PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1342/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1601/2001 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace, Turecka, Thajska a České republiky. Uvedená opatření jsou dále uváděna jako „původní opatření“ a šetření, na jehož základě byla tato opatření uložena, je dále uváděno jako „původní šetření“.
(2)
Komise přijala v srpnu 2001 nabídku cenového závazku ruského výrobce (JSC Severstal-Metiz). Tato dohoda o závazku byla v říjnu 2007 zrušena (3), protože kvůli obtížím se správnou klasifikací velkého počtu jednotlivých typů výrobku vyvážených uvedenou společností byla považována za neproveditelnou.
(3)
Nařízením (ES) č. 1279/2007 (4) zachovala Rada původní opatření pro Ruskou federaci po částečném prozatímním přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se dále odkazuje jako na „poslední šetření“. Nařízení (ES) č. 1279/2007 ukončilo i opatření týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Turecka a Thajska.
(4)
V současné době (5) jsou v platnosti také opatření proti ocelovým lanům a kabelům z Ukrajiny a Čínské lidové republiky, která byla rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky.
2. Žádost o přezkum
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (6) oznámila Komise dne 27. října 2012 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(6)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané styčným výborem Evropského svazu výrobního odvětví drátěných lan (European Union Wire Rope Industries, dále jen „EWRIS“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých železných nebo ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření pokračujícího nebo opakovaného dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené řízením
(8)
Komise oficiálně informovala vyvážející výrobce, výrobce v Unii, dovozce a uživatele, o nichž věděla, jakož i žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k možnému velkému počtu vyvážejících výrobců v Ruské federaci zahrnutých do šetření předpokládalo oznámení o zahájení řízení původně výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci z Ruské federace požádáni, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení řízení přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci v Ruské federaci poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení a vyjádřili ochotu dále spolupracovat s Komisí, bylo rozhodnuto, že se pro vyvážející výrobce nepoužije výběr vzorku.
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení sdělila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k uvedenému programu ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Tento předběžný vzorek tvořilo pět výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(12)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky, byly navrhované společnosti vybrány do konečného vzorku a zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány. Nakonec se však jedna z vybraných společností ze vzorku stáhla. Komise se proto rozhodla omezit vzorek na čtyři zbývající společnosti, které byly i pak shledány reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem výroby (29,3 %) a prodej (20,9 %) obdobného výrobku v Unii.
(13)
Ačkoli se v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, nepřihlásil se ani žádný dovozce, který není ve spojení, ani žádný uživatel. Proto nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(14)
Dotazníky byly zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dvěma vyvážejícím výrobcům v Ruské federaci a jednomu dovozci, který je ve spojení.
3.3 Odpovědi na dotazník
(15)
Na dotazník odpověděli uvedení čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dovozce ve spojení a jeden vyvážející výrobce z Ruské federace.
(16)
Přestože se původně přihlásili dva vyvážející výrobci z Ruské federace, pouze jeden z nich poskytl odpověď na dotazník a je považován v šetření za spolupracující stranu. Spolupracující vyvážející výrobce má stoprocentně vlastněnou dceřinou společnost se sídlem v Itálii, rovněž vyrábějící ocelová lana a kabely a dovážející dotčený výrobek z Ruské federace. Druhý vyvážející výrobce poskytl písemné stanovisko v době zahájení šetření, a i když byl vyzván, aby vyplnil dotazník, neučinil tak. Má se proto za to, že druhý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
3.4 Inspekce na místě
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
BRIDON International Ltd., Spojené království,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Rakousko,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalsko;
b)
vyvážející výrobce v Ruské federaci:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec;
c)
dovozce ve spojení:
-
REDAELLI Tecna SpA, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. železná a ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(19)
Přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v Ruské federaci a vyvážené do Unie a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci z Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(21)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v Ruské federaci. Spolupracující vyvážející výrobce představoval 99 % vývozu dotčeného výrobku z Ruské federace do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(22)
Vzhledem k tomu, že dva další známí výrobci v Ruské federaci při šetření nespolupracovali, musely závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu uvedené níže vycházet z nejlepších dostupných informací, včetně údajů Eurostatu, oficiálních ruských statistických údajů a omezených údajů získaných od druhého výrobce.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Podle žádosti o přezkum údajně činilo průměrné dumpingové rozpětí u vývozů z Ruské federace do Unie 130,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení (bod 4.1), žadatel srovnal vývozní ceny výrobků vyvážených z Ruské federace do Unie (na úrovni cen ze závodu) s domácími cenami v Ruské federaci.
2.1 Běžná hodnota
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejprve pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce určeno, zda byl jeho celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na ruském domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl celkově reprezentativní.
(25)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(26)
Dále bylo zjišťováno, zda byl prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda prodej každého typu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného typu výrobku do Unie. U typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(27)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(28)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena na základě výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, v případě potřeby s připočtením přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 první větou základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(29)
Jelikož spolupracující ruský vyvážející výrobce prodával výrobky na vývoz na trh Unie přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(30)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Byly provedeny úpravy s ohledem na všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a na zisk, aby se stanovila spolehlivá vývozní cena. Jelikož nezávislí dovozci neposkytli informace o úrovni zisků dosažených během období přezkumného šetření, vycházelo se z průměrného ziskového rozpětí ve výši 5 %.
2.3 Srovnání
(31)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(32)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu, který u vyvážejícího výrobce činil 4,7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení platných opatření
3.1 Předběžné poznámky
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruské federace, přitažlivost trhu Unie a dalších trhů třetích zemí, výrobní kapacita a přebytečná kapacita pro vývoz v Ruské federaci.
3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruské federace
(35)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období dovoz z Ruské federace zvýšil z 2 005 tun v roce 2009 na 2 343 tun v období přezkumného šetření, což představovalo přibližně 1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření a v posuzovaném období. Jak je uvedeno výše v 33. bodě odůvodnění, dovoz od spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl uskutečňován za dumpingové ceny (4,7 %) i navzdory platnému antidumpingovému clu.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(36)
Vývoz do Unie představoval 3 % celkového prodeje spolupracujícího výrobce, zatímco většina prodeje (85 %) se uskutečnila na ruském domácím trhu. Domácí trh vzrostl v posuzovaném období o 38 % (7) a může dále růst, bude-li i nadále růst HDP Ruské federace, jak předpokládají veřejně dostupné zdroje, specializující se na ekonomickou analýzu. Informace shromážděné v průběhu šetření navíc ukázaly, že spolupracující výrobce nevyrábí veškeré typy dotčeného výrobku, a proto jeho konkurenční tlak na výrobce v Unii je omezený. Tak je tomu pravděpodobně i v případě dvou dalších výrobců, a to vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace o investicích do nových strojů, které by například umožnily výrobu dotčeného výrobku s větším průměrem. Omezený konkurenční tlak ze strany vyvážejících výrobců z Ruské federace se dále zdá být rovněž potvrzen přítomností výrobců z Unie na ruském trhu. Podle oficiálních ruských celních statistických údajů představoval vývoz obdobného výrobku výrobců z Unie do Ruské federace 30 % veškerého dovozu obdobného výrobku na ruský trh v období přezkumného šetření, v důsledku čehož byli výrobci z Unii největšími vývozci na ruském trhu.
(37)
V reakci na poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že předpokládaný růst HDP Ruska (v rozmezí 3 %) je velmi mírný a neumožní další rozvoj ruského trhu ocelových lan a kabelů. V důsledku toho ruský trh nemusí být schopen absorbovat větší objem obdobného výrobku. V této souvislosti je třeba poznamenat, že růst ruského HDP během posuzovaného období, tj. od roku 2009 do konce období šetření, byl nižší než očekávaný růst pro rok 2014, nicméně umožnil růst trhu ocelových lan a kabelů v Rusku o 38 %. Námitka byla proto zamítnuta.
(38)
Táž strana také poukázala na nové typy výrobků, které spolupracující vyvážející výrobce nedávno vyvinul (ve spolupráci se svou dceřinou společností se sídlem v Unii), a tvrdila, že to potvrzuje investice uskutečněné tímto výrobcem během posuzovaného období. Tato skutečnost však neodporuje závěru, že spolupracující výrobce není schopen vyrábět všechny typy lan (zejména ocelová lana a kabely ve vyšším kvalitativním segmentu trhu). Námitka byla proto zamítnuta.
(39)
Na přitažlivost trhu Unie by se mělo rovněž pohlížet v souvislosti tím, že ruští vyvážející výrobci převzali některé výrobce Unie. Dva ruští výrobci nyní vlastní dceřiné společnosti se sídlem v Unii. Inspekce na místě provedená u dceřiné společnosti spolupracujícího vývozce, která má sídlo v Unii, ukázala, že se prodej uskutečňoval převážně na evropském trhu a že související prodej mezi spolupracujícím vývozcem a touto dceřinou společností byl v období přezkumného šetření omezený.
(40)
Na základě údajů od spolupracujícího vývozce je třeba poukázat na to, že objem ruského vývozu dotčeného výrobku do třetích zemí v období přezkumného šetření přesáhl objem vývozu do Unie čtyřikrát. Vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce pro třetí země byly v průměru nižší než domácí prodejní cena v Ruské federaci, ale v průměru na vyšší úrovni než vývozní ceny pro trh Unie. To umožňuje závěr, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je přitažlivější než prodej na trhu Unie. V této souvislosti se poukazuje na existenci již dlouho zavedených prodejních kanálů na trzích Společenství nezávislých států (SNS).
(41)
V reakci na poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že vývozní ceny ruských výrobců na trzích třetích zemí jsou ve skutečnosti nižší než vývozní ceny pro Unii. Odvolával se přitom na srovnání mezi průměrnými vývozními cenami pro Ukrajinu a některé evropské státy, vycházející údajně z ruských celních statistických údajů. Nebyly předloženy žádné původní údaje tvořící základ pro srovnání. V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání cenového rozdílu mezi ruskými vývozními cenami pro Unii a pro trhy třetích zemí provedené při šetření vycházelo z ověřených údajů uvedených v dotazníku spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Toto srovnání cen bylo provedeno na úrovni ceny ze závodu s přihlédnutím k rozdílům mezi jednotlivými typy výrobků a obchodní úrovní. Průměrné ceny, které žadatel předložil, neodrážejí složitost cenových složek a rozpětí existující na trhu ocelových lan a kabelů a způsobenou významným množstvím různých výrobků a různou obchodní úrovní. Námitka byla proto zamítnuta.
(42)
Táž strana tvrdila, že objem vývozu výrobního odvětví Unie do Ruské federace není v tomto případě důležitý, a poukázala na zvýšený dovoz z Čínské lidové republiky do Ruské federace a potřebu zohlednit jej při analýze, protože představuje konkurenční hrozbu pro přítomnost ruských výrobců na trzích Ruska a SNS. V tomto ohledu je skutečnost, že výrobci z Unie jsou i nadále vedoucími vývozci na ruském trhu, důležitá, protože mimo jiné potvrzuje, že ruští výrobci nejsou schopni vyrábět všechny typy ocelových lan a kabelů, pro které existuje poptávka na ruském trhu. Pokud jde o čínský vývoz do Ruské federace, je třeba poznamenat, že vzrostl současně s prudkým růstem poptávky na ruském trhu. Nebyly poskytnuty žádné informace, např. týkající se čínských vývozních cen pro Ruskou federaci a země SNS nebo vlastností dováženého výrobku, který je předmětem šetření, aby bylo možné provést další analýzu. A je třeba také uvést, že podle ruských celních statistických údajů měli ruští výrobci dotčeného výrobku v období přezkumného šetření stále vedoucí postavení na domácím trhu a že celkový dovoz na tento trh představoval pouze 15 % ruského trhu ocelových lan a kabelů. Námitka byla proto zamítnuta.
3.4 Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz v Ruské federaci
(43)
Podle žádosti o přezkum činila výrobní kapacita všech ruských vyvážejících výrobců 115 000 tun. Během šetření žadatel nově odhadl ruskou výrobní kapacitu; ta je podle něj v rozmezí od 220 000 do 250 000 tun, což ale nijak nedoložil. Na základě ověřených údajů od spolupracujícího vývozce, údajů předložených druhým známým výrobcem a údajů o třetím výrobci obsažených v žádosti byla výrobní kapacita všech ruských výrobců dotčeného výrobku stanovena na zhruba 158 000 tun. V této souvislosti je třeba poznamenat, že výrobní kapacita spolupracujícího výrobce prošla v posuzovaném období strukturálními úpravami, v jejichž důsledku byla jedna výrobní dílna uzavřena.
(44)
V reakci na poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že některé stroje z uzavřené dílny byly přemístěny do jiných výrobních závodů spolupracujícího výrobce. Nicméně toto tvrzení nebylo doloženo. V tomto ohledu důkazy shromážděné v průběhu šetření potvrzují, že spolupracující výrobce během posuzovaného období prošel strukturálními úpravami, které zahrnovaly vyřazení některých strojů ve všech třech výrobních závodech a uzavření jedné výrobní dílny. Zároveň nelze vyloučit, že některé stroje z uzavřené výrobní dílny byly přemístěny do zbývajících výrobních závodů. V každém případě to nemění nic na odhadu výrobní kapacity tohoto výrobce a Ruska celkově, což dotyčná strana nezpochybnila. Námitka byla proto zamítnuta.
(45)
Pokud jde o otázku využití kapacity a nadbytečné kapacity, předpokládalo se na základě údajů dvou výrobců a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné přesné informace o využití kapacity třetího výrobce, že jeho využití kapacity odpovídalo v období přezkumného šetření využití kapacit dvou dalších výrobců, tj. 90 %. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že celková volná kapacita v Ruské federaci činí řádově 17 000 tun. To odpovídá přibližně 8 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.5 Závěr
(46)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním, totiž že vývoz z Ruské federace byl v období přezkumného šetření stále dumpingový, je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena.
(47)
Nicméně je třeba zdůraznit tyto body. Za prvé, volná kapacita v Ruské federaci je omezeně dostupná a může být absorbována rychle rostoucí poptávkou na domácím trhu. Za druhé, ruští výrobci nemají kapacity, aby mohli dodávat všechny typy lan, a proto je jejich konkurenční tlak na trhu Unie omezený. Za třetí, dva ze tří známých vyvážejících výrobců mají své stoprocentně vlastněné dceřiné společnosti v Unii, které vyrábějí obdobný výrobek. Na základě informací získaných od dceřiné společnosti spolupracujícího vyvážejícího výrobce je možné pozorovat, že obdobný výrobek vyráběný dceřinou společností se prodává především na trhu Unie, zatímco vyvážející výrobce vyrábí a prodává obdobný výrobek převážně pro ruský trh. Ruští vyvážející výrobci mají kromě toho silné obchodní vazby na trhy třetích zemí, zejména na trhy v zemích SNS, které budou přitažlivější pro ruské vývozce, protože v průměru ceny účtované na těchto trzích jsou vyšší než ceny účtované v Unii. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz dotčeného výrobku z Ruské federace by pravděpodobně výrazně nevzrostl, kdyby opatření pozbyla platnosti.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(48)
Během období přezkumného šetření ocelová lana a kabely vyrábělo více než 30 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výroba těchto výrobců (stanovená na základě podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(49)
Jak je vysvětleno ve 12. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby v Unii, a to na základě podkladů doručených spolupracujícími výrobci, údajů Eurostatu a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů od žadatele,
-
analýza mikroekonomických prvků (tj. zásob, mezd, ziskovosti, návratnosti investic, peněžního toku, schopnosti získávat kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jejich údajů, které byly ověřeny.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(50)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 8 % ze 195 426 tun na 211 380 tun.
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba v Unii (v tunách)
195 426
206 940
213 350
211 380
Index
100
106
109
108
2. Současný dovoz z Ruské federace
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ruské federace
(51)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšil z 2 005 tun na 2 343 tun. I přes tento nárůst jsou tyto objemy nižší než dovoz z Ruské federace během posledního šetření, kdy dovoz činil 2 908 tun za rok 2005 a 3 323 tun pro období od 1. července 2005 do 30. června 2006 (poslední období přezkumného šetření). Od konce období přezkumného šetření vykazoval dovoz z Ruska klesající tendenci (snížení o 20 %).
(52)
Podíl ruského dovozu na trhu činil v roce 2009 1,03 % a v období přezkumného šetření 1,11 %.
(53)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 12 %.
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Dovoz (v tunách)
2 005
2 197
2 549
2 343
index
100
110
127
117
Podíl na trhu
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
index
100
103
116
108
Dovozní cena
1 054
1 084
1 171
1 178
index
100
103
111
112
2.2 Cenové podbízení
(54)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího ruského výrobce bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že se pohybují od 54,7 % do 69,0 % v závislosti na typech výrobku s váženým průměrným rozpětím cenového podbízení ve výši 63,4 %. Nicméně s ohledem na malý objem dovozu z Ruské federace a početnost existujících různých typů ocelových lan a kabelů by cenové podbízení mohlo být stanoveno pouze na základě velmi malého počtu stejných typů výrobku s nízkými objemy (19,9 tuny). Proto lze považovat rozpětí cenového podbízení pouze za orientační.
3. Dovoz z jiných zemí
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných zemí
(55)
Dovoz z jiných zemí než z Ruské federace se během posuzovaného období zvýšil o 10,6 %, což je více než nárůst spotřeby na trhu Unie (+ 8 %). I přes nárůst podílu jiných zemí než Ruské federace na trhu Unie lze příslušné podíly na trhu považovat za stabilní.
(56)
Hlavní vyvážející země během období přezkumného šetření byly Jižní Korea s podílem na trhu 16 %, ČLR (1,78 %), Thajsko s podílem na trhu 1,65 % a Ruská federace (viz výše, podíl na trhu 1,11 %), zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl téměř 60 %.
Země / Dovoz v tunách
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jižní Korea
32 027
23 926
28 906
34 798
Čína
5 797
4 067
5 174
3 765
Thajsko
3 673
3 815
5 348
3 499
Ostatní země
34 938
38 974
39 376
42 444
Dílčí součet
(s výjimkou Ruské federace)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusko
2 005
2 197
2 548
2 343
Celkový dovoz
(včetně Ruské federace)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2 Cenové podbízení
(57)
Celkově průměrné ceny dovozu obdobného výrobku z jiných zemí zůstaly během posuzovaného období stabilní a neměnné a podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie činilo v průměru 57 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(59)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie (makroekonomické prvky, jak jsou vymezeny ve 49. bodě odůvodnění) a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku (mikroekonomické prvky, jak jsou vymezeny ve 49. bodě odůvodnění).
a) Výroba
(60)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %, tj. z 214 475 tun na 228 368 tun. V souvislosti se zvýšenou spotřebou (+ 8 %), jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie zvýšilo objem své výroby o 6 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem výroby (v tunách)
214 475
223 385
224 559
228 368
index
100
104
105
106
b) Kapacita a míra využití kapacity
(61)
Zvýšení spotřeby Unie (+ 8 %) rovněž vyvolalo zvýšení výroby výrobního odvětví Unie o 6 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Kapacita
348 852
371 187
366 976
369 134
index
100
106
105
106
Využití kapacity
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
index
100
98
100
101
c) Objem prodeje
(62)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 7 %.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
116 902
133 824
131 085
124 524
index
100
114
112
107
d) Podíl na trhu
(63)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet svůj podíl na trhu během posuzovaného období poměrně stabilní, tj. na 60 % v roce 2009 a na 59 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu
60 %
65 %
61 %
59 %
index
100
108
102
98
e) Růst
(64)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii zvýšila o 8 %, se i objem prodeje výrobního odvětví Unie zvýšil, a to o 7 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu lze proto považovat za stabilní, i když podíl na trhu mírně klesl, zatímco dovoz z Ruské federace se mírně zvýšil.
f) Zaměstnanost
(65)
Zatímco výrobci v Unii zařazení do vzorku během posuzovaného období vykázali nárůst o 5 %, zaměstnanost celého výrobního odvětví Unie se podle odhadu žadatele liší a vykazuje negativní tendenci, totiž pokles o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
3 763
3 776
3 688
3 544
index
100
100
98
94
g) Velikost dumpingového rozpětí
(66)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí (4,7 %) na výrobní odvětví Unie, nelze tento dopad vzhledem k nízkému celkovému objemu dovozu z Ruské federace a poměrně nízkému dumpingovému rozpětí považovat za významný.
h) Zásoby
(67)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zmenšil.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
11 723
10 240
9 813
10 489
index
100
87
84
89
i) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(68)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 8 %. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přenést nárůst výrobních nákladů (o 8 %) na uživatele. Souvisí rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s větším průměrem a větší zaměřenost na lana pro zvláštní účely.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Index
100
101
105
108
j) Mzdy
(69)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek zvýšila o 20 %. Po restrukturalizaci některých společností zařazených do vzorku se poměr řídících a administrativních pracovníků k manuálním pracovníkům zvýšil, což se odráží ve vyšších průměrných mzdových nákladech na jednoho zaměstnance.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
index
100
107
115
120
k) Produktivita
(70)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako produkce na pracovníka na plný pracovní úvazek za rok, v posuzovaném období kolísala, protože se v roce 2010 snížila a poté v roce 2011 a v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Výrobní odvětví Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Produktivita
58
52
53
55
index
100
88
90
94
l) Investice a schopnost získávat kapitál
(71)
Investice do ocelových lan a kabelů se v posuzovaném období zvýšily o 271 %, byly významné a v období přezkumného šetření činily více než 16 milionů EUR. Výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli problém získávat kapitál. Navíc velká část investic mohla být financována z vlastních vytvořených peněžních toků.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice (v tisících EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
index
100
103
217
271
m) Ziskovost na trhu Unie
(72)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2009 do období přezkumného šetření byly navzdory poklesu ve srovnání s rokem 2009 vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost na trhu Unie
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
index
100
68
72
72
n) Návratnost investic
(73)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti. Navzdory poklesu je tento ukazatel i nadále dosti vysoký.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
index
100
62
66
61
o) Peněžní tok
(74)
Stav peněžních toků zůstává celkově velmi pozitivní navzdory jistému zhoršení mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření: sleduje do určité míry vývoj ziskovosti za celé posuzované období.
Výrobci zařazení do vzorku
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Index
100
71
67
75
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(75)
Z většiny ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo své výrobní zařízení, aby lépe reagovalo na nové hospodářské prostředí a mohlo využít příležitostí na trzích v Unii a mimo ni v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokých marží. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 2001 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
4.2 Závěr
(76)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie víceméně podařilo udržet svůj podíl na trhu, ceny vzrostly o 8 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž se objem výroby a spotřeba zvýšily. Výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové, přestože zisky byly na nižší úrovni v období přezkumného šetření než v roce 2009. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(77)
Bylo posuzováno i to, zda by se v případě pozbytí platnosti opatření obnovila podstatná újma. Má se za to, že to se pravděpodobně nestane, a to z důvodů, které jsou vysvětleny níže.
(78)
Jak je zdůrazněno v 54. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny výrobků dovážených z Ruské federace se podbízejí vůči cenám Unie. Nicméně vzhledem k nízkému objemu odpovídajících typů výrobku lze toto rozpětí cenového podbízení považovat pouze za orientační.
(79)
Jak je vysvětleno v 51. bodě odůvodnění, objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace činil v roce 2009 2 005 tun a v období přezkumného šetření 2 343 tun, což představovalo podíl na trhu ve výši 1,03 %, resp. 1,11 %.
(80)
Jak je vysvětleno v 43. a 45. bodě odůvodnění, celková ruská výrobní kapacita se odhaduje na přibližně 158 000 tun, zatímco podle odhadu z posledního šetření její výše byla přibližně stejná jako celková spotřeba Unie, tedy 220 000 tun. Volné kapacity jsou dále v současné době zřejmě omezené.
(81)
Při posledním šetření se vycházelo z toho, že ruský trh není schopen absorbovat existující nabídku. V současné době, jak bylo vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, domácí spotřeba ocelových lan a kabelů v Rusku v posuzovaném období významně vzrostla o 38 %. Kromě toho veřejně dostupné ekonomické prognózy předpokládají v Ruské federaci v nadcházejících letech silný růst HDP. Volná kapacita v Rusku, jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, proto bude pravděpodobně absorbována rychle se rozvíjejícím ruským trhem, protože ruské ceny jsou zhruba o 11 % vyšší než ceny vývozu do Unie. Kromě toho v Rusku vývozní ceny výrobků vyvážených na jiné trhy, zejména zemí SNS, jsou průměrně o 5,6 % vyšší než vývozní ceny výrobků vyvážených do Unie. Je proto nepravděpodobné, že by se podstatná množství volných kapacit nebo jejich současný prodej na výhodnějším domácím trhu nebo trzích zemí SNS přesunuly na trh Unie.
(82)
S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruské federace se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie jako celku.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(83)
S ohledem na výše uvedené by antidumpingová opatření použitelná na dovoz ocelových lan a kabelů z Ruské federace měla být zrušena a toto řízení zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(84)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz pocházející z Ruské federace byla ukončena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Byly obdrženy připomínky jedné zúčastněné strany, která rovněž požádala o slyšení a byla vyslechnuta v přítomnosti úředníka pro slyšení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingová opatření týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami, pocházejících z Ruské federace a v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zrušují a řízení ohledně tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Přezkumné řízení před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, též s připojenými tvarovkami, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a pocházejících z Ruské federace, zahájené podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zastavuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1342/2013
od 12. prosinca 2013.
o stavljanju izvan snage antidampinških mjera na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Ruske Federacije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1601/2001 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ („SWR”) podrijetlom iz Ruske Federacije, Turske, Tajlanda i Češke. Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „početne mjere”, a ispitni postupak koji je doveo do tih mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „početni ispitni postupak”.
(2)
Komisija je u kolovozu 2001. prihvatila ponudu za preuzimanje cjenovne obveze od jednog ruskog proizvođača (JSC Severstal-Metiz). Taj je dogovor o preuzimanju obveze stavljen izvan snage u listopadu 2007. (3) jer je smatran neodrživim zbog teškoća pri ispravnoj klasifikaciji velikog broja vrsta proizvoda koje je to trgovačko društvo izvozilo.
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1279/2007 (4) nakon parcijalne privremene revizije i revizije nakon isteka mjera zadržalo početne mjere za Rusku Federaciju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „mjere na snazi”, a ispitni postupak u vezi s revizijom nakon isteka mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „zadnji ispitni postupak”. Uredbom (EZ) br. 1279/2007 okončane su i mjere u vezi s uvozom čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Turske i Tajlanda.
(4)
Trenutačno (5) postoje mjere na snazi i protiv SWR-a iz Ukrajine i Narodne Republike Kine koje su proširene na uvoz SWR-a koji se otprema iz Maroka, Moldove i Republike Koreje.
2. Zahtjev za reviziju
(5)
Komisija je 27. listopada 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije najavila pokretanje revizije nakon isteka („obavijest o pokretanju postupka”) (6) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz SWR-a podrijetlom iz Ruske Federacije prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
(6)
Revizija je pokrenuta nakon obrazloženog zahtjeva koji je podnio Odbor za vezu industrija žičane užadi Europske unije (dalje u tekstu „EWRIS” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određene željezne ili čelične užadi i kabelâ u Uniji. Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao nastavak dampinga i ponavljanje štete industriji Unije („IU”).
3. Ispitni postupak
3.1 Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(7)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („RRIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3.2 Strane obuhvaćene postupkom
(8)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila proizvođače izvoznike, proizvođače u Uniji, uvoznike i korisnike koji su joj poznati kao i podnositelja zahtjeva i tijela zemlje izvoznice. Zainteresiranim stranama omogućeno je da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu unutar roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
S obzirom na mogući velik broj proizvođača izvoznika u Ruskoj Federaciji koji su uključeni u ispitni postupak, uzorkovanje je u početku predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje uistinu potrebno i kako bi, ako odluči da jest, mogla odabrati uzorak, od proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije tražilo se da se jave u roku od 15 dana od pokretanja postupka i da Komisiji dostave podatke zatražene u obavijesti o pokretanju.
(10)
S obzirom na to da su samo dva proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije dostavila podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazila da su voljna dalje surađivati s Komisijom, odlučeno je da se ne provede uzorkovanje za proizvođače izvoznike.
(11)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje komentare o tome unutar roka predviđenog u obavijesti o pokretanju postupka. Privremeni uzorak sastojao se od pet proizvođača iz Unije za koje je utvrđeno da su reprezentativni za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(12)
U izostanku ikakvih komentara predložena trgovačka društva odabrana su za uključivanje u konačni uzorak i o tome su obaviještene zainteresirane strane. Međutim jedno od konačno odabranih trgovačkih društava naknadno se povuklo iz uzorka. Komisija je stoga odlučila smanjiti uzorak na preostala četiri trgovačka društva koja su i dalje bila reprezentativna za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje (29,3 %) i prodaje (20,9 %) istovjetnog proizvoda u Uniji.
(13)
Iako je uzorkovanje predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka i za nepovezane uvoznike, nije se javio nijedan nepovezani uvoznik i nijedan korisnik. Stoga uzorkovanje nepovezanih uvoznika nije provedeno.
(14)
Upitnici su poslani četirima proizvođačima iz Unije u uzorku, dvama proizvođačima izvoznicima u Ruskoj Federaciji i povezanom uvozniku.
3.3 Odgovori na upitnike
(15)
Odgovori na upitnike primljeni su od četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, povezanog uvoznika i jednog proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije.
(16)
Iako su se u početku bila javila dva proizvođača iz Ruske Federacije, samo je jedan od njih dostavio odgovor na upitnik i za njega se smatra da surađuje u ispitnom postupku. Taj proizvođač izvoznik koji surađuje 100 %-tni je vlasnik društva kćeri sa sjedištem u Italiji koje isto tako proizvodi SWR i uvozi dotični proizvod iz Ruske Federacije. Drugi proizvođač dostavio je podnesak u vrijeme pokretanja ispitnog postupka, ali nije ispunio upitnik, iako je pozvan da to učini. Stoga se smatra da drugi proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.
3.4 Posjeti radi provjere
(17)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Njemačka,
-
BRIDON International Ltd., Ujedinjena Kraljevina,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Austrija,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugal;
(b)
proizvođač izvoznik iz Ruske Federacije:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec;
(c)
povezani uvoznik:
-
REDAELLI Tecna SpA, Italija.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(18)
Dotični proizvod isti je kao onaj u početnom ispitnom postupku i zadnjem ispitnom postupku, koji je doveo do uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, tj. željezna ili čelična užad i kabeli, uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega (koji se u industrijskoj terminologiji često naziva „SWR”), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 („dotični proizvod”).
2. Istovjetni proizvod
(19)
Trenutačnim ispitnim postupkom u vezi s revizijom nakon isteka mjera potvrđeno je da SWR koji se proizvodi u Ruskoj Federaciji i izvozi u Uniju i SWR koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i krajnju namjenu zbog čega se smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(20)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
(21)
Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije. Proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao je 99 % izvoza dotičnog proizvoda iz Ruske Federacije u Uniju tijekom RRIP-a. Na temelju toga zaključeno je da je razina suradnje visoka.
(22)
S obzirom na to da ostala dva poznata proizvođača iz Ruske Federacije nisu surađivala u ispitnom postupku, niže navedeni nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga morali su se temeljiti na najboljim dostupnim činjenicama, uključujući podatke Eurostata, službene statističke podatke Rusije i ograničene podatke dobivene od drugog proizvođača.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
(23)
Prema zahtjevu za reviziju, izvoz iz Ruske Federacije u Uniju navodno je bio dampinški uz prosječnu maržu od 130,8 %. Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka (stavak 4.1.), podnositelj zahtjeva usporedio je cijene izvoza iz Ruske Federacije u Uniju (na razini franko tvornica) s domaćim cijenama u Ruskoj Federaciji.
2.1 Uobičajena vrijednost
(24)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, za proizvođača izvoznika koji surađuje najprije je utvrđeno je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na ruskom domaćem tržištu reprezentativna, tj. je li ukupan obujam te prodaje bio jednak ili veći od 5 % ukupnog obujma odgovarajuće izvozne prodaje u Uniju. Za domaću prodaju istovjetnog proizvoda koju je vršio proizvođač izvoznik koji surađuje utvrđeno je da je ukupno reprezentativna.
(25)
Nakon toga Komisija je utvrdila vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje taj proizvođač izvoznik, a koje su identične ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju za izvoz u Uniju.
(26)
Zatim je ispitano je li domaća prodaja koju je vršio proizvođač izvoznik koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. je li domaća prodaja svake vrste proizvoda predstavljala barem 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda Uniji. Za vrste proizvoda koje su prodane u reprezentativnim količinama zatim je ispitano je li ta prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine („UTT”) u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(27)
Ispitivanje je li domaća prodaja svake vrste proizvoda koja je na domaćem tržištu prodana u reprezentativnim količinama izvršena u UTT-u provedeno je tako da je utvrđen udjel profitabilne prodaje dotične vrste proizvoda nezavisnim kupcima. U svim slučajevima kad je domaća prodaja određene vrste proizvoda izvršena u dostatnim količinama i u UTT-u, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne domaće prodaje te vrste tijekom RRIP-a.
(28)
Za preostale vrste proizvoda čija domaća prodaja nije bila reprezentativna ili nije izvršena u UTT-u uobičajena je vrijednost izračunana u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost izračunana je zbrajanjem troškova proizvodnje vrsta koje su izvezene, prilagođenom prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumne profitne marže, na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u UTT-u, u skladu s člankom 2. stavkom 6. prvom rečenicom Osnovne uredbe.
2.2 Izvozna cijena
(29)
Za izvoznu prodaju na tržište Unije koju je ruski proizvođač izvoznik koji surađuje izvršio izravno nezavisnim kupcima, izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
(30)
Za izvozne transakcije gdje je izvoz u Uniju izvršen putem povezanog društva za trgovinu, izvozna je cijena izračunana na temelju prve preprodajne cijene koju je nezavisnim kupcima u Uniji naplatio povezani trgovac, prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Učinjene su prilagodbe kako bi se u obzir uzeli svi troškovi nastali između uvoza i preprodaje, a za dobit, radi utvrđivanja pouzdane izvozne cijene. U izostanku podataka od nezavisnih uvoznika u vezi s razinom dobiti ostvarene tijekom RRIP-a upotrijebljena je prosječna profitna marža od 5 %.
2.3 Usporedba
(31)
Usporedba između ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.
(32)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i na usporedivost cijena. U tu svrhu učinjene su odgovarajuće prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara i popratnim troškovima, financijskim troškovima, troškovima pakiranja, provizijama i rabatima gdje je to bilo primjenjivo i opravdano.
2.4 Dampinška marža
(33)
Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Tom se usporedbom pokazalo postojanje dampinga u iznosu od 4,7 % za tog proizvođača izvoznika.
3. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.1 Uvodne napomene
(34)
U daljnjem tijeku analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. U tom pogledu analizirani su sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ruske Federacije, privlačnost tržišta Unije i tržištâ ostalih trećih zemalja, proizvodni kapacitet i višak kapaciteta za izvoz u Ruskoj Federaciji.
3.2 Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ruske Federacije
(35)
Prema podacima Eurostata, tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Ruske Federacije povećao se s 2 005 tona u 2009. na 2 343 tone u RRIP-u, što je predstavljalo oko 1 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a i razmatranog razdoblja. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 33., proizvođač uvoznik koji surađuje vršio je uvoz po dampinškim cijenama (4,7 %) unatoč antidampinškoj pristojbi na snazi.
3.3 Privlačnost tržišta Unije i tržištâ ostalih trećih zemalja
(36)
Izvoz u Uniju činio je 3 % ukupne prodaje proizvođača koji surađuje, a većina prodaje (85 %) izvršena je na ruskom domaćem tržištu. Domaće tržište poraslo je za 38 % u razmatranom razdoblju (7) i moglo bi i dalje rasti nastavi li rasti BDP Ruske Federacije, kako predviđaju javno dostupni izvori specijalizirani za gospodarsku analizu. Nadalje na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka pokazalo se da proizvođač koji surađuje ne proizvodi sve vrste dotičnog proizvoda zbog čega je njegov konkurentski pritisak na proizvođače iz Unije ograničen. To vjerojatno vrijedi i za ostala dva proizvođača u pogledu nedostupnosti podataka o ulaganju u nove strojeve kojima bi se, na primjer, omogućio veći opseg proizvodnje dotičnog proizvoda. Nadalje čini se da se ograničen konkurentski pritisak proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije potvrđuje i prisutnošću proizvođača iz Unije na ruskom tržištu. Prema službenim statističkim podacima ruskih carina izvoz dotičnog proizvoda proizvođača iz Unije u Rusku Federaciju predstavljao je 30 % ukupnog uvoza istovjetnog proizvoda na rusko tržište tijekom RRIP-a, što znači da su proizvođači iz Unije bili najveći izvoznik na rusko tržište.
(37)
Podnositelj zahtjeva u odgovoru na konačnu objavu tvrdio je da je planirani BDP Rusije (u rasponu od 3 %) umjeren i da neće rezultirati daljnjim razvojem ruskog tržišta SWR-a. Zbog toga rusko tržište možda neće moći prihvatiti dodatni obujam istovjetnog proizvoda. U tom pogledu napominje se da je rast ruskog BDP-a tijekom razmatranog razdoblja, tj. od 2009. do kraja RIP-a, bio niži od predviđenog rasta za 2014. te da je unatoč tomu na ruskom tržištu SWR-a zabilježen porast od 38 %. Stoga se argument odbacuje.
(38)
Ista je strana istaknula i nove vrste proizvodâ koje je nedavno osmislio proizvođač izvoznik (u suradnji sa svojim društvom kćeri smještenim u Uniji) te je tvrdila da je to dokaz da je taj proizvođač u razmatranom razdoblju ulagao. Međutim ta činjenica nije u suprotnosti s nalazom da proizvođač izvoznik koji surađuje ne može proizvesti sve vrste užadi (osobito SWR visokog cjenovnog razreda). Stoga se argument odbacuje.
(39)
Privlačnost tržišta Unije treba sagledati i u kontekstu toga što su ruski proizvođači izvoznici stekli neke proizvođače iz Unije. Zaista, dva ruska proizvođača trenutačno su vlasnici društava kćeri sa sjedištem u Uniji. Posjetom radi provjere društvu kćeri sa sjedištem u EU-u u vlasništvu izvoznika koji surađuje otkriveno je da se njegova prodaja većinom zaključuje na europskom tržištu i da je povezana prodaja između proizvođača koji surađuje i tog društva kćeri tijekom RRIP-a i dalje bila ograničena.
(40)
Na temelju tih podataka izvoznika koji surađuje treba naglasiti da je ruski obujam izvoza dotičnog proizvoda u treće zemlje četverostruko premašivao obujam izvoza u Uniju tijekom RRIP-a. Utvrđeno je da su cijene izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje u treće zemlje u prosjeku niže od cijena domaće prodaje u Ruskoj Federaciji, ali u prosjeku više od cijena izvoza na tržište Unije. Zbog toga se može zaključiti da je izvozna prodaja za tržišta trećih zemalja privlačnija od prodaje za tržište Unije. U tom se kontekstu napominje i da postoje davno uspostavljeni kanali prodaje s tržištima Zajednice nezavisnih država („ZND”).
(41)
Podnositelj zahtjeva u odgovoru na konačnu objavu tvrdio je da su izvozne cijene ruskih proizvođača za tržišta trećih zemalja zapravo niže od izvoznih cijena za Uniju. U tom kontekstu iznesena je usporedba prosječnih izvoznih cijena za Ukrajinu i za neke europske zemlje na temelju navodnih ruskih carinskih statistika. U potvrdu usporedbe nisu dostavljeni izvorni podaci. U tom pogledu napominje se da su u ispitnom postupku na temelju provjerenih podataka iz upitnika dobivenih od proizvođača izvoznika koji surađuje uspoređene razlike u cijeni između ruskih izvoznih cijena u Uniju i na tržišta trećih zemalja. Usporedba je izvršena na razini franko tvornica uzimajući u obzir razlike između vrsti proizvoda i razine trgovanja. Prosječna cijena koju je dostavio podnositelj zahtjeva ne upućuje na složenost komponenti i raspona cijena na tržištu SWR-a koji su rezultat znatnog broja raznih proizvoda i različitih razina trgovanja. Stoga se argument odbacuje.
(42)
Ista strana tvrdila je da razina obujma izvoza industrije Unije u Rusku Federaciju u ovom predmetu nije važna te je istaknula povećani uvoz iz Narodne Republike Kine u Rusku Federaciju i potrebu za njegovim razmatranjem u analizi jer taj uvoz čini konkurentsku prijetnju za prisutnost ruskih proizvođača na ruskom tržištu i tržištu ZND-a. U tom pogledu nije važna činjenica da su proizvođači iz Unije predvodnici u izvozu na rusko tržište jer između ostalog potvrđuje činjenicu da ruski proizvođači ne mogu proizvesti sve vrste SWR-a za kojima na ruskom tržištu postoji potražnja. Kad je riječ o kineskom izvozu u Rusku Federaciju, napominje se da on raste usporedo s brzim rastom potražnje na ruskom tržištu. Za potrebe daljnje analize nisu dostavljene informacije primjerice o razinama cijena kineskog uvoza u Rusku Federaciju ili u zemlje ZND-a ili o obilježjima uvezenog proizvoda koji je predmetom ispitnog postupka. Naposljetku napominje se da su prema ruskim carinskim statistikama ruski proizvođači dotičnog proizvoda i dalje tijekom RRIP-a bili predvodnici na domaćem tržištu SWR-a, a ukupan uvoz na to tržište iznosio je samo 15 % ruskog tržišta SWR-a. Stoga se argument odbacuje.
3.4 Proizvodni kapacitet i višak kapaciteta dostupnog za izvoz u Ruskoj Federaciji
(43)
Prema zahtjevu za pokretanje revizije, proizvodni kapacitet svih ruskih proizvođača izvoznika iznosio je 115 000 tona. Tijekom ispitnog postupka ponovnom ocjenom podnositelja zahtjeva pokazalo se da ruski proizvodni kapacitet iznosi između 220 000 i 250 000 tona, ali to nije potkrijepljeno nikakvim dokazima. Na temelju provjerenih podataka izvoznika koji surađuje, podataka koje je podnio drugi poznati proizvođač i podataka iz zahtjeva o trećem proizvođaču, proizvodni kapacitet svih ruskih proizvođača dotičnog proizvoda utvrđen je na razini od oko 158 000 tona. U tom se kontekstu napominje da su u razmatranom razdoblju na proizvodnom kapacitetu proizvođača izvoznika koji surađuje izvršene strukturne prilagodbe zbog kojih je zatvoren jedan proizvodni pogon.
(44)
Jedna strana u odgovoru na konačnu objavu tvrdila je da su neki strojevi iz zatvorenog proizvodnog pogona prevezeni na drugo mjesto proizvodnje proizvođača koji surađuje. Međutim, u potvrdu te tvrdnje nisu dostavljeni dokazi. U tom pogledu potvrđuje se da dokazi prikupljeni u ispitnom postupku potvrđuju da je u razmatranom razdoblju proizvođač koji surađuje proveo znatne strukturne prilagodbe, što je uključivalo otpis nekih strojeva na sva tri mjesta proizvodnje i zatvaranje jednog proizvodnog pogona. U isto vrijeme ne može se isključiti mogućnost da su određeni strojevi iz zatvorenog proizvodnog pogona prevezeni u preostale pogone. U svakom slučaju to ne utječe na procjenu proizvodnog kapaciteta tog proizvođača i Rusije u cjelini, što ta strana nije opovrgavala. Stoga se argument odbacuje.
(45)
U pogledu pitanja iskorištenosti kapaciteta i viška kapaciteta, na temelju podataka dvaju proizvođača i u nedostatku preciznih podataka o iskorištenosti kapaciteta trećeg proizvođača, pretpostavljeno je da je njegova iskorištenost kapaciteta bila na razini iskorištenosti kapaciteta drugih dvaju proizvođača tj. 90 % tijekom RRIP-a. S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da ukupan rezervni kapacitet u Ruskoj Federaciji iznosi oko 17 000 tona. To je odgovaralo oko 8 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.
3.5 Zaključak
(46)
S obzirom na nalaze da je tijekom RRIP-a uvoz iz Ruske Federacije i dalje bio dampinški, postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera.
(47)
Međutim, treba naglasiti sljedeće točke. Prvo, u Ruskoj Federaciji postoji ograničen rezervni kapacitet koji bi mogla apsorbirati brzo rastuća potražnja na domaćem tržištu. Drugo, ruski proizvođači nemaju kapacitet za dostavu svih vrsta užadi zbog čega je njihov konkurentski pritisak na tržištu Unije ograničen. Treće, dva od triju poznatih proizvođača izvoznika 100 %-tni su vlasnici društava kćeri u Uniji koja proizvode istovjetni proizvod. Na temelju podataka primljenih od društva kćeri proizvođača izvoznika koji surađuje vidljivo je da se istovjetni proizvod koji proizvodi to društvo kćer prodaje prvenstveno na tržištu Unije, dok proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje istovjetni proizvod većinom za rusko tržište. Uz to, ti ruski proizvođači dobro su trgovinski povezani s tržištima trećih zemalja, posebno tržištima ZND-a, koja su ruskim izvoznicima privlačnija jer su cijene koje se u prosjeku naplaćuju na tim tržištima više od onih koje se naplaćuju u Uniji. Na temelju toga zaključeno je da nije vjerojatno da bi uvoz dotičnog proizvoda iz Ruske Federacije značajno porastao u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(48)
SWR tijekom RRIP-a proizvodi više od 30 proizvođača iz Unije. Stoga se smatra da proizvodnja tih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i za ostale proizvođače iz Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva) čini proizvodnju u Uniji u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(49)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak je odabran zbog velikog broja proizvođača u Uniji. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedećim dvjema razinama:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, prosječne jedinične cijene, visina dampinške marže) ocijenjeni su, na razini ukupne proizvodnje Unije, na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i podataka Eurostata, a za ostale proizvođače iz Unije upotrijebljena je procjena koja se temeljila na podacima dobivenima od podnositelja zahtjeva,
-
analiza mikroekonomskih elemenata (tj. zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) provedena je za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju njihovih podataka koji su provjereni.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja u Uniji
(50)
Potrošnja u Uniji povećala se za 8 % s 195 426 tona na 211 380 tona između 2009. i RRIP-a,
2009.
2010.
2011.
RRIP
Potrošnja u Uniji (u tonama)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indeks
100
106
109
108
2. Trenutačni uvoz iz Ruske Federacije
2.1 Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz Ruske Federacije
(51)
Prema podacima Eurostata obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ruske Federacije povećao se s 2 005 tona na 2 343 tone između 2009. i RRIP-a. Unatoč tom povećanju ti su obujmi manji od uvoza iz Ruske Federacije tijekom zadnjeg ispitnog postupka kad je uvoz iznosio 2 908 tona za 2005. i 3 323 tone za razdoblje između 1. srpnja 2005. i 30. lipnja 2006. („zadnji RRIP”). Nadalje, od kraja RRIP-a uvoz iz Rusije pokazuje silazno kretanje (pad od 20 %).
(52)
Tržišni udjel ruskog uvoza iznosio je 1,03 % 2009. i 1,11 % u RRIP-u.
(53)
U pogledu uvoznih cijena, one su se tijekom razmatranog razdoblja stalno povećavale za 12 %.
2009.
2010.
2011.
RRIP
Uvoz (u tonama)
2 005
2 197
2 549
2 343
indeks
100
110
127
117
Tržišni udjel
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
indeks
100
103
116
108
Cijena uvoza
1 054
1 084
1 171
1 178
indeks
100
103
111
112
2.2 Obaranje cijena
(54)
Obaranje cijena utvrđeno je na temelju izvoznih cijena ruskog proizvođača koji surađuje, bez antidampinške pristojbe, i utvrđeno je da iznosi između 54,7 % i 69,0 % ovisno o vrsti proizvoda, s ponderiranom prosječnom maržom obaranja cijena od 63,4 %. Međutim, s obzirom na malen obujam uvoza iz Ruske Federacije i niz različitih vrsta SWR-a koje postoje, obaranje cijena moglo se utvrditi samo na temelju malog broja identičnih vrsta proizvoda s malim obujmom (19,9 tona). Stoga se marža obaranja cijena može smatrati samo okvirnom.
3. Uvoz iz drugih zemalja
3.1 Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz drugih zemalja
(55)
Uvoz iz zemalja koje nisu Ruska Federacija povećao se za 10,6 % tijekom razmatranog razdoblja, što je veće povećanje od povećanja potrošnje na tržištu Unije (+ 8 %). Unatoč tome što su zemlje koje nisu Ruska Federacija dobile tržišni udio na tržištu Unije, zasebni tržišni udjeli mogu se smatrati stabilnima.
(56)
Glavne zemlje izvoznice tijekom RRIP-a bile su Južna Koreja s tržišnim udjelom od 16 %, nakon koje su slijedili NRK (1,78 %), Tajland s tržišnim udjelom od oko 1,65 % i Ruska Federacija (vidjeti gore, 1,11 % tržišnog udjela), dok je tržišni udjel industrije Unije iznosio blizu 60 %.
Zemlje/Uvoz u tonama
2009.
2010.
2011.
RRIP
Južna Koreja
32 027
23 926
28 906
34 798
Kina
5 797
4 067
5 174
3 765
Tajland
3 673
3 815
5 348
3 499
Ostale zemlje
34 938
38 974
39 376
42 444
Međuiznos
(isključujući Rusku Federaciju)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusija
2 005
2 197
2 548
2 343
Ukupan uvoz
(uključujući Rusku Federaciju)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2 Obaranje cijena
(57)
Ukupne prosječne cijene uvoza istovjetnog proizvoda iz drugih zemalja ostale su stabilne i nepromijenjene tijekom razmatranog razdoblja i obarale su cijene industrije Unije u prosjeku za 57 %.
4. Stanje industrije Unije
(58)
Komisija je prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitala sve bitne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.
4.1 Uvodne napomene
(59)
S obzirom na to da je u pogledu industrije Unije primijenjeno uzorkovanje, šteta je ocijenjena na temelju podataka prikupljenih na razini cijele industrije Unije („IU”) (makroekonomski elementi kako su definirani u uvodnoj izjavi 49.) i na temelju podataka prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku (mikroekonomski elementi kako su definirani u uvodnoj izjavi 49.).
(a) Proizvodnja
(60)
Proizvodnja IU-a povećala se za 6 % između 2009. i RRIP-a, tj. s 214 475 tona na 228 368 tona. U kontekstu povećane potrošnje (+ 8 %) kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., industrija Unije povećala je svoj obujam proizvodnje za 6 %.
IU
2009.
2010.
2011.
RRIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
214 475
223 385
224 559
228 368
indeks
100
104
105
106
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(61)
Povećanjem potrošnje u Uniji (+ 8 %) potaknuto je i povećanje proizvodnje industrije Unije za 6 %.
IU
2009.
2010.
2011.
RRIP
Kapacitet
348 852
371 187
366 976
369 134
indeks
100
106
105
106
Iskorištenost kapaciteta
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
indeks
100
98
100
101
(c) Obujam prodaje
(62)
Prodaja IU-a na tržištu Unije povećala se za 7 % između 2009. i RRIP-a.
IU
2009.
2010.
2011.
RRIP
Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama)
116 902
133 824
131 085
124 524
indeks
100
114
112
107
(d) Tržišni udjel
(63)
IU je uspio održati relativno stabilan tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja, tj. na razini od 60 % u 2009. i 59 % tijekom RRIP-a.
IU
2009.
2010.
2011.
RRIP
Tržišni udjel
60 %
65 %
61 %
59 %
indeks
100
108
102
98
(e) Rast
(64)
Između 2009. i RRIP-a, kad se potrošnja u Uniji povećala za 8 %, i obujam prodaje IU-a povećao se za 7 %. Tržišni udjel IU-a stoga se može smatrati stabilnim, iako je IU izgubio malen dio tržišnog udjela dok se uvoz iz Ruske Federacije blago povećao.
(f) Zaposlenost
(65)
Dok su proizvođači iz Unije u uzorku pokazali povećanje od 5 % tijekom razmatranog razdoblja, procjena razine zaposlenosti čitavog IU-a koju je proveo podnositelj zahtjeva drukčija je i pokazuje silazno kretanje, tj. smanjenje od 6 % između 2009. i RRIP-a.
IU
2009.
2010.
2011.
RRIP
Zaposlenost
3 763
3 776
3 688
3 544
indeks
100
100
98
94
(g) Visina dampinške marže
(66)
U pogledu utjecaja visine utvrđenih stvarnih dampinških marži (4,7 %) na IU, s obzirom na nizak ukupni obujam uvoza iz Ruske Federacije i relativno nisku dampinšku maržu, taj se utjecaj ne može smatrati značajnim.
(h) Zalihe
(67)
Razina završnih zaliha IU-a smanjila se između 2009. i RRIP-a.
Proizvođači u uzorku
2009.
2010.
2011.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
11 723
10 240
9 813
10 489
indeks
100
87
84
89
(i) Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(68)
Jedinične prodajne cijene IU-a povećale su se za 8 % između 2009. i RRIP-a. To kretanje cijena povezano je s činjenicom da je IU mogao povećanje troška proizvodnje (za 8 %) prenijeti na korisnike. Ono je povezano i s postupnom migracijom IU-a prema SWR-u većeg promjera i većem usredotočenju na užad s posebnom namjenom.
Proizvođači u uzorku
2009.
2010.
2011.
RRIP
Prosječna jedinična prodajna cijena u EU-u (EUR/tona)
3 625
3 658
3 809
3 911
indeks
100
101
105
108
(j) Plaće
(69)
Između 2009. i RRIP-a prosječna plaća po ekvivalentu punog radnog vremena („EPRV”) povećala se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon restrukturiranja nekih od trgovačkih društava u uzorku udjel radnika u administraciji u odnosu na udjel radnika u proizvodnji povećao se tijekom razmatranog razdoblja, što se odražava u povećanju prosječnog troška plaće po zaposleniku.
Proizvođači u uzorku
2009.
2010.
2011.
RRIP
Plaće po EPRV-u (u EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
indeks
100
107
115
120
(k) Produktivnost
(70)
Produktivnost radne snage IU-a, izmjerena proizvodnja po EPRV-u zaposlenih po godini, bila je promjenjiva tijekom razmatranog razdoblja i to tako da se smanjila 2010. i opet povećala 2011. i tijekom RRIP-a.
IU
2009.
2010.
2011.
RRIP
Produktivnost
58
52
53
55
indeks
100
88
90
94
(l) Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(71)
Ulaganja u SWR povećala su se za 271 % tijekom razmatranog razdoblja, bila su značajna i iznosila su gotovo 16 milijuna EUR tijekom RRIP-a. Proizvođači u uzorku nisu imali poteškoća s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, velik udjel ulaganja mogao se financirati vlastitim novčanim tokovima.
Proizvođači u uzorku
2009.
2010.
2011.
RRIP
Ulaganja (u tisućama EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
indeks
100
103
217
271
(m) Profitabilnost na tržištu Unije
(72)
Proizvođači u uzorku uspjeli su ostvariti dobit tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Dobit ostvarena od 2009. do RRIP-a - unatoč smanjenju u usporedbi s 2009. - bila je značajno iznad ciljne dobiti od 5 % određene u početnom ispitnom postupku.
Proizvođači u uzorku
2009.
2010.
2011.
RRIP
Profitabilnost na tržištu Unije
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
indeks
100
68
72
72
(n) Povrat ulaganja
(73)
Povrat ulaganja („PU”), izražen kao ukupna dobit ostvarena djelatnosti u vezi s SWR-om u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti imovine izravno ili neizravno povezane s proizvodnjom SWR-a okvirno je pratio prethodno opisana kretanja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Unatoč smanjenju taj pokazatelj ostaje razmjerno visok.
Proizvođači u uzorku
2009.
2010.
2011.
RRIP
PU
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
indeks
100
62
66
61
(o) Novčani tok
(74)
Stanje novčanog toka sveukupno je i dalje vrlo pozitivno unatoč manjim pogoršanjima između 2009. i RRIP-a: ono u određenoj mjeri prati kretanja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
Proizvođači u uzorku
2009.
2010.
2011.
RRIP
Novčani tok (u tisućama EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
indeks
100
71
67
75
(p) Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(75)
Većina pokazatelja pokazuje da je IU prilagodio svoju proizvodnu opremu kako bi se spremnije suočio s novim gospodarskim okruženjem i kako bi mogao iskoristiti prilike na tržištima Unije i izvan Unije gdje se mogu postići visoke marže. Poboljšanje gospodarskog i financijskog stanja IU-a nakon uvođenja antidampinških mjera 2001. pokazuje da su mjere učinkovite i da se IU oporavio od učinaka prošlih dampinških praksi.
4.2 Zaključak
(76)
Tijekom razmatranog razdoblja IU je više ili manje uspio održati svoj tržišni udjel, cijene su se povećale za 8 %, zalihe su ostale na razumnoj razini, dok su se obujam proizvodnje i potrošnja povećali. IU je ostvarivao dobit tijekom razmatranog razdoblja, iako je dobit tijekom RRIP-a bila na nižoj razini nego 2009. S obzirom na gore navedeno, može se zaključiti da IU nije pretrpio materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(77)
Ispitano je i je li vjerojatno ponavljanje štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti. Ocjenjuje se da to nije vjerojatno zbog niže razjašnjenih razloga.
(78)
Kako je naglašeno u uvodnoj izjavi 54., utvrđeno je da cijene uvoza iz Ruske Federacije snižavaju cijene EU-a. Međutim, s obzirom na nizak obujam sličnih vrsta proizvoda, trenutačna marža sniženja cijena može se smatrati samo okvirnom.
(79)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 51., obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ruske Federacije iznosio je 2 005 tona 2009. i 2 343 tona tijekom RRIP-a, što je predstavljalo tržišni udjel od 1,03 %, odnosno 1,11 %.
(80)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 43. i 45., ukupni ruski kapacitet procjenjuje se na oko 158 000 tona, dok se tijekom zadnjeg ispitnog postupka procjenjivao otprilike na razini ukupne potrošnje EU-a, odnosno 220 000 tona. Nadalje trenutačno se čini da je rezervni kapacitet ograničen.
(81)
Tijekom zadnjeg ispitnog postupka ocijenjeno je da rusko tržište ne može apsorbirati razinu opskrbe. Trenutačno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 36., domaća potrošnja SWR-a u Rusiji tijekom razmatranog se razdoblja značajno povećala, za 38 %. Uz to, u javno dostupnim gospodarskim prognozama predviđa se snažno povećanje BDP-a u Ruskoj Federaciji u nadolazećim godinama. Stoga je vjerojatno da će rastuće rusko tržište apsorbirati ruski rezervni kapacitet, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., s obzirom na to da su ruske cijene oko 11 % više od cijena izvoza u EU. Osim toga ruske izvozne cijene za druga tržišta, odnosno za zemlje ZND-a u prosjeku su 5,6 % više od cijena izvoza u EU. Stoga nije vjerojatno da će značajne količine bilo rezervnog kapaciteta, bilo njegove trenutačne prodaje na isplativijem domaćem tržištu i/ili na tržištima zemalja ZND-a biti preusmjerene na tržište Unije.
(82)
U svjetlu prethodno navedenog, zaključuje se da stavljanje izvan snage mjera na uvoz podrijetlom iz Ruske Federacije vrlo vjerojatno ne bi za posljedicu imalo ponavljanje materijalne štete za IU kao cjelinu.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(83)
U svjetlu prethodno navedenog trebalo bi staviti izvan snage antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz SWR-a iz Ruske Federacije i okončati trenutačni postupak u skladu s člankom 9. stavkom 2. i člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(84)
Sve strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti da se postojeće mjere u vezi s uvozom podrijetlom iz Ruske Federacije mjere okončaju. Dano im je i razdoblje unutar kojem su mogle podnijeti prigovore nakon te objave. Jedna zainteresirana strana dostavila je primjedbe te zatražila raspravu u nazočnosti službenika za usmene rasprave, što joj je i odobreno,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Stavljaju se izvan snage antidampinške mjere u vezi s uvozom čelične užadi i kabelâ uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega, podrijetlom iz Ruske Federacije i trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 i okončava se postupak u vezi s tim uvozom.
Članak 2.
Okončava se postupak revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz čelične užadi i kabelâ uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 i podrijetlom iz Ruske Federacije, pokrenut na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.