NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 228/2013
ze dne 13. března 2013,
kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 247/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec, čl. 43 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
K nápravě obtíží způsobených výjimečnou situací v nejvzdálenějších regionech Unie uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) byla stanovena zvláštní opatření v odvětví zemědělství nařízením Rady (ES) č. 247/2006 (3). Tato opatření jsou prováděna prostřednictvím programů podpory pro každý region, jež představují podstatný nástroj pro zásobování těchto regionů zemědělskými produkty. Vzhledem k potřebě aktualizace stávajících opatření, a to i v důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, je třeba zrušit nařízení (ES) č. 247/2006 a nahradit je novým nařízením.
(2)
Je třeba upřesnit základní cíle, k jejichž dosažení bude režim ve prospěch nejodlehlejších regionů Unie napomáhat.
(3)
Je třeba rovněž upřesnit obsah programů speciálně zaměřených na odlehlost a ostrovní charakter (dále jen „programy POSEI“), jež by podle zásady subsidiarity měly vytvořit dotyčné členské státy na nejvhodnější zeměpisné úrovni a jež by tyto členské státy měly předložit Komisi ke schválení.
(4)
K účinnějšímu dosažení cílů režimu ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie by měly programy POSEI zahrnovat opatření, jež zaručují zásobování zemědělskými produkty a zachování a rozvoj místních zemědělských produkcí. Je třeba sblížit úroveň plánování programů dotyčných regionů a systematizovat partnerský přístup mezi Komisí a členskými státy.
(5)
Podle zásady subsidiarity a s cílem zajistit flexibilitu, což jsou dva principy, které tvoří základ přístupu plánování programů přijatého pro režimy ve prospěch nejvzdálenějších regionů, mohou orgány určené členskými státy navrhnout změny programu, aby jej přizpůsobily realitě nejvzdálenějších regionů. Tyto orgány by měly mít možnost provést v programech POSEI změny v souladu s principem zjednodušení postupů pro správní orgány, aniž by tím byla jakkoli zpochybněna účinnost programů POSEI a příslušné finanční prostředky jim přidělené. Ve stejném duchu by měl být přijat postup pro změnu programů na úrovni s relevancí odpovídající jednotlivým druhům změn.
(6)
Aby se zaručilo zásobování nejvzdálenějších oblastí základními zemědělskými produkty a aby se zmírnily vícenáklady způsobené odlehlostí těchto regionů, je třeba zavést zvláštní zásobovací režim. Mimořádná zeměpisná poloha nejvzdálenějších regionů má totiž za následek zvýšení přepravních nákladů při zásobování základními produkty určenými k lidské spotřebě, ke zpracování nebo jako zemědělské vstupy. Jiné objektivní skutečnosti související s jejich odlehlou polohou, zejména ostrovní povaha a malé rozlohy zemědělské plochy, působí navíc hospodářským subjektům a producentům v nejvzdálenějších regionech další obtíže, které jejich činnost těžce poškozují. Tyto nevýhody lze zmírnit snížením cen uvedených základních produktů. Zvláštní režim zásobování by nicméně neměl v žádném případě poškozovat místní produkci a její rozvoj.
(7)
Za tímto účelem by se odchylně od článku 28 Smlouvy měl dovoz některých zemědělských produktů ze třetích zemí osvobodit od platných dovozních cel. S ohledem na jejich původ a na celní režim, který pro ně stanoví celní předpisy Unie, by se měly produkty propuštěné na celní území Unie do režimu aktivního zušlechťovacího styku nebo uskladňování v celním skladu považovat za přímo dovážené, aby se na ně vztahovaly výhody vyplývající ze zvláštního režimu zásobování.
(8)
Aby bylo efektivně dosaženo cíle snížit v nejvzdálenějších regionech ceny a zmírnit vícenáklady vyplývající z jejich vzdálené polohy, je třeba poskytnout podporu na dodávky produktů pocházejících z Unie do nejvzdálenějších regionů. Tato podpora by měla přihlížet ke zvýšeným nákladům na dopravu do nejvzdálenějších regionů a vývozním cenám do třetích zemí, a jde-li o zemědělské vstupy nebo o produkty určené ke zpracování, k vícenákladům souvisejícím se vzdálenou polohou a zejména s ostrovní povahou a malou rozlohou, jejich náročným terénem a podnebím a s tím, že jde o rozptýlené ostrovy.
(9)
Podpora tradičních odvětví je o to nezbytnější, že umožňuje udržet jejich konkurenceschopnost na trhu Unie v konkurenčním boji s produkcí ze třetích zemí. Členské státy by nicméně měly při vypracovávání svých programů rovněž zajistit, aby byla v nejvzdálenějších regionech zajištěna co největší diverzifikace zemědělské činnosti.
(10)
Aby se zamezilo spekulacím, jež by škodily konečným uživatelům v nejodlehlejších regionech, je třeba stanovit, že zvláštní režim zásobování by se měl vztahovat pouze na produkty řádné a uspokojivé obchodní jakosti.
(11)
Je třeba stanovit pravidla pro fungování režimu, týkající se zejména vytvoření rejstříku hospodářských subjektů a systému osvědčení podle licencí uvedených v článcích 130 a 161 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (4).
(12)
Dohled nad úkony, u nichž se využívá zvláštní režim zásobování, vyžaduje administrativní kontroly dotyčných produktů při jejich dovozu nebo vstupu do nejvzdálenějších regionů nebo při jejich vývozu nebo při jejich odeslání z těchto regionů. Aby se realizovaly cíle uvedeného režimu, měly by nadto hospodářské výhody zvláštního režimu zásobování mít dopad na úroveň nákladů produkce a snižovat ceny až na úrovni konečného uživatele. Zvláštní režim zásobování by tedy měl být poskytnut pouze za podmínky, že se skutečně promítne na dalších úrovních, a měly by být prováděny nezbytné kontroly.
(13)
Jelikož množství, na která se vztahuje zvláštní režim zásobování, jsou omezena potřebami zásobování nejvzdálenějších regionů, neměl by tento režim narušovat řádné fungování vnitřního trhu. Hospodářské výhody zvláštního režimu zásobování by ani neměly vést k odklonu obchodu s dotyčnými produkty. Je tedy třeba zakázat zasílání nebo vývoz těchto produktů z nejvzdálenějších regionů. Je však třeba povolit zasílání nebo vývoz těchto produktů, pokud se finanční výhoda vyplývající ze zvláštního režimu zásobování nahrazuje.
(14)
Pokud jde o zpracované produkty, je třeba povolit obchodování těmito produkty mezi nejvzdálenějšími regiony, aby se umožnil obchod mezi nejvzdálenějšími regiony. U všech nejvzdálenějších regionů je rovněž třeba zohlednit tradiční obchodní toky v rámci regionálního obchodu a tradiční vývoz a zasílání se zbytkem Unie nebo se třetími zeměmi, a všem těmto regionům by měl být proto povolen vývoz zpracovaných produktů odpovídající tradičním obchodním tokům. Pro přehlednost je třeba upřesnit referenční období pro definování tradičně vyvážených nebo zasílaných množství.
(15)
Je třeba přijmout náležitá opatření, aby byla možná nezbytná restrukturalizace odvětví zpracování cukru na Azorách. Tato opatření by měla zohlednit skutečnost, že v odvětví cukru na Azorách, pokud má být životaschopné, je třeba zajistit určitou úroveň produkce a zpracování. Na základě výše uvedeného by mělo nadále být pouze výjimečně dovoleno, aby zasílání cukru z Azor do zbývající části Unie překročilo objem tradičních toků po omezenou dobu pěti let při postupném snižování ročních limitů. Vzhledem k tomu, že množství, které je možné znovu odeslat, bude přiměřené a omezené na úroveň nezbytně nutnou pro zajištění životaschopnosti místní produkce a zpracování cukru, nebude dočasné zasílání cukru z Azor vnitřní trh Unie nepříznivě ovlivňovat.
(16)
Pokud jde o cukr nad rámec kvót pro zásobování Azor, Madeiry a Kanárských ostrovů, je nadále třeba používat režim osvobození od dovozního cla. Rovněž Azory by měly mít možnost využít osvobození od dovozního cla na surový třtinový cukr v rámci limitu stanoveného v jejich předběžném odhadu dodávek.
(17)
Kanárské ostrovy byly dosud v rámci zvláštního režimu zásobovány sušeným odstředěným mlékem spadajícím pod kód KN 1901 90 99 (sušené odstředěné mléko s rostlinným tukem) určeným pro průmyslové zpracování. Je třeba nadále povolit zásobování tímto produktem, který se mezitím stal tradičním prvkem místního stravovacího režimu.
(18)
Protože rýže je základním prvkem stravovacího režimu na ostrově Réunion, zpracovatelská odvětví a zařízení na loupání rýže na ostrově existují již řadu let a ostrov neprodukuje dost rýže na to, aby se pokryly místní potřeby, je třeba nadále osvobodit tento produkt na ostrově Réunion od veškerého dovozního cla.
(19)
Politika Unie na podporu místní produkce v nejvzdálenějších regionech se týkala mnoha produktů a opatření pro jejich produkci, uvádění na trh nebo zpracování. Tato opatření se ukázala jako účinná a zajistila trvání a rozvoj zemědělství. Unie by měla v podpoře těchto produkčních řetězců, které jsou klíčovým činitelem environmentální, sociální a hospodářské rovnováhy nejvzdálenějších regionů, pokračovat. Zkušenost ukázala, že užší partnerství s místními orgány může stejně jako v případě politiky rozvoje venkova pomoci zaměřit se cíleněji na konkrétní otázky významné pro dané regiony. Je tudíž třeba pokračovat v podpoře ve prospěch místních produkcí prostřednictvím programů POSEI.
(20)
Aby se podpořilo uvádění produktů z nejvzdálenějších regionů na trh, je třeba zavést podporu určenou k uvádění uvedených produktů na trh mimo region produkce, neboť velká vzdálenost spotřebitelských trhů a nutnost dvojího skladování způsobují vysoké vícenáklady, jež představují faktory, které mají za následek velkou nevýhodu pro jejich konkurenceschopnost na vnitřním trhu. Tyto faktory odůvodňují potřebu režim POSEI v blízké budoucnosti přezkoumat.
(21)
Je třeba stanovit minimální prvky, jež by měly být v programech POSEI poskytovány, aby byla definována opatření ve prospěch místní zemědělské produkce, zejména popis situace, navržená strategie, cíle, opatření. Je rovněž třeba stanovit zásady zdůrazňující soudržnost těchto opatření s ostatními politikami Unie, aby se vyloučily veškerá neslučitelnost a překrývání podpor.
(22)
Pro účely provádění tohoto nařízení by mělo být také možné, aby programy POSEI obsahovaly opatření pro financování studií, demonstračních projektů, vzdělávání a technické pomoci.
(23)
Je třeba podpořit zemědělce v nejvzdálenějších regionech, aby i nadále dodávali jakostní produkty, a pomoci jim s jejich uváděním na trh. K tomuto účelu může být vhodné používání grafického symbolu zavedeného tímto nařízením a jiných forem certifikace jakosti zavedených Unií.
(24)
Struktury některých hospodářství nebo zpracovatelských či obchodních podniků v nejvzdálenějších regionech vykazují závažné nedostatky a čelí zvláštním obtížím. Čl. 26 odst. 2 a čl. 28 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (5) stanoví tudíž příznivější míry podpory pro některé druhy investic do nejvzdálenějších regionů.
(25)
Ustanovení čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 vyjímá nejvzdálenější regiony z omezení v přiznání podpory na lesní hospodářství na základě uvedeného nařízení.
(26)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 určuje maximální roční částky použitelné na agroenvironmentální platby. Se zřetelem ke zvláštní situaci životního prostředí v některých velmi citlivých pastevních oblastech na Azorách a k ochraně krajiny, biologické rozmanitosti a tradičního rázu zemědělské půdy, zejména terasovitého pěstování plodin na Madeiře a na Kanárských ostrovech, a také udržování kamenných zdí v nejvzdálenějších regionech je třeba stanovit, že u některých opatření lze tuto částku zvýšit až na dvojnásobek.
(27)
Může být povolena odchylka od stálé politiky Komise nepovolovat státní podpory pro produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy na trh, aby se tak zmírnily zvláštní obtíže, s nimiž se potýká zemědělská produkce v nejvzdálenějších regionech v důsledku vzdálené polohy, zejména odlehlosti, ostrovní povahy, malé rozlohy, hornatosti, horského podnebí a hospodářské závislosti na malém množství produktů. Zemědělská výroba má životně důležitou funkci při dynamizaci venkovských oblastí a ukotvení obyvatelstva, neboť nejvzdálenější venkovské oblasti jsou zvlášť dotčeny stárnutím, malou hustotou a v některých oblastech úbytkem obyvatelstva.
(28)
Rostlinolékařský stav zemědělských plodin v nejvzdálenějších regionech je postižen mimořádnými obtížemi, jako jsou výskyt parazitů související s nárůstem dovozu z jiných zemí, klimatické podmínky a nedostatek kontrolních opatření, jež tam byla dříve uplatňována. Proto je třeba zavádět programy na potírání škodlivých organismů, včetně biologických metod, které jsou udržitelné a šetrné k životnímu prostředí. Je třeba vymezit finanční příspěvek Unie na uskutečnění těchto programů s přihlédnutím k tomu, že ve víceletém finančním rámci se předpokládá, že s účinkem od roku 2014 bude financování těchto programů spadat do jiného rozpočtového okruhu.
(29)
Zachování vinohradnictví, jež je nejrozšířenějším pěstitelským oborem na Madeiře a na Kanárských ostrovech a velmi důležitým pěstitelským oborem na Azorách, je z hospodářského a sociálního hlediska i z hlediska životního prostředí nesmírně důležité. Na tyto regiony by se neměly vztahovat prémie za vzdání se vinohradnictví, tržní mechanismy a v případě Kanárských ostrovů režim práv na výsadbu stanovené nařízením (ES) č. 1234/2007, aby se přispělo k podpoře produkce. V případě Kanárských ostrovů by však mělo být možné použít opatření týkající se nouzové destilace v případě výjimečného narušení trhu v důsledku problémů s jakostí. Podobně se také na Madeiře a na Azorách kvůli technickým a socioekonomickým obtížím nepodařilo ve stanovené lhůtě provést přeměnu všech ploch osázených hybridy odrůdové skladby zakázanými nařízením (ES) č. 1234/2007. Víno z těchto vinic je určeno výhradně pro tradiční místní spotřebu.
(30)
Na Azorách dosud není dokončena restrukturalizace mlékárenského odvětví. Aby se zohlednila silná závislost Azor na produkci mléka, a to ve spojení s dalšími nedostatky souvisejícími s jejich vzdálenou polohou a absencí rentabilní náhradní produkce, je třeba zachovat odchylky od některých ustanovení nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dávky z přebytku mléka a mléčných výrobků.
(31)
Vzhledem k jedinečné povaze výroby mléka na Azorách, která je zde hlavní hybnou silou hospodářství, sociální stability, kvality životního prostředí a obsazenosti území, jsou programy POSEI nejlepším nástrojem pro přijímání veškerých opatření nutných pro udržení této produkce.
(32)
Podpora produkce kravského mléka na Madeiře a na ostrově Réunion nestačila k zachování rovnováhy mezi vnitřním a vnějším zásobováním, zejména kvůli vážným strukturálním obtížím, jimiž toto odvětví trpí, a kvůli jeho potížím s přizpůsobením se novému hospodářskému prostředí. V důsledku toho je třeba i nadále povolit výrobu rekonstituovaného UHT mléka ze sušeného mléka pocházejícího z Unie, aby se více pokryla místní spotřeba, pokud toto opatření nebude na překážku sběru a odbytu veškeré místní produkce mléka ani nebude bránit snahám o podporu rozšíření místní produkce. Aby byl spotřebitel správně informován, je třeba uložit povinnost uvádět způsob získání rekonstituovaného UHT mléka ze sušeného mléka na prodejní etiketě. Toto ustanovení by mělo být rovněž použitelné na Martiniku, ve Francouzské Guyaně a na Guadeloupu, pokud o to Francie požádá a pokud tuto žádost podloží tím, že místní subjekty chtějí toto ustanovení uplatňovat a jsou schopny odvětví mléka rozvíjet.
(33)
Potřeba zachovat místní produkci mléka prostřednictvím pobídek je důvodem pro to, aby se ve francouzských zámořských departementech a na Madeiře nepoužilo nařízení (ES) č. 1234/2007. Toto vynětí by se pro Madeiru mělo stanovit s limitem 4 000 tun.
(34)
V zájmu uspokojení místní spotřeby mléka je třeba podporovat obchod mezi nejvzdálenějšími regiony. Je vhodné podporovat vývoz nadbytečné produkce z každého nejvzdálenějšího regionu - např. mléka, hovězího masa a mladých býčků z Azor - do nejvzdálenějších regionů, v nichž je těchto produktů nedostatek, s cílem posílit obchodní výměnu a současně zabránit tomu, aby tím byl poškozen růst místní produkce. Měly by být rovněž zaručeny nezbytné podmínky pro spravedlivý a rovný obchod.
(35)
Je třeba podpořit tradiční chov hospodářských zvířat. Aby se ve francouzských zámořských departementech a na Madeiře pokryla místní spotřeba, je třeba za jistých podmínek a v rámci maximálního ročního stanoveného množství povolit bezcelní dovoz býků určených na výkrm ze třetích zemí.
(36)
Je třeba obnovit možnost zavedenou nařízením Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (6), jež opravňuje Portugalsko k převedení práva na prémii na krávy bez tržní produkce mléka z kontinentu na Azory, a upravit tento nástroj v souladu s opatřeními na podporu nejvzdálenějších regionů.
(37)
Pěstování tabáku má na Kanárských ostrovech historický význam. Z hospodářského hlediska zůstává příprava tabáku i nadále jednou z hlavních průmyslových činností v regionu. Ze sociálního hlediska vyžaduje pěstování tabáku vysoký podíl lidské práce a zabývají se jím malá hospodářství. Jelikož však toto pěstování není dostatečně ziskové, hrozí nebezpečí, že zanikne. Tabák se v současné době pěstuje pouze na malé ploše na ostrově La Palma a je určen pro řemeslnou výrobu doutníků. Proto je třeba Španělsku povolit, aby i nadále poskytovalo podporu jako doplněk podpory Unie, aby zůstala tato tradiční plodina s ohledem na podporu s ní spojené řemeslné činnosti zachována. Mimoto, aby byla zachována rukodělná výroba tabákových výrobků, měl by být dovoz surového tabáku a tabákových polotovarů na Kanárské ostrovy do výše ročního množství odpovídajícího 20 000 tunám surového odřapíkovaného tabáku i nadále osvobozen od cla.
(38)
Provádění tohoto nařízení by nemělo ohrozit úroveň zvláštní podpory, které dosud využívaly nejvzdálenější regiony. K provádění vhodných opatření by měly členské státy disponovat částkami odpovídajícími podpoře, kterou již poskytuje Unie na základě nařízení (ES) č. 247/2006.
(39)
Vzhledem k možným dopadům, které mohou mít jednání o budoucích obchodních dohodách a změny společné zemědělské politiky na nejvzdálenější regiony, by měl být zvláštní zřetel brán na zvláštní povahu těchto regionů v rámci analýz, studií a posouzení prováděných v souvislosti s těmito jednáními a změnami.
(40)
Od roku 2006 se zvýšily potřeby ohledně základních produktů v některých nejvzdálenějších oblastech, zejména na Azorách a ve francouzských zámořských departementech, z důvodu vývoje stáda a demografického tlaku. Je tudíž třeba zvýšit část rozpočtu, který mohou členské státy používat pro zvláštní režim zásobování dotyčných regionů.
(41)
Sociálně-ekonomická struktura nevzdálenějších regionů je i nadále velmi křehká a některé z nich jsou často ve velké míře závislé na odvětví banánů, které samo zjevně trpí nekonkurenceschopností a tím, že obtížně dokáže reagovat na měnící se podmínky na trhu. Rozpočet programů POSEI přidělený na odvětví banánů by proto měl být zvýšen o jednorázovou, omezenou částku, která bude vyplacena pěstitelům banánů během rozpočtového roku 2013.
(42)
Aby mohlo být zajištěno řádné fungování režimu stanoveného tímto nařízením, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o doplnění nebo změnu jiných než podstatných prvků tohoto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci měla zajistit, aby příslušné dokumenty byly současně, včas a vhodným způsobem předávány Evropskému parlamentu a Radě.
(43)
V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění programu POSEI v členských státech a zamezení nekalé soutěži nebo diskriminaci mezi hospodářskými subjekty by měly být na Komisi přeneseny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(44)
S cílem umožnit rychlé uplatňování plánovaných opatření by mělo toto nařízení vstoupit v platnost dnem následujícím po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A CÍLE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství k nápravě obtíží způsobených vzdálenou polohou, zejména odlehlostí, ostrovní povahou, malou rozlohou, složitým povrchem a podnebím a hospodářskou závislostí na malém množství produktů regionů uvedených v článku 349 Smlouvy (dále jen „nejvzdálenější regiony“).
Článek 2
Cíle
1. Zvláštní opatření uvedená v článku 1 přispívají k realizaci těchto cílů:
a)
zaručit zásobování nejvzdálenějších regionů základními produkty k lidské spotřebě nebo ke zpracování a jakožto zemědělské vstupy, a to zmírněním vícenákladů spojených se vzdálenou polohou, aniž by byla dotčena místní produkce a její růst;
b)
zabezpečit dlouhodobou budoucnost a rozvoj tzv. odvětví zaměřených na živočišnou výrobu a diverzifikaci rostlinné výroby v nejvzdálenějších regionech, včetně produkce místních produktů, jejich zpracování a uvádění na trh;
c)
udržet rozvoj a posilovat konkurenceschopnost tradičních zemědělských činností v nejvzdálenějších regionech, včetně produkce místních produktů, jejich zpracování a uvádění na trh.
2. Cílů uvedených v odstavci 1 se dosahuje prostřednictvím opatření uvedených v kapitolách III, IV a V.
KAPITOLA II
PROGRAMY POSEI
Článek 3
Sestavení programů POSEI
1. Opatření uvedená v článku 1 jsou vymezena pro každý nejvzdálenější region programem speciálně zaměřeným na odlehlost a ostrovní charakter (POSEI) (dále jen „program POSEI“), který zahrnuje:
a)
zvláštní režim zásobování uvedený v kapitole III a
b)
zvláštní opatření ve prospěch místní zemědělské produkce uvedená v kapitole IV.
2. Program POSEI se zavádí na zeměpisné úrovni, kterou daný členský stát pokládá za nejvhodnější. Vypracuje ho příslušný orgán určený uvedeným členským státem, který jej po konzultaci s příslušnými orgány a organizacemi na odpovídající územní úrovni předloží Komisi ke schválení podle článku 6.
3. Členský stát může pro své nejvzdálenější regiony předložit pouze jeden program POSEI.
Článek 4
Slučitelnost a soudržnost
1. Opatření přijímaná v rámci programů POSEI musí být v souladu s právem Unie. Tato opatření musí být sladěna s ostatními politikami Unie a s opatřeními, která jsou v rámci těchto politik přijímána.
2. Zajištěna musí být soudržnost opatření přijatých v rámci programů POSEI s opatřeními prováděnými v rámci jiných nástrojů společné zemědělské politiky, zejména společných organizací trhů, rozvoje venkova, jakosti produktů, dobrých životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí.
Především nesmí být žádné opatření na základě tohoto nařízení financováno jako:
a)
dodatečná podpora na režimy prémií nebo podpory v rámci společné organizace trhu, s výjimkou případů odůvodněných na základě objektivních kritérií;
b)
podpora výzkumných projektů, opatření na podporu výzkumných projektů nebo opatření, které může Společenství financovat na základě rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (8);
c)
podpora opatření v oblasti působnosti nařízení Rady (ES) č. 1698/2005.
Článek 5
Obsah programů POSEI
Program POSEI obnáší:
a)
rozvrh provádění opatření a obecnou roční orientační tabulku financování uvádějící finanční prostředky, které mají být mobilizovány;
b)
prokázání slučitelnosti a soudržnosti různých opatření v rámci programů a definici kritérií a kvantitativních ukazatelů sloužících ke sledování a hodnocení;
c)
opatření přijatá k zajištění účinného a náležitého provádění programů, včetně opatření pro propagaci, sledování a hodnocení, a stanovený soubor kvantifikovaných ukazatelů použitelných v hodnocení programů;
d)
určení příslušných orgánů a subjektů příslušných pro provádění programu a určení orgánů nebo přidružených subjektů a hospodářských a sociálních partnerů na vhodných úrovních a výsledky provedených konzultací.
Článek 6
Schválení a změny programů POSEI
1. Programy POSEI jsou zavedeny nařízením (ES) č. 247/2006 a spadají do rámce přidělování finančních prostředků podle čl. 30 odst. 2 a 3.
Každý program obsahuje předběžný odhad dodávek označující produkty, jejich množství a výši podpory Unie na zásobování spolu s programem podpory místní produkce.
2. V závislosti na ročním hodnocení toho, jak jsou prováděna opatření zařazená do programů POSEI, mohou členské státy, po konzultaci s dotčenými socioekonomickými partnery, předložit Komisi řádně odůvodněné návrhy na jejich změnu v rámci finančního příspěvku uvedeného v čl. 30 odst. 2 a 3, aby se tato opatření lépe uzpůsobila požadavkům nejvzdálenějších regionů a navrhované strategii. Komise přijme prováděcí akty stanovící postupy pro posouzení souladu navrhovaných změn s právem Unie a rozhodnutí o jejich schválení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
3. Postupy stanovené prováděcími akty uvedenými v odstavci 2 mohou zohledňovat tyto prvky: důležitost změn navrhovaných členskými státy ve vztahu k zavedení nových opatření, zda jsou změny rozpočtu přiděleného na tato opatření podstatné, změny množství a výše podpory pro produkty v předběžných odhadech dodávek a jakékoliv změny kódů a popisů stanovených v nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (9).
4. Prováděcí akty uvedené v odstavci 2 rovněž stanoví pro každý postup, jak často lze podávat žádosti o změny a v jakých lhůtách mají být schválené změny uplatněny v praxi.
Článek 7
Změny týkající se přidělování finančních prostředků
Do 22. dubna 2013 členské státy předloží Komisi návrhy změn ve svých programech POSEI, kterými se do nich promítnou změny, které zavádí čl. 30 odst. 5.
Tyto změny se stávají použitelnými jeden měsíc po jejich předložení, pokud proti nim Komise během této lhůty nevznese námitky.
Příslušné orgány vyplatí podporu uvedenou v článku 30 odst. 5 nejpozději 30. června 2013.
Článek 8
Kontroly a sledování
Členské státy provádějí kontroly prostřednictvím správních kontrol a kontrol na místě. Komise přijme prováděcí akty stanovující minimální znaky kontrol, které musejí členské státy uplatňovat.
Komise rovněž přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy a materiální a finanční ukazatele k zajištění účinného následného sledování provádění programů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ REŽIM ZÁSOBOVÁNÍ
Článek 9
Předběžný odhad dodávek
1. Zřizuje se zvláštní režim zásobování zemědělskými produkty uvedenými v příloze I Smlouvy, jež mají v nejvzdálenějších regionech zásadní význam pro lidskou spotřebu, pro výrobu jiných produktů nebo jako zemědělské vstupy.
2. Dotyčný členský stát sestaví na zeměpisné úrovni, kterou považuje za nejvhodnější, předběžný odhad dodávek k vyčíslení ročních potřeb zásobování každého nejvzdálenějšího regionu, pokud jde o produkty uvedené v příloze I Smlouvy.
Samostatný předběžný odhad lze vyhotovit pro potřeby vyhodnocení podniků balících nebo zpracovávajících produkty určené na místní trh, pro tradiční zasílání do zbývající části Unie, pro vývoz do třetích zemí ve smyslu čl. 14 odst. 3 nebo v rámci tradičních obchodních toků.
Článek 10
Fungování zvláštního režimu zásobování
1. V mezích množství stanoveného v předběžném odhadu dodávek se na produkty pocházející ze třetích zemí, na které se vztahuje zvláštní režim zásobování, při přímém dovozu do nejvzdálenějších regionů neuplatňuje žádné clo.
Pro účely této kapitoly se za přímo dovezené ze třetích zemí považují též produkty, které byly na celním území Unie propuštěny do celního režimu aktivního zušlechťovacího styku nebo uskladňování v celním skladu.
2. Aby se zajistilo uspokojení potřeb zjištěných podle čl. 9 odst. 2, pokud jde o cenu a jakost, a aby byl ochráněn podíl Unie na zásobování, poskytuje se podpora na zásobování nejvzdálenějších regionů produkty z Unie, které jsou uchovávány ve veřejných intervenčních skladech nebo jsou dostupné na trhu Unie.
Při stanovení výše podpory se u každého příslušného druhu produktu přihlíží k vícenákladům na dopravu do nejvzdálenějších regionů a k cenám stanoveným pro vývoz do třetích zemí, a jde-li o produkty určené ke zpracování nebo o zemědělské vstupy, k ostatním vícenákladům souvisejícím se vzdálenou polohou, zejména s ostrovní povahou a malou rozlohou.
3. Na produkty, na které se již vztahuje zvláštní režim zásobování v jiném nejvzdálenějším regionu, se neposkytuje žádná podpora.
4. Zvláštního režimu zásobování se využívá pouze u produktů řádné a uspokojivé obchodní jakosti. Produkty z třetích zemí musí skýtat rovnocennou úroveň záruk jako produkty splňující veterinární a rostlinolékařské normy Unie.
Článek 11
Provádění
Při uplatňování zvláštního režimu zásobování se přihlíží zejména:
a)
ke zvláštním potřebám nejvzdálenějších regionů, a jde-li o produkty určené ke zpracování nebo o zemědělské vstupy, k požadavkům na jakost;
b)
k obchodním tokům se zbývající částí Unie;
c)
k hospodářské stránce navrhované podpory;
d)
k potřebě zajistit, aby stávající místní produkce nebyla destabilizována a aby nebylo bráněno jejímu rozvoji.
Článek 12
Osvědčení
1. Osvobození od dovozního cla nebo podpora v rámci zvláštního režimu zásobování se přiznávají na základě předložení osvědčení.
Osvědčení se vydávají pouze hospodářským subjektům zapsaným do rejstříku, který vedou příslušné orgány.
Osvědčení nejsou převoditelná.
2. Při podání žádosti o vývozní licence, osvědčení o osvobození nebo osvědčení o podpoře se nepožaduje složení jistoty. V míře nezbytné k zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení však může příslušný orgán požadovat složení jistoty ve výši rovné částce přiznané výhody zmíněné v článku 13. V těchto případech se použijí ustanovení čl. 34 odst. 1, 4, 5, 6, 7 a 8 nařízení Komise (ES) č. 376/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení sazby náhrady předem pro zemědělské produkty (10).
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, jimiž stanoví podmínky zápisu hospodářských subjektů do rejstříku a umožní hospodářským subjektům plný výkon jejich práv na účast ve zvláštním režimu zásobování.
3. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví opatření nezbytná k zajištění toho, aby členské státy prováděly tento článek jednotně, zejména pokud jde o zavedení režimu osvědčení a závazky, k nimž se zavazují hospodářské subjekty při zapsání do rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 13
Dopady výhody
1. Využívání zvláštního režimu zásobování vyplývající z osvobození od dovozního cla nebo z přiznání podpory je závislé na skutečném dopadu hospodářské výhody až na konečného uživatele, který případně může být spotřebitelem, pokud se jedná o produkty určené k přímé spotřebě, posledním zpracovatelem nebo balírnou, pokud se jedná o produkty určené pro zpracovatelská odvětví nebo pro balicí odvětví, nebo zemědělcem, pokud se jedná o produkty používané k výživě zvířat nebo jako zemědělské vstupy.
Výhoda uvedená v prvním pododstavci je rovna částce osvobození od dovozních cel nebo výši podpory.
2. Aby se zajistilo jednotné provádění odstavce 1, přijme Komise prováděcí akty týkající se uplatňování pravidel uvedených v odstavci 1, a zejména podmínky pro sledování skutečného dopadu výhody až na konečného uživatele ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 14
Vývoz do třetích zemí a zasílání do zbývající části Unie
1. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví požadavky, v souladu s nimiž mohou být produkty zařazené do zvláštního režimu zásobování předmětem vývozu do třetích zemí nebo zaslání do zbývající části Unie, a jež zahrnují platbu dovozního cla nebo refundaci přijaté podpory, jak je uvedeno v článku 10. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Vývoz produktů, u nichž se využívá zvláštní režim zásobování, do třetích zemí nepodléhá předložení osvědčení.
První pododstavec se nepoužije na obchodní toky mezi francouzskými zámořskými departementy.
2. Ustanovení odst. 1 prvního pododstavce se nevztahuje na produkty zpracované v nejvzdálenějších regionech z produktů, u kterých se využilo zvláštního režimu zásobování a které jsou:
a)
vyváženy do třetích zemí nebo zasílány do zbývající části Unie v rámci množstevních limitů odpovídajících tradičnímu vývozu a tradičnímu zasílání. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví tato množství na základě průměru zasílání nebo vývozu, přičemž jako referenční hodnota se použije ověřený průměr za tři nejlepší roky v období 2005-2012. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2;
b)
vyváženy do třetích zemí v rámci regionálních obchodních toků;
c)
zasílány mezi regiony Azory, Madeira a Kanárské ostrovy;
d)
zasílány mezi francouzskými zámořskými departementy.
Na vyvážené produkty uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b) se neposkytuje žádná vývozní náhrada.
Vývoz produktů uvedených v prvním pododstavci písm. a) a b) do třetích zemí nepodléhá předložení osvědčení.
3. Pro účely této kapitoly se „regionálním obchodem“ u každého nejvzdálenějšího regionu rozumí obchod uskutečňovaný se třetími zeměmi, jež patří do stejné zeměpisné oblasti jako tyto nejvzdálenější regiony, jakož i se zeměmi, s nimiž existují tradiční obchodní styky. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví seznam těchto zemí a zohlední přitom objektivní žádosti členských států po konzultacích s příslušnými odvětvími. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
4. Produkty dodávané do francouzských zámořských departementů, na Azory, Madeiru a na Kanárské ostrovy, na které se vztahoval zvláštní režim zásobování a které slouží k zásobování lodí a letadel, jsou považovány za produkty místní spotřeby.
5. Odchylně od odst. 2 prvního pododstavce písm. a) je možné každoročně zaslat z Azor do zbývající části Unie v průběhu těchto pěti let uvedená maximální množství cukru (kódu KN 1701):
- v roce 2011: 3 000 tun,
- v roce 2012: 2 500 tun,
- v roce 2013: 2 000 tun,
- v roce 2014: 1 500 tun,
- v roce 2015: 1 000 tun,
6. Zpracovatelské úkony, z nichž může vzejít tradiční nebo regionální obchodní vývoz nebo tradiční zasílání, splňují obdobně zpracovatelské podmínky platné podle režimu aktivního zušlechťovacího styku a postupu pro zpracování v rámci celní kontroly stanoveného příslušnými právními předpisy Unie, s výjimkou veškerých obvyklých forem zacházení.
Článek 15
Cukr
1. Během období uvedeného v čl. 204 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1234/2007 bude níže uvedená produkce nad rámec kvóty uvedené v článku 61 uvedeného nařízení osvobozena od dovozních cel v rámci limitu stanoveného v předběžném odhadu dodávek uvedeném v článku 9 tohoto nařízení:
a)
cukr určený ke spotřebě na Madeiře a na Kanárských ostrovech v podobě bílého cukru kódu KN 1701;
b)
cukr určený k rafinaci a ke spotřebě na Azorách v podobě surového cukru kódu KN 1701 12 10 (surový řepný cukr).
2. Na Azorách je možné množství cukru určeného k rafinaci uvedené v odstavci 1 doplnit surovým cukrem kódu KN 1701 11 10 (surový třtinový cukr) v rámci limitu stanoveného v předběžném odhadu dodávek.
V případě zásobování Azor surovým cukrem se potřeby vyhodnotí s přihlédnutím k vývoji místní produkce cukrové řepy. Množství, na něž se vztahuje režim zásobování, se určí tak, aby celkový roční objem cukru rafinovaného na Azorách nepřesáhl 10 000 tun.
Článek 16
Sušené odstředěné mléko
Odchylně od článku 9 se mohou Kanárské ostrovy nadále zásobovat sušeným odstředěným mlékem kódu KN 1901 90 99 (sušené odstředěné mléko s rostlinným tukem) určeným k průmyslovému zpracování v rámci limitu 800 tun za rok. Podpora poskytnutá na zásobování tímto produktem z Unie nesmí přesáhnout 210 EUR za tunu a je zahrnuta do limitu stanoveného v článku 30. Tento produkt je určen pouze pro místní spotřebu.
Článek 17
Rýže
Neuloží se žádné clo na dovoz produktů kódů KN 1006 10, 1006 20 a 1006 40 00 do francouzského zámořského departementu Réunion, které jsou určeny pro tamní spotřebu.
Článek 18
Kontroly a sankce
1. Produkty spadající do zvláštního režimu zásobování jsou podrobeny administrativním kontrolám při dovozu nebo vstupu do nejvzdálenějších regionů, jakož i při vývozu nebo odeslání z nejvzdálenějších regionů.
Komise přijme prováděcí akty stanovující minimální znaky kontrol, které musejí členské státy uplatňovat. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
2. S výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných povětrnostních podmínek, pokud hospodářský subjekt podle článku 12 nedodržuje závazky přijaté na základě článku 12, příslušný orgán, aniž by tím byly dotčeny sankce podle vnitrostátních právních předpisů:
a)
vezme zpět výhodu přiznanou hospodářskému subjektu;
b)
dočasně pozastaví nebo zruší zápis hospodářského subjektu v rejstříku podle závažnosti nedodržení.
3. Neprovede-li hospodářský subjekt podle článku 12 plánovaný dovoz nebo uvedení na trh, pozastaví příslušný orgán, s výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných povětrnostních podmínek, jeho oprávnění žádat o licence nebo osvědčení na dobu šedesáti dnů po skončení platnosti dané licence nebo osvědčení. Po této době se na období určené příslušným orgánem vydají další licence nebo osvědčení za podmínky, že bude složena jistota, která se rovná částce přiznané výhody.
Příslušný orgán přijme opatření nezbytná pro opětovné použití jakýchkoliv množství produktů, která jsou k dispozici na základě nevyužitých, částečně využitých nebo zrušených licencí a osvědčení nebo zrušení přiznané výhody.
KAPITOLA IV
OPATŘENÍ NA PODPORU MÍSTNÍ ZEMĚDĚLSKÉ PRODUKCE
Článek 19
Opatření
1. Programy POSEI zahrnují zvláštní opatření ve prospěch místní zemědělské produkce relevantní pro rozsah působnosti třetí části hlavy III Smlouvy, jež jsou nezbytná k zajištění kontinuity a rozvoje místní zemědělské produkce v každém nejvzdálenějším regionu.
2. Části programu věnované opatřením ve prospěch místní zemědělské produkce a odpovídající cílům stanoveným v článku 2 zahrnují alespoň tyto základní prvky:
a)
kvantifikovaný popis současné situace zemědělské produkce s ohledem na výsledky dostupných hodnocení, který uvádí nerovnosti, mezery a možnosti rozvoje, mobilizované finanční prostředky a základní výsledky opatření podniknutých dříve;
b)
popis navrhované strategie, vybraných priorit, jejích kvantifikovaných obecných a provozních cílů a hodnocení očekávaného hospodářského a sociálního dopadu a dopadu na životní prostředí, včetně vlivu na zaměstnanost;
c)
popis zamýšlených opatření, především režimů podpory pro provádění těchto opatření, a případně informace o tom, zda je zapotřebí studií, demonstračních projektů, odborné přípravy nebo činností technické pomoci spojených s přípravou, prováděním nebo úpravou daných opatření;
d)
seznam podpor, jež představují přímé platby ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 73/2009;
e)
částku podpory stanovenou pro každé opatření a částku odhadovanou pro každou akci pro dosažení jednoho nebo více cílů stanovených programem.
3. Komise přijme prováděcí akty stanovující požadavky pro výplatu podpor podle odstavce 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
4. Program může zahrnovat opatření na podporu produkce zemědělských produktů z nejvzdálenějších regionů, jejich zpracování nebo uvádění na trh.
Každé opatření lze členit na akce. Pro každou akci vymezí program alespoň tyto prvky:
a)
příjemce;
b)
podmínky způsobilosti;
c)
jednotkovou výši podpory.
Za účelem podpory uvádění produktů na trh mimo oblast produkce je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o podmínky pro stanovení částky podpory přiznané na uvádění na trh a případně podmínky pro stanovení množství produktů, jež může být předmětem této podpory.
Článek 20
Kontroly a neoprávněné platby
1. Kontroly opatření uvedených v této kapitole se provádějí prostřednictvím správních kontrol a kontrol na místě.
2. V případě neoprávněné platby je dotyčný příjemce povinen dotyčné částky vrátit. Článek 80 nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína (11), se použije obdobně.
KAPITOLA V
DOPROVODNÁ OPATŘENÍ
Článek 21
Grafický symbol
1. Pro zlepšení povědomí o jakostních zemědělských produktech, v nezměněném stavu i zpracovaných, typických pro nejvzdálenější regiony a pro zvýšení jejich spotřeby se zavádí grafický symbol.
2. Podmínky pro užití grafického symbolu uvedeného v odstavci 1 navrhují příslušné profesní organizace. Vnitrostátní orgány předloží tyto návrhy se svým stanoviskem Komisi.
Na užívání grafického symbolu dohlíží orgán veřejné moci nebo subjekt pověřený příslušnými vnitrostátními orgány.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o podmínky k výkonu práva používat grafický symbol, jakož i podmínky pro reprodukci tohoto symbolu a jeho užívání. Tyto podmínky se stanoví za účelem zvýšení povědomí o vysoce jakostních zemědělských produktech, ať již v nezměněném stavu či zpracovaných, z nejvzdálenějších regionů a zvýšení jejich spotřeby.
4. Komise přijme prováděcí akty stanovující podrobná pravidla pro zavedení grafického symbolu, jakož i minimální znaky kontrol a následných opatření, jež musejí provádět členské státy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 22
Rozvoj venkova
1. Odchylně od čl. 39 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 lze maximální roční částky přicházející v úvahu pro podporu Unie, stanovené v příloze I uvedeného nařízení, zvýšit až na dvojnásobek u opatření na ochranu jezer na Azorách a u opatření na ochranu krajiny, biologické rozmanitosti a tradičních vlastností zemědělské půdy a udržování kamenných zdí v nejvzdálenějších regionech.
2. Popis opatření plánovaných na základě odstavce 1 tohoto článku se případně začleňuje do programů pro tyto regiony podle článku 16 nařízení (ES) č.1698/2005.
Článek 23
Státní podpora
1. U zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise podle článku 108 Smlouvy v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh schválit provozní podporu, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v nejvzdálenějších regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a ostatními omezeními spjatými se vzdálenou polohou.
2. Členské státy mohou přiznat doplňkové financování pro provádění programů POSEI. V takových případech oznámí členské státy státní podporu Komisi a Komise ji může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto programů. Takto oznámená podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy.
3. Francie může přiznat odvětví cukru z nejvzdálenějších francouzských regionů podporu až do výše 90 milionů EUR na hospodářský rok.
Francie uvědomí Komisi do 30 dnů od konce každého hospodářského roku o výši podpory, která byla skutečně poskytnuta.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 tohoto článku, a odchylně od prvního pododstavce článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 ze dne 24. července 2006 o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi (12) se na platby uskutečněné členskými státy podle kapitoly IV tohoto nařízení, odstavce 3 tohoto článku a článků 24 a 28 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 107, 108 a 109 Smlouvy.
Článek 24
Rostlinolékařské programy
1. Členské státy předloží Komisi programy na potírání organismů škodících rostlinám nebo rostlinným produktům v nejvzdálenějších regionech. Tyto programy uvádějí zejména cíle, jichž má být dosaženo, opatření, jež mají být provedena, dobu jejich trvání a náklady.
Komise předložené programy vyhodnotí. Komise přijme prováděcí akty, jimiž tyto programy schválí či neschválí. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
2. Unie přispěje na financování programů uvedených v odstavci 1 na základě technického rozboru regionální situace.
Příspěvek může pokrývat až 75 % způsobilých výdajů. Vyplácí se na základě dokumentace poskytnuté členskými státy. Pokud je to nezbytné, může Komise uspořádat šetření, které jejím jménem uskuteční odborníci podle článku 21 směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (13).
3. Komise přijme prováděcí akty, které pro každý region a program na základě kritérií stanovených v odstavci 2 a programu předloženého v souladu s odstavcem 1 určí:
a)
finanční příspěvek Unie a také výši podpory;
b)
opatření způsobilá k financování Unií.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 25
Víno
1. Opatření uvedená v článcích 103v, 103w, 103x a 182a nařízení (ES) č. 1234/2007 se nepoužijí na Azory a Madeiru.
2. Odchylně od čl. 120a odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1234/2007 lze na produkci vína, které smí být v oběhu pouze v těchto regionech, použít hrozny pocházející z odrůdové skladby uvedené v písmenu b) uvedeného pododstavce a sklizené v regionech Azory a Madeira.
Portugalsko postupně zruší kultury parcel osázených vinnými odrůdami uvedenými v čl. 120a odst. 2 druhém pododstavci písm. b) nařízení (ES) č. 1234/2007, a to případně za využití podpory stanovené v článku 103q uvedeného nařízení.
3. Odchylně od čl. 85f nařízení (ES) č. 1234/2007 platí přechodný režim práv na výsadbu pro Kanárské ostrovy až do 31. prosince 2012.
Článek 26
Mléko
1. Pro účely rozdělení dávky z přebytku podle článku 79 nařízení (ES) č. 1234/2007 se za producenty ve smyslu čl. 65 písm. c) uvedeného nařízení považují pouze producenti, kteří jsou usazeni a provozují výrobu na Azorách a kteří uvádějí na trh množství produktů překračující jejich kvóty zvýšené o procentní podíl uvedený ve třetím pododstavci tohoto odstavce.
Dávka z přebytku se hradí za množství překračující kvótu takto zvýšenou o procentní podíl uvedený ve třetím pododstavci po přerozdělení nevyužitého množství z rezervy vyplývající ze zvýšení mezi producenty ve smyslu čl. 65 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007, kteří jsou usazeni a provozují výrobu na Azorách, a v poměru ke kvótě, která je každému producentovi dostupná.
Procentní podíl uvedený v prvním pododstavci se rovná poměru mezi množstvím 23 000 tun od hospodářského roku 2005/2006 a souhrnem referenčních množství dostupných pro jednotlivá hospodářství ke 31. březnu 2010. Použije se pouze na kvóty dostupné ke 31. březnu 2010.
2. Množství mléka nebo ekvivalentu mléka uvedeného na trh, které překračuje kvótu, ale které dodržuje procentní podíl stanovený v odstavci 1 třetím pododstavci po přerozdělení v něm uvedeném, se nezapočítává při výpočtu případného překročení kvóty v Portugalsku podle článku 66 nařízení (ES) č. 1234/2007.
3. Režim dávky z přebytku, který se vztahuje na producenty kravského mléka podle nařízení (ES) č. 1234/2007, se nevztahuje na francouzské zámořské departementy, a pokud místní produkce mléka nepřekročí 4 000 tun, ani na Madeiru.
4. Odchylně od čl. 114 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se do výše potřeb místní spotřeby na Madeiře a ve francouzském zámořském departementu Réunion povoluje výroba UHT mléka rekonstituovaného ze sušeného mléka pocházejícího z Unie, pokud toto opatření nepoškozuje sběr ani odbyt místní produkce mléka. Pokud Francie prokáže užitečnost takového opatření pro francouzské zámořské departementy Martinik, Guadeloupe a Francouzská Guyana, je Komisi svěřena pravomoc přijímat nezbytné akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33 s cílem rozšířit toto opatření na uvedené departementy. Tento produkt je určen výlučně pro místní spotřebu.
Způsob produkce UHT mléka, které bylo takto rekonstituováno, musí být na prodejní etiketě jasně označen.
Článek 27
Chov hospodářských zvířat
1. Dokud stav místních mladých býčků nedosáhne dostatečně vysoké úrovně, aby bylo zajištěno zachování a rozvoj místní produkce hovězího masa ve francouzských zámořských departementech a na Madeiře, lze dovážet bez použití dovozních cel uvedených ve společném celním sazebníku skot pocházející ze třetích zemí a určený k výkrmu a ke spotřebě ve francouzských zámořských departementech a na Madeiře. Komise přijme prováděcí akty stanovující opatření nezbytná k provedení tohoto pododstavce, a zejména pravidla pro osvobození od dovozního cla u dovozu mladých býčků do francouzských zámořských departementů a na Madeiru. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Na zvířata, na něž se vztahuje osvobození uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce, se použije článek 13 a čl. 14 odst. 1.
2. Množství zvířat, na která se vztahuje osvobození uvedené v odstavci 1, se určuje v programech POSEI, pokud je odůvodněná potřeba dovozu, přičemž se přihlíží k vývoji místní produkce. Tato zvířata jsou určena především producentům, kteří chovají alespoň 50 % zvířat na výkrm místního původu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, které stanoví podmínky pro osvobození od dovozního cla. Tyto podmínky zohlední místní zvláštnosti odvětví skotu a odvětví navazujících.
3. V případě použití článku 52 a čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 může Portugalsko snížit vnitrostátní strop pro platby pro skopové a kozí maso a práva na prémie na krávy bez tržní produkce mléka. V tomto případě přijme Komise prováděcí akty týkající se převedení odpovídající částky ze stropů stanovených podle článku 52 a čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 na finanční dotaci uvedenou v čl. 30 odst. 2 druhé odrážce tohoto nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 28
Státní podpora pěstování tabáku
Španělsko je oprávněno poskytovat podporu pěstování tabáku na Kanárských ostrovech. Poskytování této podpory nesmí vést k diskriminaci mezi producenty na souostroví.
Podpora nesmí přesáhnout 2 980,62 EUR za tunu. Doplňková podpora se vyplácí nejvýše na 10 tun ročně.
Článek 29
Osvobození tabáku od cla
1. Žádné clo se neuplatňuje na přímý dovoz surového nebo polozpracovaného tabáku na Kanárské ostrovy:
a)
kódu KN 2401 a
b)
těchto položek:
-
2401 10 neodřapíkovaný tabák,
-
2401 20 částečně nebo úplně odřapíkovaný tabák,
-
ex 2401 20 vnější pláště doutníků upravené na podložkách, ve svitcích, určené k výrobě tabákových výrobků,
-
2401 30 tabákový odpad,
-
ex 2402 10 nedokončené doutníky bez prvního obalu,
-
ex 2403 10 řezaný tabák (konečná směs tabáku pro výrobu cigaret, doutníčků a doutníků),
-
ex 2403 91 homogenizovaný nebo rekonstituovaný tabák, též ve formě listů nebo částí parenchymu,
-
ex 2403 99 pórovitý tabák.
Osvobození stanovené v prvním pododstavci se přiznává na základě osvědčení uvedených v článku 12.
Toto osvobození se použije na produkty uvedené v prvním pododstavci, jež jsou určeny ke zpracování na Kanárských ostrovech na tabákové výrobky určené ke kouření v rámci limitu ročního množství dovozu 20 000 tun ekvivalentu surového odřapíkovaného tabáku.
2. Komise přijme prováděcí akty stanovující opatření nezbytná k provedení odstavce 1, a zejména pravidla pro osvobození od dovozního cla u dovozu tabáku na Kanárské ostrovy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
KAPITOLA VI
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 30
Finanční prostředky
1. Opatření stanovená v tomto nařízení jsou intervencemi zaměřenými na stabilizaci zemědělských trhů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (14), s výjimkou opatření stanovených v:
a)
článku 22 a
b)
článku 24, od data používání víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
2. Na každé finanční období financuje Unie opatření stanovená v kapitolách III a IV až do výše roční částky, jež se rovná:
-
:
pro francouzské zámořské departementy
:
278,41 milionu EUR,
-
:
pro Azory a Madeiru
:
106,21 milionu EUR,
-
:
pro Kanárské ostrovy:
:
268,42 milionu EUR.
3. Částky přidělené na každé finanční období na financování opatření stanovených v kapitole III nesmí překračovat tyto částky:
-
:
pro francouzské zámořské departementy
:
26,9 milionu EUR,
-
:
pro Azory a Madeiru
:
21,2 milionu EUR,
-
:
pro Kanárské ostrovy
:
72,7 milionu EUR.
Komise přijme prováděcí akty stanovující požadavky, v souladu s nimiž mohou členské státy měnit určení prostředků přidělených každý rok na různé produkty, u nichž se využívá zvláštní režim zásobování. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o stanovení podmínek pro určení maximální roční částky, již lze rozumně a přiměřeně přidělit na opatření týkající se financování studií, demonstračních projektů, vzdělávání a školení a opatření technické pomoci.
5. Na rozpočtový rok 2013 poskytne Unie dodatečné finanční prostředky pro odvětví pěstování banánů v nejvzdálenějších regionech do následující maximální výše:
-
:
pro francouzské zámořské departementy
:
18,52 milionu EUR,
-
:
pro Azory a Madeiru
:
1,24 milionu EUR,
-
:
pro Kanárské ostrovy
:
20,24 milionu EUR.
KAPITOLA VII
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Vnitrostátní opatření
Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby bylo zajištěno dodržování tohoto nařízení, zejména pokud jde o kontroly a správní sankce, a uvědomí o nich Komisi.
Článek 32
Sdělení a zprávy
1. Členské státy sdělí Komisi každoročně do 15. února částky, které jim byly zpřístupněny a které hodlají během následujícího roku vynaložit na provádění předběžného odhadu dodávek a každého opatření ve prospěch místní zemědělské produkce zahrnutého do programů POSEI.
2. Členské státy předloží Komisi každoročně do 30. září zprávu o provádění opatření stanovených v tomto nařízení v předchozím roce.
3. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 a následně každých pět let obecnou zprávu, případně s odpovídajícími návrhy, o dopadu opatření vyplývajících z tohoto nařízení, včetně opatření v odvětví banánů a mléka.
4. Komise do analýz, studií a hodnocení, která provádí v rámci obchodních dohod a společné zemědělské politiky, zahrne zvláštní kapitolu týkající se oblastí, jež představují zvláštní zájem pro nejvzdálenější regiony.
Článek 33
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená ve druhém pododstavci čl. 12 odst. 2, ve třetím pododstavci čl. 19 odst. 4, v čl. 21 odst. 3, v prvním pododstavci čl. 26 odst. 4, v druhém pododstavci čl. 27 odst. 2 a v čl. 30 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 21. března 2013. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Přenesení pravomoci uvedené ve druhém pododstavci čl. 12 odst. 2, ve třetím pododstavci čl. 19 odst. 4, v čl. 21 odst. 3, v prvním pododstavci čl. 26 odst. 4, v druhém pododstavci čl. 27 odst. 2 a v čl. 30 odst. 4 může být kdykoliv zrušeno Evropským parlamentem nebo Radou. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle ustanovení ve druhém pododstavci čl. 12 odst. 2, ve třetím pododstavci čl. 19 odst. 4, v čl. 21 odst. 3, v prvním pododstavci čl. 26 odst. 4, v druhém pododstavci čl. 27 odst. 2 a v čl. 30 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom,, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 34
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Řídící výbor pro přímé platby zřízený článkem 141 nařízení (ES) č. 73/2009, s výjimkou provádění článku 24 tohoto nařízení, při němž je Komisi nápomocen Stálý rostlinolékařský výbor zřízený rozhodnutím Rady 76/894/EHS (15). Tyto výbory jsou výbory ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2 Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 35
Přezkum
Komise do konce roku 2013 tato ujednání přezkoumá s ohledem na jejich celkovou účinnost a nový rámec společné zemědělské politiky a v případě potřeby předloží vhodné návrhy na revizi režimu POSEI.
Článek 36
Zrušení
Nařízení (ES) č. 247/2006 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 37
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. března 2013.
32013R0228
L 078/23
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
13.03.2013.
UREDBA (EU) br. 228/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 13. ožujka 2013.
o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 247/2006
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvi stavak njegovog članka 42., članak 43. stavak 2. i članak 349.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostave nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Uredbom Vijeća (EZ) br. 247/2006 (3) uspostavljene su posebne mjere u poljoprivrednom sektoru za otklanjanje poteškoća uzrokovanih specifičnim okolnostima s kojima se suočavaju najudaljenije regije Unije kako je navedeno u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”). Te su se mjere provodile putem programa potpore za svaku regiju koji predstavljaju ključno sredstvo opskrbe takvih regija poljoprivrednim proizvodima. S obzirom na potrebu za ažuriranjem postojećih mjera, što je proizašlo i iz stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, potrebno je staviti izvan snage Uredbu (EZ) br. 247/2006 i zamijeniti je novom uredbom.
(2)
Potrebno je odrediti temeljne ciljeve u čijem će postizanju pomoći sustav za poticanje najudaljenijih regija Unije.
(3)
Također je potrebno odrediti sadržaj Programa mogućnosti koji se posebno odnose na udaljenost i izoliranost („programi POSEI”), koje bi u skladu s načelom supsidijarnosti na najprimjerenijoj zemljopisnoj razini trebale uspostaviti dotične države članice i koje bi te države članice trebale dostaviti Komisiji na odobrenje.
(4)
Radi učinkovitijeg postizanja ciljeva sustava za poticanje najudaljenijih regija Unije, programi POSEI trebali bi uključivati mjere kojima se osigurava opskrba poljoprivrednim proizvodima i očuvanje i razvoj lokalne poljoprivredne proizvodnje. Potrebno je uskladiti razinu planiranja programa za dotične regije te sustavno primjenjivati politiku partnerstva između Komisije i država članica.
(5)
U skladu s načelom supsidijarnosti i s ciljem osiguranja fleksibilnosti, dva načela koja čine temelj programskog pristupa usvojenog za sustav poticanja najudaljenijih regija Unije, tijela koja je država članica imenovala mogu predlagati izmjene programa kako bi ga prilagodila stvarnoj situaciji u najudaljenijim regijama. Stoga tim tijelima treba omogućiti izmjene programa POSEI u skladu s načelom administrativnog pojednostavljenja, pod uvjetom da na taj način ne ugroze učinkovitost programa POSEI i odgovarajuća financijska sredstva koja su im dodijeljena. U skladu s ovim pristupom treba prilagoditi i postupak izmjene programa kako bi odražavao stupanj važnosti svake vrste izmjene.
(6)
Kako bi se osigurala opskrba najudaljenijih regija osnovnim poljoprivrednim proizvodima i kako bi se nadoknadili dodatni troškovi uzrokovani njihovom iznimnom udaljenosti, prikladno je uvesti poseban režim opskrbe. Poseban zemljopisni položaj najudaljenijih regija zapravo za posljedicu ima dodatne troškove prijevoza za dostavu proizvoda koji su prijeko potrebni za prehranu ljudi, za preradu ili su važni kao poljoprivredni inputi. Osim toga, drugi objektivni čimbenici povezani s iznimnom udaljenosti tih regija, a posebno njihova izoliranost i male površine, uzrokuju dodatna ograničenja gospodarskim subjektima i proizvođačima u najudaljenijim regijama koja ozbiljno ograničavaju njihove djelatnosti. Ta se ograničenja mogu umanjiti snižavanjem cijena tih osnovnih proizvoda. Međutim, poseban režim opskrbe ni u kojem slučaju ne bi smio naškoditi lokalnim proizvodima i njihovom razvoju.
(7)
U tu svrhu, bez obzira na članak 28. Ugovora, uvoz određenih poljoprivrednih proizvoda iz trećih zemalja treba osloboditi od uvoznih carina koje se na njih primjenjuju. Kako bi se uzelo u obzir njihovo podrijetlo i carinsko postupanje koji im je dodijeljeno na temelju prava Unije proizvode koji su ušli u carinsko područje Unije u okviru aranžmana vezanih uz unutarnju proizvodnju ili carinsko skladištenje treba smatrati izravnim uvozom radi dodjele povlastica iz posebnih režima opskrbe.
(8)
Kako bi se na učinkovit način postigao cilj sniženja cijena u najudaljenijim regijama, ublažili dodatni troškovi uzrokovani njihovom iznimnom udaljenosti, potrebno je dodijeliti potporu za opskrbu najudaljenijih regija proizvodima Unije. Kod takvih potpora treba voditi računa o dodatnom trošku prijevoza do tih regija i trošku izvoza u treće zemlje te, u slučaju poljoprivrednih inputa i proizvoda namijenjenih za preradu, o dodatnim troškovima povezanim s njihovom iznimnom udaljenosti, a posebno s njihovom izoliranosti i malim površinama, nepovoljnom topografijom i klimom te činjenicom da se radi o raspršenim otocima.
(9)
Potpora tradicionalnim sektorima potrebna je tim više što im omogućuje da ostanu konkurentni na tržištu Unije s obzirom na konkurenciju iz trećih zemalja. Međutim, pri izradi svojih programa države članice trebaju, koliko je to moguće, također osigurati raznolikost poljoprivrednih djelatnosti u najudaljenijim regijama.
(10)
Kako bi se izbjegle spekulacije koje bi štetile krajnjim korisnicima u najudaljenijim regijama, važno je navesti da se posebni režimi opskrbe smiju primjenjivati samo na proizvode pouzdane, primjerene i tržišne kvalitete.
(11)
Treba uspostaviti pravila u vezi s djelovanjem tog sustava, a posebno ona koja se odnose na izradu registra subjekata i sustava potvrda temeljenih na dozvolama iz članaka 130. i 161. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (4).
(12)
S obzirom na zahtjeve u vezi s nadzorom transakcija na koje se primjenjuju povlastice iz posebnih režima opskrbe, potrebno je provoditi administrativne provjere u vezi s dotičnim proizvodima u vrijeme njihovog uvoza ili ulaska u najudaljenije regije kao i u vrijeme njihovog izvoza ili otpremanja iz njih. Pored toga, kako bi se postigli ciljevi režima, gospodarske prednosti tih posebnih režima opskrbe trebale bi se odražavati u troškovima proizvodnje i sniziti cijene sve do razine krajnjeg korisnika. Te bi se prednosti stoga trebale dodjeljivati samo pod uvjetom da se one doista prenose te bi trebalo provoditi odgovarajuće provjere.
(13)
Budući da su količine obuhvaćene posebnim režimima opskrbe ograničene na potrebe opskrbe najudaljenijih regija, takvi režimi ne bi trebali narušavati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ni gospodarske prednosti posebnih režima opskrbe ne bi trebale dovoditi do preusmjeravanja trgovanja dotičnim proizvodima. Stoga treba zabraniti otpremanje ili izvoz tih proizvoda iz najudaljenijih regija. Međutim, otpremanje ili izvoz tih proizvoda treba odobriti u slučaju povrata financijske povlastice proizašle iz posebnih režima opskrbe.
(14)
U pogledu prerađenih proizvoda, treba odobriti trgovanje između najudaljenijih regija kako bi se omogućila trgovina između tih regija. Također treba voditi računa o trgovinskim tokovima u najudaljenijim regijama u okviru regionalne trgovine i o tradicionalnom izvozu i otpremanju iz tih regija u ostale dijelove Unije ili treće zemlje te odobriti izvoz prerađenih proizvoda koji odgovara tradicionalnim trgovinskim tokovima za sve te regije. Zbog jasnoće treba odrediti referentno razdoblje za određivanje tradicionalno izvezenih ili otpremljenih količina.
(15)
Treba poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se omogućilo potrebno restrukturiranje sektora prerade šećera na Azorima. Kod tih mjera treba uzeti u obzir činjenicu da je potrebno osigurati određenu razinu proizvodnje i prerade kako bi sektor šećera na Azorima bio održiv. Imajući to u vidu, Azorima treba iznimno, u ograničenom razdoblju od pet godina, dopustiti otpremanje u ostale dijelove Unije količina šećera koje premašuju tradicionalne tokove, pod uvjetom postupnog smanjivanja najviših godišnjih količina. Budući da će količine koje se smiju dalje otpremati biti razmjerne i ograničene na količine koje su nužno potrebne kako bi se osigurala održivost lokalne proizvodnje i prerade šećera, takvo privremeno otpremanje šećera s Azora neće nepovoljno utjecati na unutarnje tržište Unije.
(16)
U vezi šećera izvan kvote koji se dostavlja Azorima, Madeiri i Kanarskim otocima nastavit će se primjenjivati sustav oslobođenja od uvoznih carina. Azorima posebno treba odobriti oslobođenje od uvoznih carina na sirovi šećer od šećerne trske u granicama predviđene opskrbne bilance.
(17)
Do sada su se Kanarski otoci u okviru posebnih režima opskrbe opskrbljivali obranim mlijekom u prahu obuhvaćenim oznakom KN 1901 90 99 (obrano mlijeko u prahu koje sadrži biljne masti) za industrijsku preradu. Treba odobriti nastavak opskrbe tim proizvodom, koji je postao tradicionalan dio lokalne prehrane.
(18)
Budući da riža predstavlja glavni proizvod prehrane stanovništva otoka Réunion, da je industrija za preradu i poliranje riže na otoku Réunion uspostavljena dugi niz godina te da Réunion ne proizvodi dovoljne količine za zadovoljenje lokalnih potreba, uvoz tog proizvoda na otok i dalje treba biti oslobođen svih oblika uvoznih poreza.
(19)
Politika Unije za pomoć lokalnoj proizvodnji u najudaljenijim regijama obuhvaćala je mnoštvo različitih proizvoda i mjera za njihovu proizvodnju, stavljanje na tržište ili preradu. Te su se mjere pokazale učinkovitima i osigurale su očuvanje i razvoj poljoprivrede. Unija treba nastaviti podupirati proizvodnju tih proizvoda, koje su ključni čimbenik u osiguranju ekološke, socijalne i gospodarske ravnoteže najudaljenijih regija. Iskustvo je pokazalo da, kao i u slučaju politike ruralnog razvoja, blisko partnerstvo s lokalnim tijelima može pomoći u usmjerenijem rješavanju pojedinih problema koji pogađaju dotične regije. Stoga treba nastaviti podupirati lokalnu proizvodnju putem programa POSEI.
(20)
Kako bi se poduprlo stavljanje na tržište proizvoda iz najudaljenijih regija, potrebno je uvesti potporu za pomoć u komercijalizaciji tih proizvoda izvan regije u kojoj su proizvedeni, vodeći računa o visokim dodatnim troškovima s kojima su ti proizvodi suočeni zbog njihove udaljenosti od potrošačkih tržišta i zbog potrebe dvostrukog skladištenja, čimbenika koji za posljedicu imaju značajno nepovoljniji položaj najudaljenijih regija u odnosu na konkurenciju te utječu na njihovu sposobnost natjecanja na unutarnjem tržištu. Zbog tih je čimbenika opravdana potreba za revizijom programa POSEI u bližoj budućnosti.
(21)
Potrebno je utvrditi minimalne elemente koji trebaju biti osigurani u okviru programa POSEI kako bi se uspostavile mjere potpore lokalnoj poljoprivrednoj proizvodnji, a posebno opis lokacije, preložene strategije, ciljeva i mjera. Također treba navesti načela na kojima se temelji sukladnost tih mjera s drugim politikama Unije kako bi se izbjegla bilo kakva neusklađenost ili preklapanja potpore.
(22)
Za potrebe primjene ove Uredbe, trebalo bi biti moguće da programi POSEI sadrže mjere za financiranje studija, demonstracijskih projekata, osposobljavanja i tehničke pomoći.
(23)
Poljoprivrednike u najudaljenijim regijama treba poticati da nastave nuditi visokokvalitetne proizvode i da daju prioritet njihovom stavljanju na tržište. U tu svrhu može biti korisno upotrebljavati logotip uveden u ovoj Uredbi i druge oblike ovjeravanja kvalitete koje je uvela Unija.
(24)
Neka poljoprivredna gospodarstva ili prerađivačka i prodajna poduzeća u najudaljenijim regijama imaju ozbiljne strukturne nedostatke i suočena su s posebnim teškoćama. Stoga članak 26. stavak 2. i članak 28. stavak 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (5) predviđaju povoljnije stope potpore za određene vrste ulaganja u najudaljenije regije.
(25)
Člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 najudaljenije regije izuzimaju se od ograničenja dodjele potpore za šumarstvo predviđenog u toj Uredbi.
(26)
Uredbom (EZ) br. 1698/2005 utvrđeni su najviši godišnji iznosi raspoloživi za agroekološka plaćanja. Kako bi se uzela u obzir posebna okolišna situacija nekih vrlo osjetljivih površina pašnjaka na Azorima i očuvanje krajolika, biološke raznolikosti i tradicionalnih obilježja poljoprivrednog zemljišta, a posebno površina pod terasnim uzgojem na Madeiri i Kanarskim otocima, kao i očuvanje suhozida u najudaljenijim regijama, u slučaju određenih posebnih mjera treba predvidjeti mogućnost povišenja tih iznosa do dvostrukih iznosa.
(27)
Može se odobriti odstupanje od dosljedne politike Komisije o neodobravanju državnih operativnih potpora za proizvodnju, preradu i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda obuhvaćenih Prilogom I. Ugovoru kako bi se ublažila posebna ograničenja za poljoprivrednu djelatnost u najudaljenijim regijama koja su povezana s njihovom iznimnom udaljenosti, posebno njihovom izoliranosti, otočnim položajem, malim površinama, brdovitim terenom i klimom te njihovom gospodarskom ovisnosti o malom broju proizvoda. Poljoprivredna proizvodnja ima ključnu ulogu u revitalizaciji ruralnih područja i poticanju ljudi na ostanak u tim područjima, a najudaljenija ruralna područja posebno su pogođena starenjem populacije, malom gustoćom naseljenosti i, u nekim slučajevima, depopulacijom.
(28)
Na zdravstveno stanje bilja poljoprivrednih kultura u najudaljenijim regijama utječu posebni problemi kao što je dolazak parazita povezan s povećanom količinom uvoza, klimom i neodgovarajućim mjerama kontrole koje su se prethodno tamo primjenjivale. Stoga treba provoditi programe za suzbijanje štetnih organizama, uključujući primjenom održivih i ekološki prihvatljivih organskih metoda. Trebalo bi odrediti financijski doprinos Unije za provedbu takvih programa, uzimajući u obzir činjenicu da je u okviru višegodišnjeg financijskog okvira predviđeno da se, s učinkom od 2014., financiranje tih programa svrsta pod drugu proračunsku stavku.
(29)
Očuvanje vinograda kao najraširenije vrste uzgoja u regijama Madeira i Kanarski otoci i vrlo važne vrste na Azorima predstavlja gospodarski, socijalni i ekološki imperativ. Kako bi se pomoglo potaknuti proizvodnju, u tim se regijama ne bi trebale primjenjivati premije za konačno napuštanje proizvodnje, tržišni mehanizmi i, u slučaju Kanarskih otoka, sustav prava na sadnju predviđeni u Uredbi (EZ) br. 1234/2007. Unatoč tomu, na Kanarskim otocima treba omogućiti primjenu mjera krizne destilacije u slučaju posebnog poremećaja na tržištu uzrokovanog problemima u pogledu kakvoće. Slično tome, zbog tehničkih i socioekonomskih poteškoća nije u zadanim rokovima izvedena cjelovita prenamjena površina u regijama Madeira i Azori, koje su zasađene hibridnim vrstama vinove loze zabranjenim Uredbom (EZ) br. 1234/2007. Vino koje se proizvodi iz takvih vinograda namijenjeno je isključivo za tradicionalnu lokalnu potrošnju.
(30)
Na Azorima još nije dovršeno restrukturiranje sektora mlijeka. Kako bi se uzela u obzir značajna ovisnost Azora o proizvodnji mlijeka, u kombinaciji s ostalim ograničenjima povezanim s njihovom iznimnom udaljenosti i nedostatkom profitabilnih alternativnih linija proizvodnje, trebalo bi zadržati odstupanje od određenih odredaba Uredbe (EZ) br. 1234/2007 u vezi s pristojbama za prekoračene količine mlijeka i mliječnih proizvoda.
(31)
S obzirom na nezamjenjivost proizvodnje mlijeka na Azorima, gdje ona predstavlja jednog od glavnih pokretača gospodarstva, socijalne stabilnosti, kvalitete okoliša i iskorištenosti površina, programi POSEI najbolji su instrumenti za donošenje svih mjera potrebnih za očuvanje te proizvodnje.
(32)
Potpora za proizvodnju kravljeg mlijeka na Madeiri i na otoku Réunion nije bila dovoljna za očuvanje ravnoteže između domaće i vanjske opskrbe, ponajprije zbog ozbiljnih strukturalnih poteškoća koje utječu na taj sektor i poteškoća tog sektora u prilagodbi novim gospodarskim okruženjima. Stoga bi trebalo nastaviti odobravati proizvodnju UHT mlijeka rekonstituiranog iz mlijeka u prahu podrijetlom iz Unije kako bi se u potpunijem opsegu zadovoljila lokalna potrošnja, pod uvjetom da to ne predstavlja prepreku prikupljanju i stavljanju na tržište svog lokalno proizvedenog mlijeka i da ne ometa nastojanja oko poticanja širenja lokalne proizvodnje. Radi točnog informiranja potrošača, treba uvesti obvezu naznačivanja na prodajnoj oznaci metode kojom je UHT mlijeko rekonstituirano upotrebom mlijeka u prahu. Ova bi se odredba trebala primjenjivati i na Martiniqueu, Francuskoj Gvajani i Guadeloupeu, ako Francuska takav zahtjev podnese uz navođenje želje lokalnih dionika da budu obuhvaćeni tom odredbom i njihove sposobnosti razvijanja sektora mlijeka.
(33)
Potreba očuvanja lokalne proizvodnje mlijeka putem poticaja opravdava neprimjenjivanje Uredbe (EZ) br. 1234/2007 u francuskim prekomorskim departmanima i na Madeiri. Primjena tog izuzeća na Madeiru trebala bi biti podložna ograničenju na 4 000 tona.
(34)
Trebalo bi poticati trgovanje među najudaljenijim regijama radi ispunjenja lokalnih potrošačkih potreba. Trebalo bi poticati izvoz proizvodnih viškova iz svake od najudaljenijih regija - na primjer, izvoz mlijeka, govedine i mlađih muških životinja vrste goveda s Azora - u najudaljenije regije u kojima postoje manjkovi, s ciljem jačanja trgovine, pri čemu istodobno treba izbjegavati nanošenje štete rastu lokalne proizvodnje. Također bi trebalo zajamčiti uvjete potrebne za pošteno i pravedno odvijanje trgovine.
(35)
Trebalo bi podupirati i tradicionalno stočarstvo. Kako bi se zadovoljile lokalne potrošačke potrebe francuskih prekomorskih departmana i Madeire, trebalo bi odobriti bescarinski uvoz muških životinja vrste goveda namijenjenih za tov iz trećih zemalja, podložno određenim uvjetima i do određene najviše godišnje granice.
(36)
Trebalo bi produljiti mogućnost uvedenu Uredbom Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike (6) prema kojoj Portugal može prenijeti prava na premiju za krave dojilje s kopnenog područja na Azore te bi taj instrument trebalo prilagoditi s obzirom na programe potpore za najudaljenije regije.
(37)
Proizvodnja duhana od povijesne je važnosti na Kanarskim otocima. S gospodarskog gledišta, priprema duhana i dalje je jedna od glavnih industrijskih djelatnosti u toj regiji. U socijalnom smislu, uzgoj duhana izrazito je radno intenzivna aktivnost i njime se bave mala poljoprivredna gospodarstva. Međutim, budući da ta kultura nije dovoljno profitabilna, postoji opasnost od njezinog izumiranja. Duhan se trenutačno uzgaja samo na maloj površini otoka La Palma i to za proizvodnju cigara manjeg opsega. Stoga bi Španjolskoj trebalo dopustiti da, pored potpore Unije, nastavi dodjeljivati potporu kako bi se ta tradicionalna kultura mogla očuvati s ciljem podupiranja s njom povezanih obrta. Osim toga, kako bi se očuvala proizvodnja duhanskih proizvoda, uvoz sirovog i poluobrađenog duhana na Kanarske otoke trebao bi i dalje biti oslobođen uvozne carine, do godišnje granice od 20 000 tona ekvivalenta ižiljenog sirovog duhana.
(38)
Provedba ove Uredbe ne bi trebala ugroziti razinu posebne potpore koju su najudaljenije regije dosad primale. Državama članicama trebali bi biti na raspolaganju iznosi u visini potpore koju je Unije već dodijelila na temelju Uredbe (EZ) br. 247/2006 kako bi mogle provoditi odgovarajuće mjere.
(39)
S obzirom na moguće učinke koje bi na najudaljenije regije mogli imati pregovori oko budućih trgovinskih sporazuma i izmjene zajedničke poljoprivredne politike, posebno treba voditi računa o posebnim karakteristikama tih regija u kontekstu analiza, studija i ocjena koje se provode u vezi s tim pregovorima i izmjenama.
(40)
Od 2006. su se u nekim najudaljenijim regijama povećale potrebe za osnovnim proizvodima, posebno na Azorima i u francuskim prekomorskim departmanima, zbog rastuće stočne populacije i demografskih pritisaka. Stoga bi trebalo povećati proračunski udio koji države članice smiju koristiti za posebne režime opskrbe za dotične regije.
(41)
Socioekonomsko tkivo najudaljenijih regija i dalje je vrlo krhko i u nekim od tih regija često u velikoj mjeri ovisi o sektoru banana, koje jasno pati zbog manjka konkurentnosti i poteškoća u reagiranju na promjenjive tržišne uvjete. Stoga bi proračunska sredstva koja su u okviru programa POSEI dodijeljena sektoru banana trebalo jednokratno povisiti za ograničeni iznos, koji će se proizvođačima banana isplatiti tijekom financijske godine 2013.
(42)
Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje režima uspostavljenog ovom Uredbom, na Komisiju bi trebalo prenijeti ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora, u pogledu dopuna ili izmjena određenih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni. Posebno je važno da Komisija obavi odgovarajuća savjetovanja tijekom pripremnog dijela posla, također i na stručnoj razini. Komisija bi prilikom pripreme i sastavljanja prenijetih akata trebala osigurati istovremeni, pravovremeni i odgovarajući prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
(43)
Kako bi se u državama članicama osigurali jednaki uvjeti za provedbu programa POSEI i kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje ili diskriminacija subjekata, provedbene bi ovlasti trebalo prenijeti na Komisiju. Te bi ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (7).
(44)
Kako bi se omogućila brza primjena predviđenih mjera, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE 1.
PREDMET I CILJEVI
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju posebne mjere za poljoprivredu radi ublažavanja poteškoća s kojima su zbog iznimne udaljenosti, konkretno, udaljenosti, izoliranosti, malih površina, terena, teške klime i gospodarske ovisnosti o ograničenom broju proizvoda suočene regije Unije iz članka 349. Ugovora („najudaljenije regije”).
Članak 2.
Ciljevi
1. Posebne mjere iz članka 1. pomažu u postizanju sljedećih ciljeva:
(a)
zajamčena opskrba najudaljenijih regija proizvodima koji su prijeko potrebni za prehranu ljudi ili za preradu i kao poljoprivredni inputi, ublažavanjem dodatnih troškova koji nastaju zbog njihove iznimne udaljenosti, bez ugrožavanja lokalne proizvodnje i njezinog rasta;
(b)
osiguranje dugoročne opstojnosti i razvoja u sektorima stočnog fonda i raznolikosti kultura u najudaljenijim regijama, uključujući proizvodnju, preradu i prodaju lokalnih proizvoda;
(c)
nastavak razvoja i jačanje konkurentnosti tradicionalnih poljoprivrednih djelatnosti u najudaljenijim regijama, uključujući proizvodnju, preradu i stavljanje na tržište lokalnih kultura i proizvoda.
2. Ciljevi određeni u stavku 1. ostvaruju se putem mjera iz poglavlja III., IV. i V.
POGLAVLJE II.
PROGRAMI POSEI
Članak 3.
Uspostava programa POSEI
1. Mjere predviđene u članku 1. utvrđuju se za svaku najudaljeniju regiju u Programu za rješavanje problema koji se posebno odnose na udaljenost i otočni položaj (POSEI) („program POSEI”), koji obuhvaća:
(a)
posebne režime opskrbe, kako je predviđeno u poglavlju III.; i
(b)
posebne mjere za pomoć lokalnoj poljoprivrednoj proizvodnji, kako je predviđeno u poglavlju IV.
2. Program POSEI uspostavlja se na zemljopisnoj razini koju dotična država članica smatra najprimjerenijom. Pripremaju ga nadležna tijela koja ta država članica imenuje, i koja će ga, nakon savjetovanja s nadležnim tijelima i organizacijama na odgovarajućoj regionalnoj razini, dostaviti Komisiji na odobrenje u skladu s člankom 6.
3. Svaka država članica može za svoje najudaljenije regije dostaviti samo jedan program POSEI.
Članak 4.
Usklađenost i dosljednost
1. Mjere koje se poduzimaju u okviru programa POSEI u skladu su s pravom Unije. Te su mjere usklađene s ostalim politikama Unije i s mjerama koje se provode u skladu s tim politikama.
2. Osigurava se dosljednost mjera poduzetih u okviru programa POSEI s mjerama koje se provode na temelju drugih instrumenata zajedničke poljoprivredne politike, a posebno zajedničkih tržišnih organizacija, ruralnog razvoja, kakvoće proizvoda, dobrobiti životinja i zaštite okoliša.
Posebno se ni jedna mjera iz ove Uredbe ne financira kao:
(a)
dodatna potpora za programe premija ili programe potpora u okviru zajedničke organizacije tržišta, osim u iznimnim slučajevima opravdanim na temelju objektivnih kriterija;
(b)
potpora za istraživačke projekte, mjere za potporu istraživačkim projektima ili mjere koje ispunjavaju uvjete za financiranje Unije na temelju Odluke Vijeća 2009/470/EZ od 25. svibnja 2009. o troškovima u području veterinarstva (8);
(c)
potpora za mjere obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1698/2005.
Članak 5.
Sadržaj programa POSEI
Svaki program POSEI sastoji se od:
(a)
plana provedbe mjera i okvirnog godišnjeg plana ukupnog financiranja u kojem su naznačena sredstva koja se moraju upotrijebiti;
(b)
dokaza usklađenosti i dosljednosti različitih mjera iz okvira programa i njihove usklađenosti i dosljednosti s kriterijima i kvantitativnim pokazateljima koji će se koristiti za nadzor i ocjenu;
(c)
koraka koji se poduzimaju kako bi se osigurala učinkovita i primjerena provedba programa, uključujući aranžmane vezane za obavješćivanje javnosti, nadzor i ocjenu, i utvrđenog skupa kvantificiranih pokazatelja za primjenu u ocjeni programa;
(d)
imenovanja nadležnih tijela i tijela odgovornih za provedbu programa, i imenovanja tijela ili povezanih tijela i socijalnih i gospodarskih partnera na odgovarajućim razinama te rezultata obavljenih savjetovanja.
Članak 6.
Odobrenje i izmjene programa POSEI
1. Programi POSEI uspostavljeni su Uredbom (EZ) br. 247/2006 i financiraju se u okviru financijske alokacije navedene u članku 30. stavcima 2. i 3.
Svaki se program sastoji od predviđene opskrbne bilance te su u njemu navedeni proizvodi, njihove količine i iznosi potpore za opskrbu iz Unije, zajedno s nacrtom programa potpore za lokalnu proizvodnju.
2. Ovisno o godišnjoj ocjeni provedbe mjera uključenih u programe POSEI, države članice mogu, nakon savjetovanja s dotičnim socijalnim i gospodarskim partnerima, Komisiji podnijeti valjano potkrijepljene prijedloge izmjena tih mjera u okviru financijskih alokacija iz članka 30. stavaka 2. i 3., kako bi se one bolje uskladile s potrebama najudaljenijih regija i predloženom strategijom. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju postupci za ocjenu usklađenosti predloženih izmjena s pravom Unije i za donošenje odluke o odobravanju ili neodobravanju tih izmjena. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
3. Pri postupcima utvrđenim u provedbenim aktima iz stavka 2. mogu se uzeti u obzir sljedeći elementi: važnost izmjena koje države članice predlažu u vezi s uvođenjem novih mjera, jesu li izmjene proračunskih sredstava dodijeljenih za te mjere značajne, promjene u količinama i razini potpore za proizvode u predviđenim opskrbnim bilancama i sve izmjene oznaka i opisa utvrđenih u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (9).
4. U provedbenim aktima iz stavka 2. za svaki se postupak utvrđuje i učestalost kojom se moraju podnositi zahtjeve za izmjenama, kao i vremenski okviri u kojima se odobrene izmjene moraju provesti.
Članak 7.
Izmjene u vezi s financijskim alokacijama
Do 22. travnja 2013. države članice dostavljaju Komisiji nacrte izmjena svojih programa POSEI kojima se uvažavaju promjene uvedene člankom 30. stavkom 5.
Te se izmjene počinju primjenjivati mjesec dana od njihovog predlaganja ako tijekom toga razdoblja Komisija ne dostavi nikakve primjedbe.
Nadležna tijela isplaćuju potporu iz članka 30. stavka 5. najkasnije 30. lipnja 2013.
Članak 8.
Praćenje i daljnji postupci
Države članice vrše provjere putem administrativnih provjera i kontrola na licu mjesta. Komisija donosi provedbene akte u vezi s minimalnim karakteristikama provjera koje provode države članice.
Kako bi osigurala učinkovit nadzor provedbe programa, Komisija donosi i provedbene akte u vezi s postupcima i fizičkim i financijskim pokazateljima.
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
POGLAVLJE III.
POSEBNI REŽIMI OPSKRBE
Članak 9.
Predviđena opskrbna bilanca
1. Uspostavljaju se posebni režimi opskrbe za poljoprivredne proizvode navedene u Prilogu I. Ugovoru koji su u najudaljenijim regijama prijeko potrebni za prehranu ljudi, za proizvodnju drugih proizvoda ili kao poljoprivredni inputi.
2. Dotična država članica uspostavlja predviđenu opskrbnu bilancu na zemljopisnoj razini koju smatra najprikladnijom kako bi se količinski odredile godišnje potrebe za opskrbom u svakoj najudaljenijoj regiji u pogledu poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. Ugovoru.
Posebna opskrbna bilanca može se izraditi za potrebe trgovačkih društava koja pakiraju i prerađuju proizvode namijenjene lokalnom tržištu, za tradicionalno slanje u ostale dijelove Unije ili za izvoz u okviru regionalne trgovine u skladu s člankom 14. stavkom 3. ili u okviru tradicionalnih trgovinskih tokova.
Članak 10.
Funkcioniranje posebnih režima opskrbe
1. U okviru količina određenih u predviđenoj opskrbnoj bilanci, na izravan uvoz proizvoda obuhvaćenih posebnim režimima opskrbe iz trećih zemalja u najudaljenije regije ne primjenjuju se nikakve carine.
Proizvodi koji su ušli u carinsko područje Unije u okviru aranžmana vezanih uz postupke aktivnog oplemenjivanja ili carinsko skladištenje za potrebe ovog poglavlja smatraju se izravnim uvozom iz trećih zemalja.
2. Kako bi se osiguralo pokriće potreba utvrđenih u skladu s člankom 9. stavkom 2. u pogledu cijene i kakvoće, vodeći pritom računa o očuvanju udjela Unije u opskrbi, dodjeljuje se potpora za opskrbu najudaljenijih regija proizvodima iz Unije koji se čuvaju kao javne interventne zalihe ili koji su dostupni na tržištu Unije.
Iznos takve potpore utvrđuje se za svaku vrstu dotičnog proizvoda, vodeći računa o dodatnim troškovima prijevoza do najudaljenijih regija i cijena koje se primjenjuju na izvoz u treće zemlje te, u slučaju proizvoda namijenjenih za preradu ili kao poljoprivredni inputi, ostalim dodatnim troškovima povezanim s iznimnom udaljenosti, a posebno njihovom otočnom naravi i malim površinama.
3. Potpora se ne dodjeljuje za opskrbu proizvodima na koje su se već primijenili posebni režimi opskrbe u drugoj najudaljenijoj regiji.
4. Posebni režimi opskrbe primjenjuju se samo na proizvode pouzdane i primjerene tržišne kvalitete. Za proizvode iz trećih zemalja vrijede jamstva jednaka onima za proizvode koji su proizvedeni u skladu s veterinarskim standardima i standardima biljnog zdravstva Unije.
Članak 11.
Provedba
Pri provedbi posebnih režima opskrbe posebno se vodi računa o sljedećem:
(a)
posebnim potrebama najudaljenijih regija i, u slučaju proizvoda namijenjenih za preradu ili za poljoprivredne inpute, zahtjevima u pogledu kakvoće;
(b)
trgovinskim tokovima s ostalim dijelovima Unije;
(c)
gospodarskom aspektu predložene potpore;
(d)
potrebi da se osigura izostanak destabilizacije i nesmetani razvoj postojeće lokalne proizvodnje.
Članak 12.
Potvrde
1. Oslobođenje od uvoznih carina ili pristup potpori u okviru posebnih režima opskrbe dodjeljuje se po predočenju potvrde.
Potvrde se izdaju samo subjektima upisanima u registar koji vode nadležna tijela.
Dozvole i potvrde nisu prenosive.
2. Nije potrebno jamstvo pri podnošenju zahtjeva za uvozne dozvole, potvrde o oslobođenju ili potvrde o potpori. Međutim, u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osigurala ispravna primjena ove Uredbe, nadležno tijelo može zatražiti polaganje jamstva koje odgovara iznosu pogodnosti iz članka 13. U takvim slučajevima primjenjuje se članak 34. stavci 1., 4., 5., 6., 7. i 8. Uredbe Komisije (EZ) br. 376/2008 od 23. travnja 2008. o utvrđivanju zajedničkih detaljnih pravila za primjenu sustava uvoznih i izvoznih dozvola i potvrda o utvrđivanju unaprijed za poljoprivredne proizvode (10).
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte, u skladu s člankom 33., kojima se utvrđuju uvjeti unosa subjekata u registar i osigurava cjelovito ostvarivanje prava subjekata na sudjelovanje u posebnim režimima opskrbe.
3. Komisija donosi provedbene akte o mjerama potrebnim kako bi se osigurala ujednačena primjena ovog članka od strane država članica, posebno vezano za uvođenje sustava potvrda te obveza koje subjekti preuzimaju u trenutku registracije. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 13.
Učinak pogodnosti
1. Pogodnosti posebnih režima opskrbe koje proizlaze iz oslobođenja od uvozne carine ili dodjele potpore podliježu uvjetu prijenosa učinka gospodarske pogodnosti sve do krajnjeg korisnika koji može biti, ovisno o slučaju, potrošač, u slučaju proizvoda namijenjenih za izravnu potrošnju, krajnji prerađivač ili pakiratelj, u slučaju proizvoda namijenjenih za prerađivačku industriju ili industriju za pakiranje, ili poljoprivrednici, u slučaju proizvoda koji se koriste kao hrana za životinje ili kao poljoprivredni inputi.
Pogodnost iz prvog podstavka jednaka je iznosu oslobođenja od uvozne carine ili iznosu potpore.
2. Kako bi se osigurala ujednačena primjena stavka 1., Komisija donosi provedbene akte u vezi s primjenom pravila navedenih u stavku 1., a posebno u vezi s uvjetima za nadzor prijenosa pogodnosti sve do krajnjeg korisnika koji provode države članice. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 14.
Izvoz u treće zemlje i otpremanje u druge dijelove Unije
1. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju zahtjevi u skladu s kojima se proizvodi obuhvaćeni posebnim režimima opskrbe smiju izvoziti u treće zemlje ili otpremati u druge dijelove Unije, što uključuje plaćanje uvozne carine ili povrat primljene potpore, kako je navedeno u članku 10. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Za izvoz proizvoda obuhvaćenih posebnim režimima opskrbe u treće zemlje nije potrebno predočenje potvrde.
Prvi se podstavak ne primjenjuje na trgovinske tokove između francuskih prekomorskih departmana.
2. Prvi podstavak stavka 1. ne primjenjuje se na proizvode koji su u najudaljenijim regijama prerađeni iz proizvoda na koje su se primijenili posebni režimi opskrbe, a koji se:
(a)
izvoze u treće zemlje ili otpremaju u druge dijelove Unije unutar okvira tradicionalnog izvoza i tradicionalnog otpremanja. Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuju te količine, na temelju otpremanja i prosječnih vrijednosti izvoza, uzimajući kao referentnu vrijednost potvrđene prosječne vrijednosti u tri najbolje godine između 2005. i 2012. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.;
(b)
izvoze u treće zemlje u okviru regionalne trgovine;
(c)
otpremaju između regija Azori, Madeira i Kanarski otoci;
(d)
otpremaju između francuskih prekomorskih departmana.
Za izvoz proizvoda iz točaka (a) i (b) prvog podstavka ne dodjeljuju se izvozne subvencije.
Za izvoz proizvoda iz točaka (a) i (b) prvog podstavka u treće zemlje nije potrebno predočenje potvrde.
3. Za potrebe ovog poglavlja, „regionalna trgovina” tumači se, u slučaju svake najudaljenije regije, kao trgovina s trećim zemljama koje pripadaju istom zemljopisnom području kao i te najudaljenije regije, te sa zemljama s kojima postoje povijesne trgovinske veze. Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuje popis tih zemalja, pri čemu, nakon savjetovanja s dotičnim sektorima, uzima u obzir objektivno opravdane zahtjeve država članica. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
4. Za proizvode isporučene francuskim prekomorskim departmanima, Azorima, Madeiri ili Kanarskim otocima na koje su se primijenili posebni režimi opskrbe i koji se koriste za opskrbu brodova i zrakoplova smatra se da su se konzumirali lokalno.
5. Odstupajući od stavka 2., prvog podstavka, točke (a), sljedeće najveće godišnje količine šećera (oznake KN 1701) smiju se otpremati na godišnjoj osnovi s Azora u ostale dijelove Unije tijekom pet dolje navedenih godina:
-
2011.: 3 000 tona,
-
2012.: 2 500 tona,
-
2013.: 2 000 tona,
-
2014.: 1 500 tona,
-
2015.: 1 000 tona.
6. Postupci prerade koji mogu dovesti do tradicionalnog izvoza ili izvoza u okviru regionalne trgovine ili tradicionalnog otpremanja ispunjavaju, mutatis mutandis, uvjete prerade koji se primjenjuju u okviru aranžmana vezanih uz postupke aktivnog oplemenjivanja ili postupke prerade u okviru carinske kontrole predviđene u odgovarajućem zakonodavstvu Unije, osim svih uobičajenih oblika postupanja.
Članak 15.
Šećer
1. Tijekom razdoblja utvrđenog u članku 204. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, proizvodnja koja ne spada u kvotu iz članka 61. te Uredbe oslobođena je uvoznih carina u granicama iz predviđene opskrbne bilance iz članka 9. ove Uredbe u pogledu:
(a)
šećera koji se dovozi na Madeiru ili Kanarske otoke za potrošnju, u obliku bijelog šećera obuhvaćenog oznakom KN 1701;
(b)
šećera koji se rafinira i konzumira na Azorima u obliku sirovog šećera obuhvaćenog oznakom KN 1701 12 10 (sirovi šećer od šećerne repe).
2. Na Azorima, količine navedene u stavku 1. mogu se dopuniti sirovim šećerom obuhvaćenim oznakom KN 1701 11 10 (sirovi šećer od šećerne trske) za potrebe rafiniranja, u granicama iz predviđene opskrbne bilance.
Pri određivanju potrebe Azora za sirovim šećerom vodi se računa o razvoju lokalne proizvodnje šećerne repe. Količine obuhvaćene opskrbnim režimima određuju se tako da se osigura da ukupna količina rafiniranog šećera na Azorima svake godine ne prelazi 10 000 tona.
Članak 16.
Obrano mlijeko u prahu
Odstupajući od gore navedenog članka 9., Kanarski otoci mogu nastaviti primati pošiljke obranog mlijeka u prahu obuhvaćenog oznakom KN 1901 90 99 (obrano mlijeko u prahu koje sadrži biljne masti) namijenjenog industrijskoj preradi, pridržavajući se ograničenja od 800 tona godišnje. Potpora dodijeljena za opskrbu tog proizvoda iz Unije ne smije prelaziti 210 EUR po toni i uključena je u ograničenje utvrđeno u članku 30. Taj se proizvod koristi samo za lokalnu potrošnju.
Članak 17.
Riža
U francuskom prekomorskog departmanu Réunionu ne naplaćuju se carine na proizvode obuhvaćene oznakama KN 1006 10, 1006 20 i 1006 40 00 koji se uvoze za lokalnu potrošnju.
Članak 18.
Kontrole i sankcije
1. Proizvodi na koje se primjenjuju posebni režimi opskrbe podliježu administrativnim provjerama u trenutku kada se uvezu ili uđu u najudaljenije regije kao i prilikom njihovog izvoza ili otpremanja.
Komisija donosi provedbene akte o minimalnim karakteristikama provjera koje države članice trebaju provoditi. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
2. Osim u slučajevima više sile ili u iznimnim klimatskim uvjetima, ako subjekt iz članka 12. ne ispuni obveze preuzete u skladu s člankom 12., nadležno tijelo, ne dovodeći u pitanje nikakve sankcije predviđene odredbama nacionalnog prava:
(a)
osigurava povrat pogodnosti dodijeljene subjektu;
(b)
privremeno obustavlja ili povlači registraciju subjekta, ovisno o težini neispunjavanja obveze.
3. Osim u slučajevima više sile ili iznimnih klimatskih uvjeta, u slučaju kada subjekti iz članka 12., ne izvrše planirani uvoz ili unos, njihovo pravo podnošenja zahtjeva za dozvole ili potvrde nadležno tijelo privremeno obustavlja na 60 dana od isteka te dozvole ili potvrde. Nakon razdoblja privremene obustave, za izdavanje daljnjih dozvola ili potvrda potrebno je položiti jamstvo jednako iznosu pogodnosti koja se dodjeljuje tijekom razdoblja koje određuje nadležno tijelo.
Nadležno tijelo donosi mjere potrebne za ponovnu upotrebu količina proizvoda koje su postale dostupne kao posljedica neispunjavanja, djelomičnog neispunjavanja ili poništenja izdanih dozvola i potvrda odnosno kao posljedica povrata dodijeljene pogodnosti.
POGLAVLJE IV.
MJERE U KORIST LOKALNIH POLJOPRIVREDNIH PROIZVODA
Članak 19.
Mjere
1. Programi POSEI sastoje se od posebnih mjera namijenjenih promicanju lokalne poljoprivredne proizvodnje u najudaljenijim regijama iz područja primjene glave III. trećeg dijela Ugovora, koje su potrebne kako bi se osigurao nastavak i razvoj lokalne poljoprivredne proizvodnje u svakoj najudaljenijoj regiji.
2. Dijelovi programa koji uključuju mjere za pomoć lokalnoj poljoprivrednoj proizvodnji i koje odgovaraju ciljevima navedenim u članku 2. obuhvaćaju barem sljedeće elemente:
(a)
kvantificiran opis postojećeg stanja dotične poljoprivredne proizvodnje, uzimajući u obzir rezultate dostupnih ocjena te pokazujući nejednakosti, praznine i razvojni potencijal kao i utrošena financijska sredstva te primarne mjere koje su prethodno poduzete;
(b)
opis predložene strategije, odabrane prioritete, njezine kvantificirane opće i operativne ciljeve, i procjenu koja pokazuje očekivani gospodarski, ekološki i socijalni utjecaj, uključujući učinke na zapošljavanje;
(c)
opis predviđenih mjera, a posebno sustava potpore za njihovu provedbu i, prema potrebi, obavijesti o potrebnim studijama, demonstracijskim projektima, izobrazbi ili tehničkoj pomoći povezanoj s pripremom, provedbom ili prilagodbom tih mjera;
(d)
popis potpora koje predstavljaju izravna plaćanja u skladu s člankom 2. točkom (d) Uredbe (EZ) br. 73/2009;
(e)
iznos potpore utvrđen za svaku mjeru i privremeni iznos za svaku aktivnost za postizanje jednog ili više ciljeva programa.
3. Komisija donosi provedbene akte u vezi sa zahtjevima za pružanje potpora opisanih u stavku 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
4. Program može uključivati mjere za potporu proizvodnji, preradi ili prodaji poljoprivrednih proizvoda u najudaljenijim regijama.
Svaka mjera može uključivati različite aktivnosti. Za svaku aktivnost u programu određuju se barem sljedeći elementi:
(a)
korisnici;
(b)
uvjeti prihvatljivosti;
(c)
jedinični iznos potpore.
Radi podupiranja prodaje proizvoda izvan regije u kojoj su proizvedeni, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 33. u vezi s uvjetima za utvrđivanje iznosa potpore koja se dodjeljuje u vezi s takvom prodajom i, prema potrebi, u vezi s uvjetima za utvrđivanje količina proizvoda za koje se takva potpora dodjeljuje.
Članak 20.
Kontrole i protupravna plaćanja
1. Provjera mjera predviđenih u ovom poglavlju vrši se putem administrativnih provjera i terenskih provjera.
2. U slučaju protupravnih plaćanja, od dotičnog korisnika zahtijeva se povrat dotičnih iznosa. Članak 80. Uredbe Komisije (EZ) br. 1122/2009 od 30. studenoga 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 u pogledu uzajamne usklađenosti, modulacije i integriranog sustava upravljanja i kontrole u okviru programa izravnih potpora za poljoprivrednike predviđenog u toj Uredbi, kao i za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu uzajamne usklađenosti u okviru programa potpore predviđenog za sektor vina (11) primjenjuje se mutatis mutandis.
POGLAVLJE V.
POPRATNE MJERE
Članak 21.
Logotip
1. Uvodi se logotip radi poticanja svijesti i potrošnje kvalitetnih prerađenih ili neprerađenih poljoprivrednih proizvoda koji su karakteristični za najudaljenije regije.
2. Uvjete za korištenje logotipa iz stavka 1. predlažu dotične trgovinske organizacije. Nacionalna tijela prosljeđuju te prijedloge Komisiji zajedno sa svojim mišljenjem o njima.
Upotrebu logotipa nadzire javno tijelo ili tijelo koje odobre nadležna nacionalna tijela.
3. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte, u skladu s člankom 33., u pogledu uvjeta ostvarivanja prava na upotrebu logotipa te uvjeta za njegovu reprodukciju i upotrebu. Ti se uvjeti postavljaju kako bi se pojačala svijest o visokokvalitetnim proizvodima iz najudaljenijih regija i povećala njihova potrošnja, bez obzira na to jesu li proizvodi prerađeni ili neprerađeni.
4. Komisija donosi provedbene akte u pogledu detaljnih pravila o upotrebi logotipa i minimalnih karakteristika provjera i nadzora koje provode države članice. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 22.
Ruralni razvoj
1. Neovisno o članku 39. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1698/2005, najviše godišnje količine koje ostvaruju pravo na potporu Unije, kako je određeno u Prilogu I. toj Uredbi, mogu se povisiti na najviše dvostruk iznos u slučaju mjere za zaštitu jezera na Azorima i mjera za očuvanje okoliša, biološke raznolikosti i tradicionalnih obilježja poljoprivrednog zemljišta i očuvanje suhozida u najudaljenijim regijama.
2. Opis mjera planiranih na temelju stavka 1. ovog članka uključuje se, prema potrebi, u programe za te regije navedene u članku 16. Uredbe (EZ) br. 1698/2005.
Članak 23.
Državna potpora
1. Za poljoprivredne proizvode obuhvaćene Prilogom I. Ugovoru, na koje se primjenjuju njegovi članci 107., 108. i 109., Komisija može u skladu s člankom 108. Ugovora odobriti operativnu potporu u sektorima proizvodnje, prerade i prodaje tih proizvoda, s ciljem ublažavanja posebnih ograničenja za poljoprivredu u najudaljenijim regijama koja proizlaze iz njihove izoliranosti, otočne naravi i iznimne udaljenosti.
2. Države članice mogu odobriti dodatna financijska sredstva za provedbu programa POSEI. U takvim slučajevima, države članice obavješćuju Komisiju o toj državnoj potpori, a Komisija je može odobriti u skladu s ovom Uredbom kao dio tih programa. Tako prijavljena potpora smatra se prijavljenom u smislu prve rečenice članka 108. stavka 3. Ugovora.
3. Francuska može odobriti potporu sektoru šećera u francuskim najudaljenijim regijama u najvišem iznosu od 90 milijuna eura po tržišnoj godini.
U roku od 30 dana od isteka svake tržišne godine Francuska obavješćuje Komisiju o iznosu stvarno dodijeljene potpore.
4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2. ovog članka i odstupajući od prvog podstavka članka 180. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 i članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1184/2006 od 24. srpnja 2006. o primjeni određenih pravila tržišnog natjecanja na proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima (12), članci 107., 108. i 109. Ugovora ne primjenjuju se na plaćanja koja su na temelju poglavlja IV. ove Uredbe, stavka 3. ovog članka i članaka 24. i 28. ove Uredbe države članice izvršila u skladu s ovom Uredbom.
Članak 24.
Programi za zdravlje bilja
1. Države članice dostavljaju Komisiji programe za kontrolu organizama štetnih za biljke ili biljne proizvode u najudaljenijim regijama. U tim se programima posebno navode ciljevi koji se namjeravaju postići, mjere koje će se provoditi, njihovo trajanje i troškovi.
Komisija ocjenjuje dostavljene programe. Komisija donosi provedbene akte za odobrenje ili neodobrenje tih programa. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
2. Unija pridonosi financiranju programa predviđenih u stavku 1. na temelju tehničke analize situacija u regijama.
Taj doprinos može pokriti do 75 % prihvatljivih izdataka. Plaćanje se vrši na temelju dokumentacije koju dostave države članice. Ako je to potrebno, Komisija može organizirati provjere koje u njezino ime obavljaju stručnjaci iz članka 21. Direktive Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (13).
3. Komisija donosi provedbene akte za svaku regiju i program, na temelju kriterija utvrđenih u stavku 2. i programa dostavljenog u skladu sa stavkom 1., u kojima se utvrđuje:
(a)
financijsko učešće Unije, kao i iznos potpore;
(b)
mjere prihvatljive za financiranje Unije.
Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 25.
Vino
1. Mjere iz članaka 103.v, 103.w, 103.x i 182.a Uredbe (EZ) br. 1234/2007 ne primjenjuju se na Azore i Madeiru.
2. Neovisno o drugom podstavku stavka 2. članka 120.a Uredbe (EZ) br. 1234/2007, grožđe od sorata vinove loze iz točke (b) tog podstavka, ubrano na Azorima i Madeiri, može se koristiti za proizvodnju vina koje mora ostati unutar tih regija.
Portugal postupno prestaje s berbom na parcelama zasađenim vinskim sortama iz točke (b) drugog podstavka stavka 2. članka 120.a Uredbe (EZ) br. 1234/2007, prema potrebi, uz potpore predviđene u članku 130.q te Uredbe.
3. Odstupajući od članka 85.f Uredbe (EZ) br. 1234/2007, prijelazni režim prava sadnje primjenjuje se na Kanarske otoke do 31. prosinca 2012.
Članak 26.
Mlijeko
1. Za potrebe raspodjele pristojbe za prekoračene količine iz članka 79. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, smatra se da su samo proizvođači, u smislu članka 65. točke (c) te Uredbe, koji imaju poslovni nastan i proizvode na Azorima, i čije tržišne količine prelaze njihovu referentnu količinu, uvećano za postotak iz trećeg podstavka ovog stavka pridonijeli prekoračenju.
Pristojba za prekoračene količine plaća se na količine koje premašuju kvotu uvećanu za postotak iz trećeg podstavka, nakon što se neiskorištene količine unutar granice koja je proizašla iz tog povećanja preraspodijele među svim proizvođačima u smislu članka 65. točke (c) Uredbe (EZ) br. 1234/2007 koji imaju poslovni nastan i proizvode na Azorima, te razmjerno referentnoj količini koja je na raspolaganju svakom proizvođaču.
Postotak iz prvog podstavka jednak je omjeru između količine od 23 000 tona od tržišne godine 2005./2006. nadalje i ukupnih referentnih količina raspoloživih na svakom poljoprivrednom gospodarstvu na dan 31. ožujka 2010. On se primjenjuje samo na kvotu koja je na raspolaganju 31. ožujka 2010.
2. Količine mlijeka ili ekvivalenta mlijeka koje su stavljene na tržište i prelaze kvotu, ali su nakon preraspodjele iz tog istog stavka u skladu s postotkom iz trećeg podstavka stavka 1., ne uzimaju se u obzir u utvrđivanju mogućeg prekoračenja Portugala, izračunanog u skladu s člankom 66. Uredbe (EZ) br. 1234/2007.
3. Sustav pristojbi za prekoračene količine koji se primjenjuje na proizvođače mlijeka predviđen u Uredbi (EZ) br. 1234/2007 ne primjenjuje se u francuskim prekomorskim departmanima ili, u granicama lokalne proizvodnje od 4 000 tona mlijeka, na Madeiri.
4. Neovisno o članku 114. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, proizvodnja UHT mlijeka rekonstituiranog iz mlijeka u prahu podrijetlom iz Unije odobrava se na Madeiri i u francuskom prekomorskom departmanu Réunionu u granicama lokalnih potrošačkih potreba, pod uvjetom da ta mjera ne sprečava prikupljanje ili raspolaganje lokalno proizvedenim mlijekom. Ako Francuska dokaže prikladnost takve mjere za francuske prekomorske departmane Martinique, Guadeloupe i Francusku Gvajanu, Komisija ima ovlast prema potrebi donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33., kako bi se ta mjera proširila na navedene departmane. Taj se proizvod smije koristiti samo za lokalnu potrošnju.
Metoda dobivanja tako rekonstituiranog UHT mlijeka jasno se navodi na prodajnoj oznaci.
Članak 27.
Uzgoj stoke
1. Sve dok lokalno brojčano stanje mladih muških životinja vrste goveda ne dosegne razinu koja je dovoljna za osiguranje nastavka i razvoja lokalne proizvodnje govedine u Francuskim prekomorskim departmanima i na Madeiri, uvodi se mogućnost uvoza goveda iz trećih zemalja za tov i potrošnju u francuske prekomorske departmane i na Madeiru, bez primjene uvoznih carina iz okvira Zajedničke carinske tarife. Komisija donosi provedbene akte u pogledu mjera potrebnih za provedbu ovog podstavka, a posebno načina uvođenja oslobođenja od uvoznih carina za mlade muške životinje vrste goveda koje se unose u francuske prekomorske departmane i na Madeiru. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 13. i članak 14. stavak 1. primjenjuju se na životinje koje ispunjavaju uvjete za oslobođenje iz prvog podstavka ovog stavka.
2. Broj životinja koje ispunjavaju uvjete za oslobođenje iz stavka 1. određuje se u programima POSEI, ako je potreba za uvozom opravdana s obzirom na razvoj situacije u lokalnoj proizvodnji. Kod tih životinja prioritet se daje proizvođačima koji drže životinje za tov, od kojih je najmanje 50 % životinja lokalnog podrijetla.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte, u skladu s člankom 33., u kojima se utvrđuju uvjeti za oslobođenje od uvoznih carina. U tim se uvjetima uzimaju u obzir posebna lokalna obilježja sektora i industrije govedine.
3. U slučaju primjene članka 52. i članka 53. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009, Portugal može smanjiti komponentu nacionalne gornje granice koja se odnosi na plaćanja za ovčje i kozje meso i na prava na premije za krave dojilje. U tom slučaju, Komisija donosi provedbene akte u pogledu odgovarajućeg iznosa koji se prenosi s gornjih granica utvrđenih u skladu s člankom 52. i člankom 53. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009 na financijsku alokaciju iz druge alineje članka 30. stavka 2. te Uredbe. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
Članak 28.
Državna potpora za proizvodnju duhana
Španjolskoj se odobrava dodjela potpora za proizvodnju duhana na Kanarskim otocima. Dodjela te potpore ne smije za posljedicu imati diskriminaciju između proizvođača na otocima.
Iznos te potpore ne smije prelaziti EUR 2 980,62 po toni. Dodatna se potpora odobrava za najviše 10 tona godišnje.
Članak 29.
Oslobođenje duhana od carina
1. Ne naplaćuje se carina na izravan uvoz na Kanarske otoke sirovog i poluprerađenog duhana obuhvaćenih:
(a)
oznakom KN 2401; odnosno
(b)
sljedećim podbrojevima:
-
2401 10 duhan, neižiljen,
-
2401 20 duhan, djelomično ili potpuno ižiljen,
-
ex 2401 20 vanjski ovici za cigare na držačima, u svicima za proizvodnju duhana,
-
2401 30 duhanski otpaci,
-
ex 2402 10 nedovršene cigare bez ovoja,
-
ex 2403 10 rezani duhan (gotove mješavine duhana za proizvodnju cigareta, cigara i cigarilosa),
-
ex 2403 91 homogenizirani ili rekonstituirani duhan, uključujući i u obliku listova ili traka,
-
ex 2403 99 ekspandirani duhan.
Oslobođenje predviđeno u prvom podstavku odobrava se putem potvrda iz članka 12.
Ovo se oslobođenje primjenjuje na proizvode iz prvog podstavka, koji su namijenjeni za preradu na Kanarskim otocima radi proizvodnje duhanskih proizvoda, podložno godišnjom ograničenju uvoza od 20 000 tona ekvivalenta sirovog ižiljenog duhana.
2. Komisija donosi provedbene akte u pogledu mjera potrebnih za provedbu stavka 1., a posebno mjera za uvođenje oslobođenja od uvoznih carina za duhan na Kanarskim otocima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
POGLAVLJE VI.
FINANCIJSKE ODREDBE
Članak 30.
Financijska sredstva
1. Mjere predviđene ovom Uredbom predstavljaju intervenciju namijenjenu stabilizaciji poljoprivrednih tržišta u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe Vijeća (EC) br. 1290/2005 od 21. lipnja 2005. o financiranju zajedničke poljoprivredne politike (14), osim mjera predviđenih u:
(a)
članku 22.; i
(b)
članku 24., od datuma primjene višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.-2020.
2. Za svaku financijsku godinu, Unija financira mjere predviđene u poglavljima III. i IV. u okviru sljedećih godišnjih iznosa:
-
u francuskim prekomorskim departmanima:
EUR 278,41 milijuna,
-
na Azorima i Madeiri:
EUR 106,21 milijuna,
-
na Kanarskim otocima:
EUR 268,42 milijuna
3. Iznosi koji se za svaku financijsku godinu dodjeljuju za financiranje mjera predviđenih u poglavlju III. ne smiju prelaziti sljedeće iznose:
-
u francuskim prekomorskim departmanima:
EUR 26,9 milijuna,
-
na Azorima i Madeiri:
EUR 21,2 milijuna,
-
na Kanarskim otocima:
EUR 72,7 milijuna
Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju zahtjevi u skladu s kojima države članice mogu izmijeniti raspodjelu sredstava koja se svake godine dodjeljuju za različite proizvode za koje se mogu koristiti pogodnosti posebnih režima opskrbe. Ti se provedbeni akti dodjeljuju u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte, u skladu s člankom 33., u vezi s uvjetima za određivanje najvišeg godišnjeg iznosa koji se može dodijeliti za mjere za financiranje studija, projekata predstavljanja, izobrazbe i tehničke pomoći, pod uvjetom da je takva dodjela opravdana i razmjerna.
5. U financijskoj godini 2013., Unija odobrava dodatno financiranje za sektor banana u najudaljenijim regijama do sljedećih najviših iznosa:
-
u francuskim prekomorskim departmanima:
EUR 18,52 milijuna,
-
na Azorima i Madeiri:
EUR 1,24 milijuna EUR,
-
na Kanarskim otocima:
EUR 20,24 milijuna EUR.
POGLAVLJE VII.
OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 31.
Nacionalne mjere
Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale sukladnost s ovom Uredbom, posebno u pogledu provjera i administrativnih sankcija te o tome obavješćuju Komisiju.
Članak 32.
Obavijesti i izvješća
1. Najkasnije do 15. veljače svake godine države članice obavješćuju Komisiju o odobrenim sredstvima koja su joj stavljena na raspolaganje, a koja namjeravaju potrošiti u sljedećoj godini za provedbu predviđene opskrbne bilance i za svaku mjeru kojom se promiče lokalna poljoprivredna proizvodnja obuhvaćena programima POSEI.
2. Najkasnije do 30. rujna svake godine države članice dostavljaju Komisiji izvješće o provedbi mjera predviđenih u ovoj Uredbi tijekom prethodne godine.
3. Do 30. lipnja 2015. i nakon toga svakih pet godina Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću opće izvješće u kojemu je prikazan učinak aktivnosti poduzetih na temelju ove Uredbe, uključujući u sektoru banana i mlijeka, kojemu se, prema potrebi, prilažu odgovarajući prijedlozi.
4. Komisija uključuje posebno poglavlje u analizama, studijama i ocjenama koje provodi u kontekstu trgovinskih sporazuma i zajedničke poljoprivredne politike kada se radi o temi koja je za najudaljenije regije od posebnog interesa.
Članak 33.
Izvršenje delegiranja
1. Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje delegiranih akata, podložno uvjetima utvrđenim u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz drugog podstavka članka 12. stavka 2., trećeg podstavka članka 19. stavka 4., članka 21. stavka 3., prvog podstavka članka 26. stavka 4., drugog podstavka članka 27. stavka 2. i članka 30. stavka 4. Komisiji se dodjeljuje na razdoblje od pet godina, od 21. ožujka 2013. Komisija sastavlja izvješće u vezi s delegiranom ovlasti najkasnije u roku od devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće usprotive takvom produljenju najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz drugog podstavka članka 12. stavka 2., trećeg podstavka članka 19. stavka 4., članka 21. stavka 3., prvog podstavka članka 26. stavka 4., drugog podstavka članka 27. stavka 2. i članka 30. stavka 4. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave odluke o opozivu u Službenom listu Europske unije ili kasnije na dan koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese određeni delegirani akt, Komisija o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
5. Delegirani akti doneseni u skladu s drugim podstavkom članka 12. stavka 2., trećim podstavkom članka 19. stavka 4., člankom 21. stavkom 3., prvim podstavkom članka 26. stavka 4., drugim podstavkom članka 27. stavka 2. i člankom 30. stavkom 4. stupaju na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne uloži nikakav prigovor u roku od dva mjeseca od obavijesti o tom aktu Europskom parlamentu i Vijeću ili ako prije isteka toga razdoblja i Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da ne namjeravaju uložiti nikakav prigovor. Taj se rok na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća može produljiti za dva mjeseca.
Članak 34.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže Upravni odbor za izravna plaćanja osnovan člankom 141. Uredbe (EZ) br. 73/2009, osim u provedbi članka 24. ove Uredbe, u čemu Komisiji pomaže Stalni odbor za biljno zdravstvo, osnovan Odlukom Vijeća 76/894/EEZ (15). Ti su odbori odbori u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 35.
Preispitivanje
Prije kraja 2013. Komisija preispituje ove režime u pogledu njihove ukupne učinkovitosti i u svjetlu novog političkog okvira ZPP-a i prema potrebi daje odgovarajuće prijedloge za revidirani sustav POSEI.
Članak 36.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 247/2006 stavlja se izvan snage.
Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom određenom u Prilogu.
Članak 37.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 13. ožujka 2013.