jačanje konkurentnosti europskih kulturnih i kreativnih sektora, posebno audiovizualnog sektora, s ciljem poticanja pametnog, održivog i uključivog rasta. Postizanje tih ciljeva također pomaže u osnaživanju osjećaja pripadnosti zajedničkom kulturnom području te u poticanju međukulturnog dijaloga i uzajamnog razumijevanja.
(8)
Kako bi postigli takve ciljeve, važno je da gradovi nositelji naslova pokušaju povezati svoj kulturni i kreativni sektor, s jedne strane, sa sektorima kao što su obrazovanje, istraživanje, okoliš, urbani razvoj ili kulturni turizam, s druge strane. Posebno, prošla iskustva pokazala su potencijal inicijative Europske prijestolnice kulture kao katalizatora lokalnog razvoja i kulturnog turizma kako je naglašeno u Komunikaciji Komisije od 30. lipnja 2010. pod nazivom „Europa, svjetsko turističko odredište broj 1 - novi politički okvir za turizam u Europi”, koju je pozdravilo Vijeće u svojim zaključcima 12. listopada 2010. i podržao Europski parlament u svojoj rezoluciji od 27. rujna 2011. (7).
(9)
Također je važno za gradove nositelje naslova da pokušaju promicati socijalnu uključenost i jednake mogućnosti te da daju sve od sebe da osiguraju sudjelovanje svih dijelova civilnog društva u najširem mogućem smislu u pripremi i provedbi kulturnog programa, s posebnim naglaskom na mlade ljude, marginalizirane skupine i skupine koje su u nepovoljnom položaju.
(10)
Evaluacije i javna rasprava također su uvjerljivo pokazali da inicijativa Europske prijestolnice kulture može donijeti mnogo koristi ako se pažljivo planira. To je prvenstveno kulturna inicijativa, ali također može donijeti znatne društvene i gospodarske koristi, posebno kada je dio dugoročne razvojne strategije dotičnog grada koja je vođena kulturom.
(11)
Inicijativa Europske prijestolnice kulture također predstavlja izuzetno velik izazov. Izvođenje cjelogodišnjeg programa kulturnih aktivnosti zahtjevno je i neki su gradovi nositelji naslova bili uspješniji od drugih u iskorištavanju tog potencijala. Stoga je tu inicijativu potrebno osnažiti kako bi se svim gradovima pomoglo da na najbolji mogući način iskoriste naslov.
(12)
Naslov bi trebao bi biti rezervirana za gradove, neovisno o njihovoj veličini, ali, kako bi doprli do šire javnosti i povećali učinak, trebalo bi omogućiti, kao i prije, dotičnim gradovima da obuhvate i okolno područje.
(13)
Dodjela naslova i dalje bi se trebala temeljiti na posebno osmišljenom kulturnom programu koji bi trebao imati snažnu europsku dimenziju. Taj kulturni program trebao bi biti dio dugoročne strategije s održivim učinkom na lokalni gospodarski, kulturni i društveni razvoj.
(14)
Pokazalo se da je postupak odabira u dvije faze koji se temelji na kronološkom popisu država članica i koji provodi povjerenstvo neovisnih stručnjaka pošten i transparentan. On omogućuje gradovima da poboljšaju svoje prijave između faze predodabira i faze odabira na temelju savjeta stručnjaka iz tog povjerenstva te osigurava ravnomjernu raspodjelu naslova u svim državama članicama. Osim toga, kako bi se očuvao kontinuitet inicijative Europske prijestolnice kulture i izbjeglo gubljenje iskustva i znanja, do čega bi došlo kada bi svi stručnjaci bili istodobno zamijenjeni, zamjenu stručnjaka treba obaviti postupno.
(15)
Trebalo bi nastaviti s osiguravanjem nacionalnog stručnog znanja omogućujući državama članicama mogućnost da imenuju do dva stručnjaka u povjerenstvu koje provodi postupke odabira i praćenja.
(16)
Kriteriji odabira trebaju biti jasniji kako bi omogućili gradovima kandidatima bolje naputke u vezi s ciljevima i uvjetima koje moraju ispuniti da bi im se dodijelio naslov. Ti kriteriji također bi trebali biti lakše mjerljivi kako bi se pomoglo povjerenstvu u izboru i praćenju gradova. U tom smislu, posebno bi se trebalo usredotočiti na planove gradova kandidata u pogledu aktivnosti u vezi s nasljeđem koje su sastavni dio dugoročne strategije politike u području kulture, a kojima se može ostvariti održiv kulturni, gospodarski i društveni utjecaj.
(17)
Gradovi kandidati također bi trebali, prema potrebi, istražiti mogućnost korištenja financijske potpore iz programa i fondova Unije.
(18)
Pripremna faza između imenovanja grada i godine naslova od ključne je važnosti za uspješnost inicijative Europske prijestolnice kulture. Postoji opća suglasnost između zainteresiranih strana o tome da su popratne mjere uvedene Odlukom br. 1622/2006/EZ bile vrlo korisne za dotične gradove. Ove mjere potrebno je dalje razvijati, posebno putem češćih nadzornih sastanaka i posjeta članova povjerenstva gradovima te putem još snažnije razmjene iskustava između prošlih, sadašnjih i budućih gradova nositelja naslova, kao i gradova kandidata. Imenovani gradovi mogli bi se i dodatno povezati s ostalim gradovima nositeljima naslova.
(19)
Nagrada Melina Mercouri uspostavljena Odlukom Vijeća br. 1622/2006/EZ stekla je snažnu simboličku vrijednost koja uvelike nadmašuje stvarni iznos nagrade koju Komisija može dodijeliti. Međutim, kako bi se osiguralo da imenovani gradovi ispunjavaju svoje obveze, uvjeti isplate novca od nagrade trebaju biti stroži i jasniji.
(20)
Važno je da dotični gradovi u svim svojim komunikacijskim materijalima jasno istaknu da je inicijativa uspostavljena ovom Odlukom, inicijativa Unije.
(21)
Komisijine evaluacije rezultata prošlih europskih prijestolnica kulture, koje se temelje na podacima prikupljenima na lokalnoj razini, nisu mogle pružiti primarne podatke o utjecaju naslova. Stoga sami gradovi trebaju imati ključnu ulogu u postupku evaluacije.
(22)
Prošla su iskustva pokazala da sudjelovanje zemalja kandidatkinja može pomoći njihovom približavanju Uniji stavljanjem naglaska na zajedničke aspekte europskih kultura. Inicijativa uspostavljena ovom Odlukom stoga bi trebala biti otvorena za sudjelovanje zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata nakon 2019.
(23)
Međutim, tijekom razdoblja obuhvaćenog ovom Odlukom, odnosno od 2020. do 2033., zbog jednakosti s gradovima iz država članica, gradovi iz zemalja kandidatkinja ili potencijalnih kandidata smiju sudjelovati samo u jednom natječaju za naslov. Nadalje, također zbog jednakosti s državama članicama, svaka zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat trebali bi moći imati samo jedan naslov u tom razdoblju.
(24)
Odluku 1622/2006/EZ potrebno je staviti izvan snage. Međutim, njezine odredbe trebaju se i dalje primjenjivati u vezi sa svim gradovima koji su već imenovani ili su u postupku imenovanja za razdoblje do 2019.
(25)
S obzirom na to da ciljeve ove Odluke, odnosno očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi, naglašavanje njihovih zajedničkih značajki i poticanje doprinosa kulture dugoročnom razvoju gradova, ne mogu dostatno ostvariti države članice, posebno s obzirom na potrebu za jasnim i transparentnim kriterijima i postupcima odabira i praćenja, kao i za strogom koordinacijom među državama članicama, nego se zbog opsega i očekivanih učinaka inicijative oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Uspostavljanje inicijative
Uspostavlja se inicijativa Unije pod nazivom „Europske prijestolnice kulture” za razdoblje od 2020. do 2033. („inicijativa”).
Članak 2.
Ciljevi
1. Opći ciljevi inicijative jesu:
(a)
očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi i naglašavanje njihovih zajedničkih značajki te povećanje osjećaja građana da pripadaju zajedničkom kulturnom prostoru;
(b)
poticanje kulturnog doprinosa dugoročnom razvoju gradova u skladu s njihovim strategijama i prioritetima.
2. Posebni ciljevi inicijative jesu:
(a)
poboljšanje opsega, raznolikosti i europske dimenzije kulturne ponude u gradovima, uključujući i putem transnacionalne suradnje;
(b)
širenje pristupa i sudjelovanja u kulturi;
(c)
jačanje kapaciteta kulturnog sektora i njegovih veza s drugim sektorima;
(d)
povećanje međunarodnog profila gradova pomoću kulture.
Članak 3.
Pristup inicijativi
1. Natječaj za naslov otvoren je samo za gradove, a oni mogu uključiti i svoja okolna područja.
2. Broj gradova nositelja naslova u određenoj godini („godina naslova”) ne može biti veći od tri.
Naslov se dodjeljuje svake godine najviše jednom gradu u svakoj od dviju država članica navedenih u kalendaru u Prilogu („kalendar”) te, u odgovarajućim godinama, jednom gradu iz zemlje kandidatkinje ili potencijalnog kandidata, ili jednom gradu iz zemlje koja pristupa Uniji u okolnostima određenima stavkom 5.
3. Gradovi u državama članicama imaju pravo nositi naslov godinu dana u skladu s redoslijedom država članica navedenim u kalendaru.
4. Gradovi u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima koji sudjeluju u programu Kreativna Europa ili kasnijim programima Unije koji podupiru kulturu na dan objave poziva za podnošenje prijava navedenog u članku 10. stavku 2. mogu se prijaviti za naslov na godinu dana u okviru otvorenog natječaja koji se organizira svake tri godine u skladu s kalendarom.
Gradovi u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima smiju sudjelovati samo u jednom natječaju tijekom razdoblja od 2020. do 2033.
Svaka zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat smije nositi naslov samo jednom tijekom razdoblja od 2020. do 2033.
5. Ako zemlja pristupi Uniji nakon 4. svibnja 2014., ali prije 1. siječnja 2027., ona ima pravo biti domaćinom naslova, sedam godina nakon svojeg pristupanja, u skladu s pravilima i postupcima koji se primjenjuju na države članice. Kalendar se ažurira s tim u skladu. Ako zemlja pristupi Uniji na dan ili nakon 1. siječnja 2027., ona nema pravo sudjelovati u inicijativi kao država članica.
Međutim, u godinama u kojima u skladu s kalendarom već tri grada nose naslov, gradovi u zemljama iz prvog podstavka imaju pravo nositi naslov tek sljedeće godine koja je dostupna u kalendaru, prema redoslijedu pristupanja tih zemalja.
Ako je grad iz zemlje iz prvog postavka prethodno sudjelovao u natječaju za zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate, ne može sudjelovati ni u jednom od sljedećih natječaja za države članice. Ako je, tijekom razdoblja od 2020. do 2033., grad iz takve zemlje već bio imenovan nositeljem naslova u skladu sa stavkom 4., ta zemlja nema pravo, nakon svoga pristupanja, organizirati natječaj kao država članica tijekom tog razdoblja.
Ako više od jedne zemlje pristupi Uniji istoga dana i ako između tih zemalja ne postoji sporazum o redoslijedu sudjelovanja u inicijativi, Vijeće organizira ždrijeb.
Članak 4.
Postupak prijave
1. Zajednički obrazac za prijavu na temelju kriterija utvrđenih člankom 5. priprema Komisija i upotrebljavaju ga svi gradovi kandidati.
Ako grad kandidat uključuje svoje okolno područje, prijava se podnosi pod imenom toga grada.
2. Svaka se prijava temelji na kulturnom programu s jakom europskom dimenzijom.
Kulturni program obuhvaća godinu naslova i osmišljen je posebno za naslov, u skladu s kriterijima utvrđenima člankom 5.
Članak 5.
Kriteriji
Kriteriji za ocjenjivanje prijava („kriteriji”) podijeljeni su u kategorije „doprinos dugoročnoj strategiji”, „europska dimenzija”, „kulturni i umjetnički sadržaj”, „sposobnost izvođenja”, „doseg” i „upravljanje” kako slijedi:
1.
što se tiče kategorije „doprinos dugoročnoj strategiji”, sljedeći se čimbenici uzimaju u obzir:
(a)
kulturna strategija za grad kandidat koja obuhvaća inicijativu i obuhvaća planove za podupiranje kulturnih aktivnosti i nakon godine naslova, postoji već prilikom njegove prijave;
(b)
planovi za jačanje kapaciteta kulturnih i kreativnih sektora, uključujući razvoj dugoročnih veza između kulturnog, gospodarskog i društvenog sektora grada kandidata;
(c)
predviđeni dugoročni kulturni, društveni i gospodarski učinak, uključujući urbani razvoj, koji bi na grad kandidat imao naslov;
(d)
planovi za praćenje i evaluaciju utjecaja naslova na grad kandidat te za objavljivanje rezultata evaluacije;
2.
što se tiče kategorije „europska dimenzija”, ocjenjuju se sljedeći čimbenici:
(a)
opseg i kvaliteta aktivnosti kojima se promiče kulturna raznolikost Europe, međukulturni dijalog i veće međusobno razumijevanje europskih građana;
(b)
opseg i kvaliteta aktivnosti kojima se naglašavaju zajednički aspekti europskih kultura, baštine i povijesti, kao i europske integracije i aktualnih europskih tema;
(c)
opseg i kvaliteta aktivnosti u kojima sudjeluju europski umjetnici, suradnja s akterima ili gradovima u raznim zemljama, uključujući prema potrebi gradove nositelje naslova i transnacionalna partnerstva;
(d)
strategija za privlačenje interesa šire europske i međunarodne javnosti;
3.
što se tiče kategorije „kulturni i umjetnički sadržaj”, ocjenjuju se sljedeći čimbenici:
(a)
jasna i skladna umjetnička vizija i strategija kulturnog programa;
(b)
uključenje lokalnih umjetnika i kulturnih organizacija u osmišljavanje i provedbu kulturnog programa;
(c)
opseg i raznolikost predloženih aktivnosti i njihova sveukupna umjetnička kvaliteta;
(d)
sposobnost spajanja lokalne kulturne baštine i tradicionalnih umjetničkih formi s novim, inovativnim i eksperimentalnim kulturnim izričajima;
4.
što se tiče kategorije „sposobnost izvođenja”, grad kandidat treba pokazati da:
(a)
prijava ima široku i snažnu političku potporu i održivi angažman lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela;
(b)
grad kandidat ima ili će imati odgovarajuću i održivu infrastrukturu za nošenje naslova;
5.
što se tiče kategorije „doseg”, ocjenjuju se sljedeći čimbenici:
(a)
uključivanje lokalnog stanovništva i civilnog društva u pripremu prijave i provedbu inicijative;
(b)
stvaranje novih i održivih mogućnosti za širok raspon građana koji prisustvuju ili sudjeluju u kulturnim aktivnostima, posebno za mlade ljude, volontere, marginalizirane skupine i osobe u nepovoljnom položaju, uključujući manjine, posvećujući posebnu pozornost dostupnosti ovih aktivnosti osobama s invaliditetom i starijim osobama;
(c)
cjelokupna strategija razvoja publike, posebno veza s obrazovnim sektorom i sudjelovanje škola;
6.
što se tiče kategorije „upravljanje”, ocjenjuju se sljedeći čimbenici:
(a)
izvedivost strategije za prikupljanje sredstava i predloženog proračuna, što prema potrebi uključuje planove za traženje financijske potpore iz programa i fondova Unije te obuhvaća pripremnu fazu, godinu naslova, evaluaciju i odredbe za aktivnosti povezane s naslijeđem i planiranje za slučaj nužde;
(b)
predviđena struktura upravljanja i izvršenja provedbe inicijative koja uključuje, između ostalog, odredbu o odgovarajućoj suradnji između lokalnih vlasti i struktura izvršenja, uključujući umjetnički tim;
(c)
postupak imenovanja glavnog i umjetničkog direktora i njihovih područja djelovanja;
(d)
da je marketinška i komunikacijska strategija sveobuhvatna i ističe da je ta inicijativa inicijativa Unije;
(e)
da struktura izvršenja obuhvaća osoblje s odgovarajućim vještinama i iskustvom potrebnim za planiranje, upravljanje i izvršenje kulturnog programa u godini naslova.
Članak 6.
Stručno povjerenstvo
1. Povjerenstvo nezavisnih stručnjaka („povjerenstvo”) osniva se kako bi provelo postupke odabira i praćenja.
2. Povjerenstvo se sastoji od 10 stručnjaka koje imenuju institucije i tijela Unije („europski stručnjaci”) u skladu sa stavkom 3.
3. Nakon organiziranja poziva za iskaz interesa Komisija predlaže skupinu potencijalnih europskih stručnjaka.
Europski parlament, Vijeće i Komisija odabiru tri stručnjaka iz te skupine i imenuju ih u skladu s vlastitim postupcima.
Odbor regija odabire jednog stručnjaka iz te skupine i imenuje ga u skladu s vlastitim postupcima.
Prilikom odabira europskih stručnjaka svaka od tih institucija i tijela Unije nastoji osigurati komplementarnost kompetencija, uravnoteženu geografsku raspodjelu te ravnotežu spolova u ukupnom sastavu povjerenstva.
4. Osim europskih stručnjaka, u svrhu odabira i praćenja grada iz države članice, dotična država članica ima pravo imenovati najviše dva stručnjaka u povjerenstvo u skladu s vlastitim postupcima te uz savjetovanje s Komisijom.
5. Svi stručnjaci moraju:
(a)
biti državljani Unije;
(b)
biti neovisni;
(c)
imati značajno iskustvo i stručno znanje u:
i.
području kulture;
ii.
kulturnom razvoju gradova; ili
iii.
organizaciji manifestacije europska prijestolnica kulture ili međunarodnog kulturnog događaja sličnog opsega i razine;
(d)
biti u poziciji da mogu odvojiti odgovarajući broj radnih dana godišnje za povjerenstvo.
6. Povjerenstvo imenuje svog predsjednika.
7. Europski stručnjaci imenuju se na razdoblje od tri godine.
Neovisno o prvom podstavku, u vezi s prvim osnivanjem povjerenstva, Europski parlament imenuje svoje stručnjake na tri godine, Komisija na dvije godine, a Vijeće i Odbor regija na jednu godinu.
8. Svi stručnjaci prijavljuju svaki stvarni ili mogući sukob interesa povezan s određenim gradom kandidatom. U slučaju takve prijave ili ako se pokaže da takav sukob interesa postoji, dotični stručnjak podnosi ostavku i odgovarajuća institucija ili tijelo Unije ili država članica zamjenjuju tog člana za preostali dio mandata u skladu s odgovarajućim postupkom.
Članak 7.
Podnošenje prijava u državama članicama
1. Svaka država članica odgovorna je za organizaciju natječaja u svojim gradovima u skladu s kalendarom.
2. Dotične države članice objavljuju poziv za podnošenje prijava najkasnije šest godina prije početka godine naslova.
Odstupajući od prvog podstavka, države članice koje imaju pravo imenovati grad koji će nositi naslov u 2020. objavljuju taj poziv što prije nakon 4. svibnja 2014.
Svaki poziv za podnošenje prijava sadrži obrazac za prijavu iz članka 4. stavka 1.
Rok za podnošenje prijava gradova kandidata u okviru svakog poziva za podnošenje prijava predviđa se najranije 10 mjeseci nakon objave poziva.
3. Dotične države članice podnose prijave Komisiji.
Članak 8.
Predodabir u državama članicama
1. Svaka predmetna država članica saziva povjerenstvo za sastanak predodabira s gradovima kandidatima najkasnije pet godina prije početka godine naslova.
Odstupajući od prvog podstavka, države članice koje imaju pravo imenovati grad koji će nositi titulu u 2020. mogu taj rok produljiti za najviše jednu godinu.
2. Nakon ocjene prijava u skladu s kriterijima povjerenstvo sastavlja popis gradova kandidata koji su ušli u uži izbor i objavljuje izvješće o predodabiru o svim prijavama te daje, između ostalog, preporuke gradovima iz užeg izbora.
3. Povjerenstvo dostavlja izvješće o predodabiru predmetnim državama članicama i Komisiji.
4. Svaka dotična država članica službeno odobrava popis koji se temelji na izvješću povjerenstva.
Članak 9.
Odabir u državama članicama
1. Gradovi kandidati koji su ušli u uži izbor dopunjuju i dorađuju svoje prijave kako bi ih uskladili s kriterijima i uzeli u obzir preporuke navedene u izvješću o predodabiru, te ih dostavljaju dotičnoj državi članici koja ih zatim prosljeđuje Komisiji.
2. Najkasnije devet mjeseci nakon sastanka predodabira svaka dotična država članica saziva povjerenstvo na sastanak odabira s gradovima kandidatima koji su ušli u uži izbor.
Kada je to potrebno, predmetna država članica, uz savjetovanje s Komisijom, može za razumno razdoblje produžiti taj devetomjesečni rok.
3. Povjerenstvo ocjenjuje dopunjene i dorađene prijave.
4. Povjerenstvo objavljuje izvješće o prijavama gradova u užem izboru zajedno s preporukom za imenovanje najviše jednog grada u dotičnoj državi članici.
Izvješće o odabiru također sadržava preporuke dotičnom gradu povezane s napretkom koji je potrebno ostvariti do početka godine naslova.
Povjerenstvo podnosi izvješće o odabiru dotičnoj državi članici i Komisiji.
5. Neovisno o stavku 4., ako ni jedan od gradova kandidata ne ispuni sve kriterije, povjerenstvo može predložiti da se naslov ne dodijeli za tu godinu.
Članak 10.
Predodabir i odabir u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima
1. Komisija je odgovorna za organizaciju natječaja u gradovima zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata.
2. Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje poziv za podnošenje prijava najmanje šest godina prije početka godine naslova.
Svaki poziv za podnošenje prijava sadrži obrazac za prijavu iz članka 4. stavka 1.
Rok za podnošenje prijava u okviru svakog poziva za podnošenje prijava predviđa se najranije 10 mjeseci od objave poziva.
3. Predodabir gradova provodi povjerenstvo najmanje pet godina prije godine naslova, na temelju prijava za svaku od njih. Sastanak s gradovima kandidatima ne organizira se.
Nakon ocjene prijava u skladu s kriterijima povjerenstvo sastavlja popis gradova kandidata koji su ušli u uži izbor i objavljuje izvješće o predodabiru za sve prijave te daje, među ostalim, preporuke gradovima kandidatima iz užeg izbora.
Povjerenstvo dostavlja Komisiji izvješće o predodabiru.
4. Gradovi kandidati koji su ušli u uži izbor dopunjuju i dorađuju svoje prijave kako bi ih uskladili s kriterijima i uzeli u obzir preporuke navedene u izvješću o predodabiru te ih dostavljaju Komisiji.
Najkasnije devet mjeseci nakon sastanka predodabira Komisija saziva povjerenstvo za sastanak odabira s gradovima kandidatima iz užeg izbora.
Ako je to potrebno, Komisija može produžiti taj devetomjesečni rok za razumno razdoblje.
5. Povjerenstvo ocjenjuje dopunjene i dorađene prijave.
6. Povjerenstvo objavljuje izvješće o odabiru prijava gradova kandidata koji su ušli u uži izbor zajedno s preporukom za imenovanje najviše jednog grada u jednoj zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu.
Izvješće o odabiru također sadržava preporuke dotičnom gradu u vezi s napretkom koji je potrebno ostvariti do početka godine naslova.
Povjerenstvo dostavlja Komisiji izvješće o odabiru.
7. Neovisno o stavku 6., ako ni jedan od gradova kandidata ne ispuni sve kriterije, povjerenstvo može preporučiti da se naslov ne dodijeli za tu godinu.
Članak 11.
Imenovanje
1. Svaka dotična država članica imenuje jedan grad da nosi naslov, na temelju preporuka navedenih u izvješću o odabiru koje sastavlja povjerenstvo, i o tom imenovanju, najkasnije četiri godine prije početka godine naslova, izvješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i Odbor regija.
Odstupajući od prvog podstavka, države članice koje imaju pravo imenovati gradove koji će nositi naslov za godinu 2020. mogu taj rok produljiti za najviše jednu godinu.
2. U slučaju zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata, Komisija imenuje jedan grad koji će nositi naslov u odgovarajućim godinama na temelju preporuka navedenih u izvješću o odabiru koje sastavlja povjerenstvo, i o tom imenovanju, najkasnije četiri godine prije početka godine naslova, izvješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i Odbor regija.
3. Uz imenovanja iz stavaka 1. i 2. potrebno je priložiti obrazloženje koje se temelji na izvješćima povjerenstva.
4. Ako grad uključuje svoje okolno područje, imenovanje se odnosi na taj grad.
5. U roku od 2 mjeseca od obavijesti o imenovanjima, Komisija objavljuje popis gradova imenovanih europskim prijestolnicama kulture u Seriji C Službenog lista Europske unije.
Članak 12.
Suradnja između imenovanih gradova
Gradovi imenovani za istu godinu nastoje razviti vezu između svojih kulturnih programa i takva se suradnja može razmatrati u okviru postupka praćenja utvrđenog člankom 13.
Članak 13.
Praćenje
1. Povjerenstvo prati pripremu europskih prijestolnica kulture i pruža potporu imenovanim gradovima u godini naslova i savjete od trenutka njihova imenovanja do početka godine naslova.
2. U tu svrhu Komisija saziva tri sastanka za praćenje u kojima sudjeluju povjerenstvo i imenovani gradovi, kako slijedi:
(a)
tri godine prije početka godine naslova;
(b)
18 mjeseci prije početka godine naslova;
(c)
dva mjeseca prije početka godine naslova.
Dotična država članica ili zemlja kandidatkinja ili dotični potencijalni kandidat može imenovati jednog promatrača da prisustvuje tim sastancima.
Imenovani gradovi podnose Komisiji izvješća o napretku šest tjedana prije svakog sastanka za praćenje.
Tijekom sastanaka za praćenje povjerenstvo razmatra pripreme i daje savjete kako bi pomoglo imenovanim gradovima u pripremi kulturnog programa visoke kvalitete te učinkovite strategije. Povjerenstvo obraća posebnu pozornost na preporuke navedene u izvješću o odabiru i svim prethodnim izvješćima o praćenju navedenima u stavku 3.
3. Nakon svakog sastanka za praćenje povjerenstvo izdaje izvješće o praćenju o stanju priprema i mjerama koje je potrebno poduzeti.
Povjerenstvo svoja izvješća o praćenju šalje Komisiji te imenovanim gradovima i dotičnoj državi članici ili zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu.
4. Osim sastanaka o praćenju Komisija može organizirati posjete povjerenstva za praćenje imenovanim gradovima kad god je to potrebno.
Članak 14.
Nagrada
1. Komisija može dodijeliti novčanu nagradu u čast Meline Mercouri („nagrada”) imenovanom gradu podložno financiranju dostupnom unutar odgovarajućeg višegodišnjeg financijskog okvira.
Pravni i financijski aspekti nagrade razmatraju se u okviru odgovarajućih programa Unije za potporu kulturi.
2. Novac od nagrade isplaćuje se do kraja ožujka u godini naslova, pod uvjetom da dotični imenovani grad nastavi ispunjavati obveze koje je preuzeo u fazi prijave, ispunjava kriterije i uzima u obzir preporuke navedene u izvješćima o odabiru i praćenju.
Smatra se da imenovani grad ispunjava obveze preuzete u fazi prijave ako nije došlo ni do kakve značajne promjene u programu i strategiji u razdoblju od faze prijave do godine naslova, a posebno ako:
(a)
proračun je održan na razini koja omogućuje izvršenje kulturnog programa visoke kvalitete u skladu s prijavom i kriterijima;
(b)
neovisnost umjetničkog tima adekvatno se poštuje;
(c)
europska je dimenzija ostala dovoljno snažna u konačnoj verziji kulturnog programa;
(d)
marketinška i komunikacijska strategija te promidžbeni materijal koji upotrebljava imenovani grad jasno odražavaju činjenicu da je ta inicijativa, inicijativa Unije;
(e)
postoje planovi za praćenje i evaluaciju utjecaja naslova na imenovani grad.
Članak 15.
Praktične mjere
Komisija posebno:
(a)
osigurava cjelokupnu usklađenost inicijative;
(b)
osigurava suradnju između država članica i povjerenstva;
(c)
s obzirom na ciljeve iz članka 2. i na kriterije, utvrđuje smjernice za pomaganje u postupcima odabira i praćenja u bliskoj suradnji s povjerenstvom;
(d)
osigurava tehničku potporu povjerenstvu;
(e)
na svojoj internetskoj stranici objavljuje sva izvješća povjerenstva;
(f)
drži dostupnima javnosti sve relevantne informacije i doprinosi vidljivosti inicijative na europskoj i međunarodnoj razini;
(g)
jača razmjenu iskustava i dobre prakse između prošlih, sadašnjih i budućih gradova nositelja naslova, kao i gradova kandidata, te zagovara šire promicanje izvješća o evaluaciji gradova i stečenih iskustava.
Članak 16.
Evaluacija
1. Svaki dotični grad odgovoran je za evaluaciju rezultata svoje godine kao europske prijestolnice kulture.
Komisija utvrđuje zajedničke smjernice i pokazatelje za dotične gradove koji se temelje na ciljevima iz članka 2. i na kriterijima kako bi osigurala usklađen pristup postupku evaluacije.
Dotični gradovi sastavljaju svoja izvješća o evaluaciji i prosljeđuju ih Komisiji do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine naslova.
Komisija objavljuje izvješća o evaluaciji na svojoj internetskoj stranici.
2. Uz evaluaciju gradova, Komisija osigurava i redovitu provedbu vanjskih i neovisnih evaluacija rezultata inicijative.
Vanjske i neovisne evaluacije usmjerene su na smještanje svih prošlih europskih prijestolnica kulture u europski kontekst omogućujući izvođenje usporedbi i izvlačenje korisnih pouka za buduće europske prijestolnice kulture, kao i za sve europske gradove. Te evaluacije uključuju ocjenjivanje inicijative kao cjeline, uključujući učinkovitost postupaka koji su potrebni za njezinu realizaciju, njezin utjecaj te načina na koje ju je moguće poboljšati.
Komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Odboru regija sljedeća izvješća na temelju tih evaluacija, uz koja prema potrebi prilaže relevantne prijedloge:
(a)
početno privremeno izvješće do 31. prosinca 2024.;
(b)
drugo privremeno izvješće do 31. prosinca 2029.;
(c)
naknadno izvješće do 31. prosinca 2034.
Članak 17.
Stavljanje izvan snage i prijelazna odredba
Odluka br. 1622/2006/EZ stavlja se izvan snage. Međutim ta se Odluka i dalje primjenjuje na gradove koji su imenovani ili su u postupku imenovanja europskim prijestolnicama kulture za godine od 2013. do 2019.
Članak 18.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Strasbourgu 16. travnja 2014.