PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 307/2014
od 24. ožujka 2014.
o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 875/2013 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda nakon privremene revizije temeljem članka 11. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 682/2007 (2), uvelo konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN ex 2001 90 30 i ex 2005 80 00, podrijetlom iz Tajlanda. Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 3,1 % do 12,9 %.
(2)
Uredbom (EZ) br. 954/2008 (3) Vijeće je izmijenilo mjere na snazi u odnosu na jednog proizvođača izvoznika te u skladu s tim i stopu koja se primjenjuje na „sve ostala trgovačka društva”, koja se od tada kreće u rasponu od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Slijedom revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe („revizija nakon isteka”), Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 875/2013 (4) zadržalo pristojbu u rasponu od 3,1 % do 14,3 % („revizija nakon isteka mjera”).
2. Zahtjev za reviziju
(4)
Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne Uredbe. Zahtjev je podnio River Kwai International Food Industry Co. Ltd („podnositelj zahtjeva”), proizvođač izvoznik iz Tajlanda.
(5)
Zahtjev je bio ograničen na područje ispitivanja dampinga u mjeri u kojoj se odnosilo na podnositelja zahtjeva.
(6)
U svojem zahtjevu podnositelj je pružio prima facie dokaz da su se, što se tiče dampinga od strane podnositelja zahtjeva, okolnosti na temelju kojih su mjere na snazi uvedene promijenile te da su te promjene trajne prirode.
(7)
Podnositelj zahtjeva posebno je tvrdio da se promijenjene okolnosti odnose na promjene u asortimanu proizvoda koje stavlja na tržište, a što ima izravan učinak na cijenu njihove proizvodnje. Usporedba njegovih domaćih cijena s izvoznim cijenama u Uniju pokazala je da je dampinška marža niža od trenutne razine mjera.
3. Pokretanje djelomične privremene revizije
(8)
Komisija je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrdila da postoji dovoljno dokaza da se opravda pokretanje djelomične privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga što se tiče podnositelja zahtjeva. Na temelju toga u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (5)14. veljače 2013. („Obavijest o pokretanju postupka”), objavila je pokretanje djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne Uredbe.
4. Razdoblje revizije ispitnog postupka
(9)
Ispitnim postupkom u vezi s dampingom obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2011. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka u vezi s revizijom” ili „RIPR”).
5. Strane na koje se ispitni postupak odnosi
(10)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, predstavnike zemlje izvoznice, kao i udruženje proizvođača iz Unije (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD”) o pokretanju privremene revizije.
(11)
Zainteresirane strane dobile su priliku objaviti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku utvrđenome u Obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
Pisane primjedbe koje je podnio AETMD razmotrene su i, po potrebi, uzete u obzir.
(13)
Kako bi dobila informacije koje se smatraju nužnima za ispitni postupak, Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik, a on je dostavio odgovor u za to propisanom roku.
(14)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga. Komisija je obavila posjet radi provjere u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva u Tajlandu, u Bangkoku i Kanchanaburiju.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(15)
Proizvod koji je predmetom ove revizije isti je kao i onaj definiran u početnom ispitnom postupku i reviziji nakon isteka, naime kukuruz šećerac (Zea mays var. saccharata) u zrnu, pripremljen ili konzerviran u octu ili octenoj kiselini, nezamrznut, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2001 90 30 i kukuruz šećerac (Zea mays var. saccharata) u zrnu, pripremljen ili konzerviran na drugi način osim u octu ili octenoj kiselini, nezamrznut, različit od proizvoda iz tarifnog broja 2006, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2005 80 00, podrijetlom iz Tajlanda.
2. Istovjetni proizvod
(16)
Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku i potvrđeno u reviziji nakon isteka mjera, kukuruz šećerac koji se proizvodi i prodaje u Uniji i kukuruz šećerac koji se proizvodi i prodaje u Tajlandu imaju u osnovi iste fizičke i kemijske značajke te iste osnovne namjene kao i kukuruz šećerac koji se proizvodi u Tajlandu i prodaje za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
3. DAMPING
1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(17)
U skladu s prvom rečenicom članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe, Komisija je najprije utvrdila je li tijekom RIPR-a ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda od strane podnositelja zahtjeva bila reprezentativna. Domaća prodaja dovoljno je reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda predstavlja 5 % ili više ukupnog obujma prodaje predmetnog proizvoda koji je izvezen u Uniju tijekom RIPR-a.
(18)
Ustanovilo se da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna.
(19)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu koje su identične ili usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(20)
Za svaku od tih vrsta proizvoda, Komisija je utvrdila je li domaća prodaja dovoljno reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja neke vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda neovisnim kupcima tijekom RIPR-a predstavlja 5 % ili više ukupnog obujma prodaje jednake ili usporedive vrste proizvoda koji je izvezen u Uniju.
(21)
Komisija je utvrdila da je, za sve vrste proizvoda koji se prodaju za izvoz u Uniju, domaća prodaja podnositelja zahtjeva obavljena u reprezentativnim količinama.
(22)
Nadalje, Komisija je za svaki vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje neovisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIPR-a kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne Uredbe koristiti stvarnu domaću prodaju.
(23)
Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to jesu li prodaje profitabilne ili ne, ako:
-
obujam prodaje vrste proizvoda prodanoga po neto prodanoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunanoga troška proizvodnje predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda, i
-
ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.
(24)
Komisijina analiza domaće prodaje pokazala je da je više od 90 % domaće proizvodnje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od jediničnog troška proizvodnje. Sukladno tome, uobičajena je vrijednost izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom RIPR-a.
2. Određivanje izvozne cijene
(25)
Sva je prodaja podnositelja zahtjeva namijenjena izvozu u Uniju izvršena izravno nepovezanim kupcima u Uniji ili Tajlandu. Izvozna je cijena stoga utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe, na temelju cijena koje su plaćene ili koje se trebaju platiti.
3. Usporedba
(26)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica.
(27)
Kada je to bilo opravdano, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednosti/ili izvoznu cijenu s obzirom na razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe.
(28)
Gdje je to bilo primjenjivo i opravdano, odobrene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, manipuliranja i utovara, pakiranja, provizijama, troškovima kredita i bankarskim pristojbama.
(29)
Podnositelj zahtjeva zatražio je u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (d) osnovne Uredbe prilagodbu za razlike u vrijednosti robne marke kada se prodaje pod vlastitom robnom markom na domaćem tržištu i kada se prodaje pod vlastitom robnom markom na tržištu Unije. Navodno je vrijednost vlastite robne marke podnositelja zahtjeva viša na tajlandskom tržištu nego na tržištu Unije. Kako bi opravdao svoj zahtjev, podnositelj se zahtjeva pozvao na prilagodbu izvršenu u početnom ispitnom postupku i u reviziji nakon isteka mjera.
(30)
Ipak, situacija podnositelja zahtjeva u toj privremenoj reviziji razlikuje se od situacije drugih proizvođača izvoznika kojima je prilagodba odobrena u početnom ispitnom postupku i reviziji nakon isteka mjera. Prilagodba izvršena u početnom ispitnom postupku i u i reviziji nakon isteka mjera odnosi se konkretno na proizvođače izvoznike koji na domaćem tržištu prodaju proizvode s vlastitom robnom markom, a u Uniji prodaju proizvode s robnom markom trgovca na malo. U toj privremenoj reviziji, podnositelj zahtjeva i na domaćem tržištu i na tržištu Unije podaje proizvode s vlastitom robnom markom. Osim toga, prilagodba izvršena u početnom ispitnom postupku i toj reviziji nakon isteka mjera izvršena je u odnosu na profitnu maržu prilikom izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6. osnovne Uredbe. U toj privremenoj reviziji, međutim, uobičajena vrijednost temelji se na stvarnim domaćim cijenama podnositelja zahtjeva.
(31)
Što se tiče navodne manje vrijednosti robne marke prilikom prodaje na tržištu Unije, uvoznik predmetnog proizvoda pod robnom markom podnositelja zahtjeva specijalizirani je uvoznik robnih marki prehrambenih proizvoda, osobito iz Azije. Podnositelj zahtjeva nije pojasnio niti pružio dokaze zašto bi prodaja tom konkretnom uvozniku donijela manju vrijednost od vrijednosti robne marke na domaćem tržištu podnositelja zahtjeva. Komisija je stoga zaključila da podnositelj zahtjeva nije dokazao da navodna razlika u vrijednosti robne marke utječe na cijene ili usporedivost cijena.
(32)
Podnositelj zahtjeva također je tražio istu prilagodbu temeljem članka 2. stavka 10. točke (k) osnovne Uredbe. Međutim, kako podnositelj zahtjeva nije dokazao da navodna razlika utječe na cijene ili usporedivost cijena, prilagodba nije mogla biti odobrena ni temeljem te odredbe.
(33)
Zahtjev za prilagodbu temeljem članka 2. stavka 10. točke (d) i članka 2. stavka 10. točke (k) stoga se odbija.
(34)
Pozivajući se na članak 2. stavak 10. točku (b) osnovne Uredbe, podnositelj zahtjeva također je zatražio prilagodbu za porezni rabat na izvoz koji plaća vlada. Radi se o iznosu koji vlada plaća podnositelju zahtjeva kada se predmetni proizvod prodaje za izvoz, uključujući i izvoz na tržište Unije.
(35)
Podnositelj zahtjeva mogao je dokazati da je iznos koji je manji od 0,5 % vrijednosti računa plaćen podnositelju zahtjeva za izvoz na tržište Unije. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) osnovne Uredbe, prilagodba se izvršava u odnosu na uobičajenu vrijednost ako su ispunjeni uvjeti iz tog članka, a ne u odnosu na izvoznu cijenu kako tvrdi podnositelj zahtjeva. Osim toga, ispitni postupak je pokazao da se ne može uspostaviti izravna veza između uplate koje je podnositelj zahtjeva primio za predmetni proizvod prilikom izvoza u Uniju i uvoznih pristojbi za sirovine koje su fizički ugrađene u proizvod.
(36)
Podnositelj zahtjeva također je tražio istu prilagodbu temeljem članka 2. stavka 10. točke (k). Međutim, s obzirom na to da nije dokazao vezu između poreznog rabata na izvoz i određivanja cijena predmetnog izvezenog proizvoda, zahtjev nije mogao biti prihvaćen.
(37)
Zahtjev za prilagodbu za porezni rabat na izvoz temeljem članka 2. stavka 10. točke (b) i članka 2. stavka 10. točke (k) stoga se odbija.
4. Damping tijekom RIPR-a
(38)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svih vrsta predmetnih proizvoda izvezenih u Uniju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i člankom 2. stavkom 12. osnovne Uredbe.
(39)
Na temelju toga utvrđeno je da ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije, s neplaćenom carinom, iznosi 3,6 %.
4. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI
(40)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne Uredbe Komisija je ispitala jesu li okolnosti na temelju kojih je uvedena trenutna dampinška marža promijenjene i je li ta promjena trajne prirode.
(41)
U svojem zahtjevu za reviziju, podnositelj zahtjeva pozvao se na promjene u asortimanu proizvoda koje stavlja na tržište, a što bi imalo izravan učinak na cijenu njihove proizvodnje. Ispitni postupak je potvrdio da, zbog restrukturiranja poduzeća, podnositelj zahtjeva više ne proizvodi i ne prodaje određene druge proizvode u usporedbi s početnom ispitnom postupku te da je ta promjena utjecala na trošak proizvodnje predmetnog proizvoda.
(42)
AETMD je primijetio da restrukturiranje koje je proveo podnositelj zahtjeva ne mora biti trajne prirode s obzirom da se vrlo lako može vratiti u stanje prije restrukturiranja.
(43)
I zaista je moguće da bi uprava podnositelja zahtjeva, ako to poželi, bila u mogućnosti vratiti se u stanje prije restrukturiranja. Međutim, ne postoje dokazi koji bi upućivali na to da odluka podnositelja zahtjeva da restrukturira i organizira stavljanje na tržište proizvoda grupe od strane trgovačkih društava grupe ne bi bilo trajne prirode. Osim toga, restrukturiranje se već odvilo do 2009., što pokazuje da je nova struktura poduzeća trajne prirode.
(44)
Nakon objave AETMD je ponovno u svojim tvrdnjama naglasio da se promjena na temelju koje je revizija pokrenuta ne može smatrati promjenom trajne prirode. Konkretno, doveo je u pitanje promjenu u cijeni proizvodnje zbog interne reorganizacije unutar grupe, tvrdeći da se troškovi unutar grupe mogu jednostavno preraspodijeliti kako bi se smanjila uobičajena vrijednost. Iz tog se razloga ne može smatrati da je novi trošak proizvodnje trajne prirode. AETMD je također primijetio da podružnica koja je odgovorna za proizvodnju i prodaju svježih proizvoda ima istu adresu kao i podnositelj zahtjeva. AETMD je tvrdio da je to još jedan pokazatelj da promjena nije dubinska i trajna.
(45)
U odgovoru na tvrdnje AETMD-a iznesene u uvodnoj izjavi (44), podnositelj zahtjeva je naglasio da je reorganizacija pretpostavljala i poboljšani sustav troškovnog računovodstva pri čemu su identificirana i uklonjena uska grla kako bi se optimizirala proizvodnja i smanjili proizvodni troškovi. Podnositelj zahtjeva također je naglasio da bi vraćanje u stanje prije reorganizacije u 2009. u toj fazi bilo vrlo složen proces jer je tvrtka majka podnositelja zahtjeva Agripure Holding PLC izlistana na tajlandskoj burzi.
(46)
Rizik od potencijalnog vraćanja podnositelja zahtjeva u stanje prije reorganizacije već je razmotren u uvodnoj izjavi (43).
(47)
Osim toga, radi provjere točnosti tvrdnji u zahtjevu za pokretanje te revizije, Komisija je usporedila trošak proizvodnje za vrste proizvoda koje su bile izvezene u Uniju tijekom početnog ispitnog postupka (tj. prije reorganizacije podnositelja zahtjeva u 2009.) i tijekom RIPR-a. Ta je usporedba potvrdila da se proizvodni trošak po jedinici znatno izmijenio. Promjena troškova proizvodnje po identificiranoj jedinici nije tek posljedica preraspodjele troškova, već posljedica stvarnog smanjenja neizravnih troškova proizvodnje kao što su režijski troškovi i troškovi rada.
(48)
Što se tiče primjedbe da podnositelj zahtjeva i njegova podružnica dijele istu administrativnu adresu, to je uobičajena poslovna praksa. Štoviše, tijekom posjeta radi provjere koji su obavljeni u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva, Komisija je primijetila da su proizvodne linije i skladišta gotovih proizvoda unutar poslovnih prostorija namijenjeni proizvodnji kukuruza šećerca; nije bilo vidljivih tragova proizvodnje i skladištenja svježih proizvoda koje prodaje podružnica.
(49)
Uzimajući u obzir argumente AETMD-a i podnositelja zahtjeva, te nakon što je utvrđen de facto pad u trošku proizvodnje po jedinici između početnog ispitnog postupka i RIPR-a, argument koji je iznio AETMD mora se odbiti.
(50)
AETMD je također primijetio da podnositelj zahtjeva namjerava povećati svoje proizvodne kapacitete tijekom 2013. za 40 %. Prema mišljenju AETMD-a ta bi činjenica bila u suprotnosti s tvrdnjom podnositelja zahtjeva da će novi, revidirani trošak proizvodnje (kakav je nakon restrukturiranja) biti trajne prirode.
(51)
Ispitni postupak doista je potvrdio da je podnositelj zahtjeva u postupku povećanja svojih proizvodnih kapaciteta. Učinak povećanog kapaciteta bio je jedan od čimbenika na temelju kojeg je tijekom revizije nakon isteka mjera zaključeno da postoji rizik od daljnjeg dampinga (6).
(52)
Nakon objave, AETMD je ponovno u svojim tvrdnjama naglasio da će ulaganje u nove proizvodne kapacitete neizbježno utjecati na trošak proizvodnje i da stoga prevladavajući trošak proizvodnje u odnosu na koji su uspoređene domaće cijene u toj reviziji (vidjeti uvodnu izjavu (24)) nije trajne prirode. Konkretno, AETMD je na temelju dostupnih izvora napravio izračun iz kojeg je zaključio da će zbog povećane amortizacije ukupni troškovi porasti za otprilike 10 % u odnosu na trenutne troškove
(53)
Podnositelj zahtjeva nije osporio tvrdnje AETMD-a u vezi s povećanim troškovima amortizacije, ali je naglasio da bi se ti povećani troškovi amortizacije trebali poravnati povećanjem ukupnih prihoda (zbog povećane prodaje) i smanjenjem ostalih troškova zbog povećane automatizacije.
(54)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi (51), podnositelj prijave doista je u postupku ulaganja u nova proizvodna postrojenja. Ulaganja u nova postrojenja mogu za posljedicu imati rast troškova amortizacije. S druge strane, a i kako je podnositelj prijave naglasio u odgovoru na komentare AETMD-a, nova proizvodna postrojenja mogla bi također za posljedicu imati promjene (u odnosu na postojeće proizvodne linije), kao što je razina automatizacije. Te bi promjene trebale izravno utjecati na smanjenje troškova rada i energije te bi mogle nadoknaditi povećane troškove amortizacije.
(55)
Općenito gledajući, zaključeno je da se ukupni učinak na trošak proizvodnje po proizvedenoj jedinici ne može mjeriti dok nove instalacije ne započnu s radom i dok se mogući dodatni troškovi ne odraze u računima.
(56)
Neovisno o tome i uzimajući u obzir cilj ulaganja (pojačana učinkovitost i konkurentnost, smanjenje troškova proizvodnje po jedinici), očekuje se da najmanje u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju neće biti značajnog rasta troška proizvodnje po jedinici. U takvim okolnostima očekuje se da će se uobičajena vrijednost i dalje temeljiti na domaćim cijenama kao i u toj reviziji. Argumenti koje je iznio AETMD moraju se stoga odbiti.
(57)
Nakon objave AETMD je također doveo u pitanje i trajnu prirodu nove dampinške marže. Njegovo je stajalište da izvozne cijene uzete kao temelj u izračunu dampinške marže nisu reprezentativne. Konkretno, njegovo je stajalište bilo da:
(a)
je broj tona izvezenih tijekom RIPR-a premalen da bi se mogao smatrati reprezentativnim; i
(b)
pozivajući se na uvodnu izjavu (29), zbog činjenice da su izvozne transakcije proizvoda vlastite robne marke činile gotovo polovicu sveg izvoza tijekom RIPR-a, izvozne cijene bi se trebale smatrati nereprezentativnim. AETMD je smatrao da ako predloženo ublažavanje mjera stupi na snagu, najveći dio izvoza u Uniju će vjerojatno biti izvoz robne marke trgovca na malo koja ima nižu izvoznu cijenu (7).
(58)
Zbog činjenice da količine izvezene u Uniju nisu bile značajne, sama je Komisija utvrdila da su cijene podnositelja zahtjeva koje su plaćene ili koje treba platiti za izvoz u Uniju reprezentativne, nakon što ih je usporedila s cijenama podnositelja zahtjeva koje su plaćene ili koje treba platiti za uvoz u treće zemlje. Na temelju toga zaključeno je da su cijene naplaćene kupcima u Uniji u skladu s onima koje se naplaćuju kupcima u drugim izvoznim tržištima.
(59)
Postojanje različitih tržišnih segmenata, vlastitih robnih marki i robnih marki trgovaca na malo prepoznano je tijekom prijašnjih ispitnih postupaka (8). Ono predstavlja važan dio definicije različitih vrsta proizvoda u okviru predmetnog proizvoda. Na temelju toga, izvoz proizvoda vlastite robne marke uspoređen je s domaćom proizvodnjom proizvoda vlastite robne marke, a izvozna prodaja robne marke trgovaca na malo uspoređena je s domaćom prodajom robne marke trgovaca na malo.
(60)
Tvrdnja AETMD-a da će se budući izvoz uglavnom sastojati od robnih marki trgovaca na malo spekulativna je, nije potkrijepljena dokazima i kao takva je nedovoljna da se u pitanje stavi reprezentativnost izvoza proizvoda vlastite robne marke tijekom RIPR-a. Tvrdnja AETMD-a stoga se odbacuje.
(61)
AETMD je također tvrdio da bi smanjenje pristojbe na nižu razinu moglo dovesti do rizika od izbjegavanja mjera.
(62)
Potrebno je napomenuti da se pristojbe na snazi različito primjenjuju na tajlandske proizvođače izvoznike. Stoga je rizik od izbjegavanja (tj. korištenja dodatne oznake TARIC s nižim pristojbama) prisutan od uvođenja početnih mjera. Manja pristojba za jednog od tih proizvođača izvoznika ne znači sama po sebi porast rizika od izbjegavanja za Tajland u cjelini.
(63)
Osim toga, ako se pojavi sumnja da se pristojbe izbjegavaju, može se, po potrebi, pokrenuti ispitni postupak pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz članka 13. osnovne Uredbe.
(64)
AETMD je također izjavio da je podnositelj zahtjeva moga umjetno sniziti izvozne cijene u Uniji putem međukompenzacije s usporednom prodajom ostalih proizvoda po umjetno niskim cijenama.
(65)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (58), izvozne cijene predmetnih proizvoda za Uniju u skladu su s onima za treće zemlje. Prema tome, ne postoje naznake da su izvozne cijene za Uniju bile umjetno visoke tijekom RIPR-a te se argument stoga odbacuje
5. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(66)
U svjetlu rezultata ispitnog postupka, Komisija smatra da je prikladno izmijeniti antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na uvoz predmetnih proizvoda od proizvođača River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Osim toga, na zahtjev podnositelja zahtjeva, mijenja se i njegova adresa u Tajlandu.
6. OBJAVA
(68)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravala preporučiti izmjena Provedbene uredbe (EU) br. 875/2013.
(69)
Nakon objave, tajlandska je vlada iznijela primjedbu da bi prosječnu stopu pristojbe za izvoznike koji surađuju i koji nisu u uzorku trebalo također revidirati kako bi se u obzir uzeli nalazi te privremene revizije. Treba naglasiti da ta primjedba izlazi iz ograničenih okvira te revizije čiji je jedini cilj prilagoditi razinu postojeće stope antidampinške pristojbe za podnositelja zahtjeva. Sve zahtjeve za izmjenu razine stope antidampinških pristojbi nakon navodnih promjena u okolnostima trebalo bi predati u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne Uredbe. Stoga se ta tvrdnja morala odbaciti,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Unos u tablici iz članka 1. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 875/2013 koji se odnosi na River Kwai International Food Industry Co., Ltd zamjenjuje se sljedećim:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Tajland
3,6
A791”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2014.