NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 847/2012
ze dne 19. září 2012,
kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), pokud jde o rtuť
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na čl. 68 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu o strategii Společenství týkající se rtuti (2) Komise předeslala, že je nutné snížit hladiny rtuti v životním prostředí a vystavení člověka jejím účinkům, a jako cíle navrhla mj. snížit vstup rtuti do oběhu ve společnosti omezením její nabídky a poptávky, snížením emisí rtuti a ochranou před nimi.
(2)
Strategie byla přezkoumána v roce 2010 ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o přezkumu strategie Společenství týkající se rtuti (3), ve kterém Komise potvrdila, že bude pokračovat v rozšiřování stávajících omezení uvádění na trh některých měřicích zařízení obsahujících rtuť na další zařízení používaná ve zdravotnictví, zejména sfygmomanometry, anebo určená k jinému profesionálnímu a průmyslovému použití.
(3)
Rada opakovaně potvrdila svůj závazek vůči ochraně lidského zdraví a životního prostředí před uvolňováním rtuti a jejích sloučenin minimalizací a, pokud je to možné, konečnou eliminací antropogenního uvolňování rtuti do ovzduší, vody a půdy. V této souvislosti Rada zdůraznila, že v případě existence schůdných alternativ by mělo být co nejrychleji a v co největší míře postupně ukončeno používání výrobků obsahujících rtuť, přičemž konečným cílem je postupné ukončení používání veškerých výrobků obsahujících rtuť, při zohlednění technických a ekonomických podmínek a potřeb vědeckého výzkumu a vývoje (4).
(4)
Rtuť a její sloučeniny jsou vysoce toxické pro člověka, ekosystémy a volně žijící živočichy a rostliny. Vysoké dávky rtuti mohou mít smrtelné následky pro člověka, ale i poměrně nízké dávky mohou mít vážné nepříznivé dopady na vývoj nervového systému, a jsou spojovány se škodlivými účinky na kardiovaskulární, imunitní a reprodukční systém člověka. Rtuť je považována za globálně působící a perzistentní znečišťující látku vyskytující se ve vzduchu, vodním prostředí, sedimentech, půdě i živých organismech v různých formách. V životním prostředí se může přeměnit na methylrtuť, svou nejtoxičtější formu. Účinky methylrtuti na biotu se potencují zejména ve vodním potravinovém řetězci, čímž dochází k ohrožení člověka a volně žijících živočichů s vysokou spotřebou ryb a mořských plodů. Methylrtuť snadno proniká placentární i hemato-encefalickou bariérou, čímž dokáže omezit potenciální duševní rozvoj člověka ještě před narozením, a její expozicí je tudíž nejvíce ohroženo zdraví dětí a žen v reprodukčním věku. Rtuť a její produkty přeměny, především methylrtuť, představují stejné riziko jako perzistentní, bioakumulativní a toxické látky (PBT) a jsou schopny se šířit na dlouhé vzdálenosti.
(5)
Měřicí zařízení používající rtuť jsou rozšířená v celé Evropě, což potenciálně vede k uvolňování rtuti do životního prostředí během všech fází jejich životního cyklu a přispívá k všeobecnému šíření rtuti, a tím také k vystavení živých organismů a člověka jejím účinkům skrze životní prostředí.
(6)
Nařízení (ES) č. 1907/2006 v položce 18a přílohy XVII stanoví zákaz uvádění na trh rtuťových teploměrů na určování tělesné teploty, jakož i dalších měřicích zařízení určených k prodeji široké veřejnosti, a požaduje, aby Komise přezkoumala bezpečnější, technicky a ekonomicky dostupné alternativy k sfygmomanometrům obsahujícím rtuť a jiným měřicím zařízením využívaným ve zdravotnictví a pro jiná profesionální a průmyslová použití. Na základě přezkumu, anebo jakmile budou k dispozici nové informace týkající se spolehlivých bezpečnějších alternativ k sfygmomanometrům a dalším měřicím zařízením obsahujícím rtuť, Komise případně předloží legislativní návrh na rozšíření omezení uvedených v položce 18a na sfygmomanometry a jiná měřicí zařízení používaná ve zdravotnictví a pro jiná profesionální a průmyslová použití, aby bylo používání rtuti v měřicích zařízeních postupně ukončeno, jakmile to bude technicky a ekonomicky proveditelné.
(7)
Na základě významného množství nově získaných informací Komise zaslala Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „Agentura“) svou zprávu o přezkumu, a požádala ji, aby připravila návrhy odpovídající požadavkům uvedeným v příloze XV nařízení (ES) č. 1907/2006 v souladu s článkem 69 uvedeného nařízení.
(8)
Agentura připravila návrh na omezení používání rtuti v následujících měřicích zařízeních s průmyslovým a profesionálním využitím (včetně zdravotnictví): rtuť obsahujících barometrech, vlhkoměrech, manometrech, sfygmomanometrech, tenzometrech využívaných v pletysmografii, tenziometrech, teploměrech a ostatních neelektrických přístrojích určených k měření teploty, rtuť obsahujících měřičích pro stanovení bodu měknutí a ve rtuťových pyknometrech. Z návrhu vyplývá, že je nezbytné podniknout kroky k řešení situace na úrovni celé Unie, aby se zamezilo riziku pro lidské zdraví a životní prostředí plynoucímu z používání rtuti v těchto měřicích zařízeních.
(9)
Alternativní měřicí zařízení neobsahující rtuť jsou dostupná a jejich používání představuje výrazně nižší zdravotní a environmentální riziko než je riziko spojené s používáním měřicích zařízení s obsahem rtuti.
(10)
U probíhajících epidemiologických studií, které využívají sfygmomanometry obsahující rtuť, by se neměla měnit metoda měření, a proto by měla být povolena výjimka do doby dokončení těchto studií. Pro sfygmomanometry využívané jako referenční standard k validaci zařízení neobsahujících rtuť nebylo možné stanovit časové období potřebné k vývoji a schválení alternativních zařízení neobsahujících rtuť jako referenčních standardů, a proto by měla být výjimka pro tato zařízení bez časového omezení.
(11)
Pro teploměry určené výhradně k provádění standardizovaných testů, které vyžadují použití rtuťových teploměrů, je třeba určit časové období potřebné pro úpravu těchto standardizovaných testů, a proto by měla být povolena výjimka na dobu 5 let. Z důvodu, že je rtuť využívána jako referenční bod v mezinárodní teplotní stupnici z roku 1990, měla by rovněž být povolena výjimka bez časového omezení pro kyvety trojného bodu rtuti, které jsou určené ke kalibraci platinových odporových teploměrů.
(12)
K porozimetrům, rtuťovým elektrodám používaným ve voltametrii a rtuťovým senzorům používaným k měření C-V charakteristik neexistují dostupná alternativní technická řešení, a proto pro tato měřící zařízení nejsou navrhována omezení.
(13)
Výjimka z tohoto požadavku by měla být stanovena tak, aby umožnila běžný prodej a nákup historicky cenných rtuť obsahujících měřicích zařízení, která lze považovat za starožitnosti nebo součást kulturního dědictví. Nařízení (ES) č. 1907/2006 v položce 18a přílohy XVII umožňuje uvádět na trh měřicí zařízení obsahující rtuť určená k prodeji široké veřejnosti, jiná než teploměry na určování tělesné teploty, pokud jejich stáří k 3. říjnu 2007 přesáhlo 50 let. V zájmu srozumitelnosti by se mělo obdobné stanovení stáří použít u výjimky týkající se starých měřicích zařízení s průmyslovým a profesionálním využitím (včetně zdravotnictví).
(14)
Výjimka by měla být udělována rovněž pro měřicí zařízení určená k vystavování za účelem kulturním a historickým, včetně těch, která nedosáhla stáří 50 let, avšak představují historickou a kulturní hodnotu.
(15)
Dne 8. června 2011 přijal Výbor pro posuzování rizik Agentury své stanovisko k navrhovanému omezení, jež na úrovni Unie považuje za nejúčinnější opatření ke snížení identifikovaných rizik.
(16)
Dne 15. září 2011 přijal Výbor pro socioekonomickou analýzu Agentury své stanovisko, ve kterém považuje navrhované opatření na úrovni Unie za nejvhodnější způsob omezení zjištěných rizik z hlediska poměru jeho socioekonomických přínosů a nákladů.
(17)
Agentura stanoviska Výboru pro posuzování rizik a Výboru pro socioekonomickou analýzu předložila Komisi.
(18)
Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(19)
Je vhodné poskytnout dotčeným zúčastněným stranám přiměřenou lhůtu k přijetí opatření, jež mohou být požadována k zajištění souladu s opatřeními stanovenými tímto nařízením.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 133 nařízení (ES) č. 1907/2006,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 10. dubna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. září 2012.
32012R0847
L 253/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 847/2012
od 19. rujna 2012.
o izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu žive
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (1), a posebno njezin članak 68. stavak 1.,
budući da:
(1)
U svojoj Komunikaciji Vijeću i Europskom parlamentu o Strategiji Zajednice o živi (2) Komisija je naglasila potrebu za smanjenjem razina žive u okolišu i izloženosti ljudi te je, između ostalog, kao ciljeve predložila smanjenje puštanja žive u promet smanjenjem opskrbe i potražnje, smanjenje emisija žive i zaštitu od emisija žive.
(2)
Strategija je revidirana 2010. u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o reviziji Zajedničke strategije o živi (3), u kojoj Komisija priznaje da će nastaviti s radom na proširenju postojećih ograničenja na tržištu za određene mjerne uređaje koji sadrže živu, na dodatne uređaje koji se koriste u sektoru zdravstvene skrbi, a posebno na sfigmomanometre te za druge profesionalne i industrijske svrhe.
(3)
Vijeće je više puta potvrdilo svoju predanost općem cilju zaštite zdravlja ljudi i okoliša od ispuštanja žive i njezinih spojeva smanjenjem i, gdje je izvedivo, konačnim uklanjanjem globalnih ispuštanja antropogene žive u zrak, vodu i tlo. U tom kontekstu Vijeće je naglasilo da se proizvodi s dodanom živom, ako postoji održiva alternativa, trebaju što brže i u najvećoj mogućoj mjeri postupno ukinuti s krajnjim ciljem konačnog ukidanja svih proizvoda s dodanom živom, uzimajući u obzir tehničke i gospodarske okolnosti i potrebu za znanstvenim istraživanjem i razvojem (4).
(4)
Živa i njezini spojevi visoko su toksični za ljude, ekosustave i divlje vrste. Visoke doze mogu biti smrtonosne za ljude, ali čak i relativno niske doze mogu imati ozbiljne negativne učinke na razvoj živčanog sustava i mogu biti povezane s mogućim štetnim učincima na kardiovaskularni, imunološki i reproduktivni sustav. Živa se smatra globalnom postojanom onečišćujućom tvari koja u različitim oblicima kruži zrakom, vodom, sedimentima, tlom i biotama. U okolišu se može pretvoriti u metilživu koja je njezin najtoksičniji oblik. Metilživa se naročito biomagnificira u vodenom prehrambenom lancu, čime se posebno ugrožava ljudska populacija i divlje vrste s visokim unosom ribe i morskih plodova. Metilživa brzo prelazi placentalnu i krvno-moždanu barijeru sprečavajući potencijalni mentalni razvoj čak i prije rođenja, zbog čega izloženost žena fertilne dobi i djece uzrokuje najveću zabrinutost. Živa i proizvodi njene razgradnje, uglavnom metilživa, predstavljaju ekvivalentnu razinu zabrinutosti kao i postojane bioakumulacijske toksične tvari (PBT) i imaju svojstva prijenosa na velike udaljenosti.
(5)
Mjerni uređaji koji sadrže živu koriste se širom Europe, što može dovesti do ispuštanja žive u okoliš tijekom svih faza njihova vijeka trajanja i pridonose ukupnim emisijama žive te time i izloženosti ljudske populacije i drugih vrsta u okolišu.
(6)
U Uredbi (EZ) br. 1907/2006, unosu 18.a Priloga XVII., predviđa se zabrana stavljanja na tržište toplomjera koji sadrže živu i drugih mjernih uređaja koji sadrže živu namijenjenih za prodaju općoj javnosti, i od Komisije se zahtijeva da preispita dostupnost pouzdano sigurnijih, tehnički izvedivih i ekonomičnih alternativa za živine sfigmomanometre i druge mjerne uređaje koji se koriste u svrhe skrbi za zdravlje i druge profesionalne i industrijske svrhe. Na temelju toga preispitivanja ili čim nove informacije o pouzdano sigurnijim alternativama za sfigmomanometre i druge mjerne uređaje koji sadrže živu postanu dostupne, Komisija će prema potrebi podnijeti zakonski prijedlog za proširenje ograničenja iz tog unosa na sfigmomanometre i druge mjerne uređaje koji se koriste u svrhe skrbi za zdravlje i druge profesionalne i industrijske svrhe, kako bi se uporaba žive u mjernim uređajima postupno ukinula kad god je to tehnički izvedivo i ekonomično.
(7)
Na temelju značajne količine novih prikupljenih informacija Komisija je Europskoj agenciji za kemikalije (dalje u tekstu „Agencija”) poslala svoje izvješće o reviziji i zatražila od Agencije da pripremi dokumentaciju prema zahtjevima iz Priloga XV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 u skladu s člankom 69. iste Uredbe.
(8)
Agencija je pripremila dokumentaciju u kojoj se predlaže ograničenje žive u sljedećim mjernim uređajima koji se koriste u industrijske i profesionalne (uključujući skrb za zdravlje) svrhe: barometri, higrometri, manometri, sfigmomanometri koji sadrže živu, indikatori zatezanja koji se koriste s pletizmografima, tenzometri, toplomjeri i ostali ne-električni toplomjeri, mjerni uređaji koji sadrže živu za određivanje točke razmekšanja i piknometri koji sadrže živu. Dokumentacija ukazuje da je potrebno djelovati na razini Unije kako bi se suočilo s rizikom za zdravlje ljudi i okoliš kao posljedicom uporabe žive u tim mjernim uređajima.
(9)
Dostupni su alternativni mjerni uređaji bez žive koji predstavljaju značajno niže povezane rizike od rizika za zdravlje i okoliš koji predstavljaju mjerni uređaji koji sadrže živu.
(10)
Za tekuće epidemiološke studije u kojima se koriste sfigmomanometri sa živom nije potrebno promijeniti mjernu metodu te se, stoga, treba dopustiti izuzeće do dovršenja tih studija. Za sfigmomanometre koji se koriste kao referentna točka za validaciju uređaja koji ne sadrže živu, nije bilo moguće utvrditi vrijeme potrebno za razvoj i priznati kao referentnu točku alternativne uređaje bez žive te, stoga, izuzeće za te uređaje nema vremensko ograničenje.
(11)
Za toplomjere koji su namijenjeni isključivo za izvođenje testova prema normama koje zahtijevaju uporabu toplomjera sa živom, potrebno je odrediti određeno vremensko razdoblje za izmjenu tih normi te se, stoga, treba dopustiti izuzeće za razdoblje od pet godina. S obzirom da je živa potrebna kao referentna točka u Međunarodnoj temperaturnoj ljestvici iz 1990., također je potrebno dopustiti izuzeće bez vremenskog ograničenja za članke trojne točke žive koji se koriste za kalibraciju platinastih otporničkih termometara.
(12)
Još uvijek nisu dostupne izvedive alternative za porozimetre, živine elektrode koje se koriste u voltametriji i živine sonde koje se koriste za određivanje napona kapacitivnosti te se, stoga, za te mjerne uređaje ne predlaže nikakvo ograničenje.
(13)
Potrebno je dopustiti izuzeće za prodaju i kupovinu starih živinih mjernih uređaja od povijesne vrijednosti koji se mogu smatrati antikvitetima ili kulturnim dobrima. U Uredbi (EZ) br. 1907/2006, unosu 18.a Priloga XVII. dopušta se stavljanje na tržište mjernih uređaja koji sadrže živu, namijenjenih za prodaju općoj javnosti, osim toplomjera, ako su 3. listopada 2007. bili stariji od 50 godina. Radi jasnoće ista se mjerila starosti trebaju primjenjivati na izuzeća za stare mjerne uređaje koji se koriste u industrijske i profesionalne svrhe (uključujući skrb za zdravlje).
(14)
Potrebno je, također, odobriti izuzeće za mjerne uređaje koji se izlažu na izložbama u kulturne i povijesne svrhe uključujući one koji su 3. listopada 2007. imali manje od 50 godina, ali unatoč tomu imaju određenu povijesnu i kulturnu vrijednost.
(15)
Odbor za procjenu rizika Agencije je 8. lipnja 2011. donio mišljenje o predloženom ograničenju koje se smatra najprikladnijom mjerom na razini Unije za suočavanje s utvrđenim rizicima u smislu učinkovitosti njihova smanjenja.
(16)
Odbor za socioekonomsku analizu Agencije je 15. rujna 2011. donio mišljenje o predloženom ograničenju koje se smatra najprikladnijom mjerom na razini Unije za suočavanje s utvrđenim rizicima u smislu proporcionalnosti socioekonomskih koristi i troškova.
(17)
Agencija je Komisiji dostavila mišljenja Odbora za procjenu rizika i socioekonomsku analizu.
(18)
Uredbu (EZ) br. 1907/2006 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(19)
Primjereno je osigurati razumno vremensko razdoblje kako bi dotične zainteresirane strane poduzele mjere koje mogu biti potrebne radi usklađivanja s mjerama određenim u ovoj Uredbi.
(20)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora koji je osnovan na temelju članka 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilog XVII. Uredbi (EZ) 1907/2006 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 10. travnja 2014.
Ova je Uredba cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. rujna 2012.