NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1072/2013
ze dne 24. září 2013
o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (přepracované znění)
(ECB/2013/34)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (2) bylo podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (MFI) s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jejímž hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobný a harmonizovaný statistický obraz výše úrokových sazeb uplatňovaných těmito institucemi a jejich časového vývoje. Tyto úrokové sazby představují poslední článek transmisního mechanismu měnové politiky utvářené na základě změn oficiálních úrokových sazeb, a jsou proto nezbytným předpokladem pro spolehlivou analýzu měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). Současně jsou pro ESCB nezbytné informace o vývoji úrokových sazeb, aby mohla přispívat k řádnému provádění politiky příslušných orgánů v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a v oblasti stability finančního systému.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Může být nezbytné a zároveň může snížit zpravodajskou zátěž, shromažďují-li národní centrální banky od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že jsou údaje shromažďovány pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(6)
Od přijetí nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) došlo ke zlepšení systému vykazování úrokových sazeb z úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům, jakož i metod pro výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek, což by mělo být zohledněno v pokynech k výběrovému šetření i ve statistické zpravodajské povinnosti.
(7)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (4).
(8)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a omezila na minimum související zátěž. S ohledem na zvláštní charakteristiky sektoru MFI v každém z členských států eurozóny je konečná volba metody výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ponechána na národních centrálních bankách. Cílem je snížit zpravodajské zatížení a současně zajistit vysokou kvalitu statistických údajů. Podle čl. 5 odst. 1 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si samy řídí organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracují s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(11)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(12)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
výrazy „zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2)
„domácnostmi“ se rozumí sektor domácností a sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (kombinace S.14 a S.15), jak jsou vymezeny v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení (EU) č. 549/2013;
3)
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků (S.11), jak je vymezen v ESA 2010;
4)
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (5);
5)
„statistikou úrokových sazeb MFI“ se rozumí statistika týkající se úrokových sazeb uplatňovaných rezidentskými MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry, denominované v eurech, vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny. „Statistika úrokových sazeb MFI“ zahrnuje odpovídající objemy nových obchodů spočívajících ve vkladech a úvěrech denominovaných v eurech, jakož i objemy nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech;
6)
„fondy peněžního trhu“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6);
7)
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí rezidentské MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které přijímají vklady denominované v eurech od domácností nebo nefinančních podniků, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny, nebo které těmto subjektům poskytují úvěry denominované v eurech;
8)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá MFI kromě centrální banky a fondu peněžního trhu, které byla udělena výjimka podle článku 4.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek vybírají národní centrální banky. Národní centrální banky skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírají pomocí úplného zjišťování nebo pomocí výběrového šetření.
2. V případě výběrového šetření národní centrální banky referenční soubor zpravodajských jednotek stratifikují do homogenních vrstev a skutečný soubor zpravodajských jednotek poté buď z každé vrstvy vyberou náhodně, nebo v každé vrstvě vyberou největší instituce.
3. V případě náhodného výběru musí být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba na vnitrostátní úrovni v průměru nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů. V případě výběru největších institucí musí minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru odpovídat obdobné úrovni kvalitativního opatření na základě funkce odhadované střední absolutní hodnoty chyb.
4. Národní centrální banky při výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek rovněž používají vzorce a kritéria stanovená v obecných zásadách ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (7).
5. Každá národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky, jež jsou rezidenty na jejím státním území, o jejich statistické zpravodajské povinnosti v rámci vnitrostátních postupů.
6. Rada guvernérů je oprávněna kontrolovat dodržování tohoto článku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro pravidelné sestavování statistiky úrokových sazeb MFI vykazuje skutečný soubor zpravodajských jednotek národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, měsíční statistické informace vztahující se k novým obchodům a ke stavu obchodů. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky v souladu s národními požadavky stanoví a zavedou postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedených v odstavci 3.
3. Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze II.
4. Národní centrální banky předávají ECB agregované měsíční statistické informace na úrovni členských států do skončení pracovní doby v 19. pracovní den po skončení referenčního měsíce.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (8).
Článek 4
Výjimky
1. Dochází-li k výběru zpravodajských jednotek pomocí úplného zjišťování, mohou národní centrální banky malým MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu udělit výjimky ohledně periodicity vykazování za předpokladu, že celkový příspěvek těchto zpravodajských jednotek do vnitrostátní rozvahy MFI z hlediska zůstatků, vypočtený podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepřesahuje 5 %. Namísto měsíčního vykazování mohou instituce ve zbytkové části statistiku úrokových sazeb MFI vykazovat čtvrtletně.
2. Národní centrální banky každý rok včas kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavci 1, aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.
3. Instituce ve zbytkové části se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
4. Při přepočtu údajů na 100 % pokrytí mohou národní centrální banky zvolit postup pro přenos vykazovaných údajů do chybějících období uplatněním vhodných technik statistických odhadů s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy. Národní centrální banky každoročně monitorují počet institucí ve zbytkové části.
Článek 5
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky toto právo vykonávají zejména, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedené v příloze II.
Článek 6
První vykazování
Vykazování podle tohoto nařízení se poprvé provede s údaji za prosinec 2014.
Článek 7
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 63/2002 (ECB/2001/18) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.
Článek 8
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
UREDBA (EU) br. 1072/2013 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 24. rujna 2013.
o statistici kamatnih stopa koje primjenjuju monetarne financijske institucije (preinačeno)
(ESB/2013/34)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,
budući da:
(1)
Uredba (EZ) br. 63/2002 Europske središnje banke od 20. prosinca 2001. o statistici kamatnih stopa koje monetarne financijske institucije primjenjuju na depozite i kredite kućanstava i nefinancijskih društava (ESB/2001/18) (2) više je puta izmijenjena. Budući da su potrebne daljnje izmjene, osobito u smislu Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (3), potrebno ju je preinačiti radi jasnoće.
(2)
Europski sustav središnjih banaka (ESSB) za ispunjavanje svojih zadaća zahtijeva sastavljanje statistike kamatnih stopa koje monetarne financijske institucije primjenjuju na depozite i kredite kućanstava i nefinancijskih društava, osim središnjih banaka i novčanih fondova, čija je glavna svrha da Europskoj središnjoj banci (ESB) pruži sveobuhvatan, detaljan i usklađen statistički prikaz o razini kamatnih stopa koje primjenjuju ove institucije te o njihovim promjenama tijekom vremena. Ove kamatne stope osiguravaju konačnu vezu u mehanizmu za transmisiju monetarne politike koja proizlazi iz promjena službenih kamatnih stopa, te su stoga neophodan preduvjet za pouzdanu analizu monetarnih kretanja u državama članicama čija je valuta euro (u daljnjem tekstu: države članice europodručja). Informacije o kretanjima kamatnih stopa istovremeno su potrebne kako bi ESSB pridonio neometanom vođenju politika koju provode nadležna tijela u vezi s bonitetnim nadzorom kreditnih institucija i stabilnosti financijskoga sustava.
(3)
ESB je obvezan u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije te uvjetima utvrđenim u Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu: Statut ESSB-a) donositi uredbe u mjeri potrebnoj za provođenje zadaća ESSB-a kako je određeno Statutom ESSB-a te u nekim slučajevima odredbama koje je donijelo Vijeće u skladu s člankom 129. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
(4)
Članak 5.1. Statuta ESSB-a obvezuje ESB da uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (NSB-a) prikuplja potrebne statističke podatke od nadležnih nacionalnih tijela ili izravno od gospodarskih subjekata, kako bi preuzeo zadaće ESSB-a. Članak 5.2. Statuta ESSB-a propisuje da NSB-i, u mjeri u kojoj je to moguće, izvršavaju zadaće opisane u članku 5.1.
(5)
Može biti potrebno da NSB-i od stvarne izvještajne populacije prikupljaju statističke podatke potrebne za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a u sklopu šireg statističkog izvještajnog okvira koji nacionalne središnje banke uspostavljaju na vlastitu odgovornost u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom ili ustaljenom praksom, a koji služi za druge statističke potrebe, pod uvjetom da nije ugroženo ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a. Kako bi se potakla transparentnost u ovim je slučajevima primjereno obavijestiti izvještajne jedinice da se podaci prikupljaju za ispunjavanje drugih statističkih potreba. U posebnim se slučajevima ESB za ispunjenje svojih zahtjeva, može oslanjati na statističke podatke prikupljene za te potrebe.
(6)
Od donošenja Uredbe (EZ) br. 63/2002 (ESB/2001/18) poboljšan je izvještajni sustav za kamatne stope za kredite kućanstvima i nefinancijskim društvima i metode za izbor stvarne izvještajne populacije, te bi stoga one morale biti uzete u obzir kod uputa za uzorkovanje i izvještajnih zahtjeva.
(7)
Također je potrebno omogućiti ESB-u da pruži analitičku i statističku potporu Europskom odboru za sistemske rizike u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenog 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (4).
(8)
Člankom 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98 od ESB-a se zahtijeva određivanje stvarne izvještajne populacije u granicama referentne izvještajne populacije i smanjivanje s tim povezanog tereta izvještavanja. S obzirom na posebna obilježja sektora monetarnih financijskih institucija u svakoj državi članici sudionici, konačan izbor metode odabira, u vezi stvarne izvještajne populacije, prepušten je nacionalnim središnjim bankama. Cilj je smanjiti izvještajno opterećenje i istodobno osigurati visokokvalitetnu statistiku. Člankom 5. stavkom 1. propisano je da ESB može donositi uredbe kojima se određuju i uvode statistički izvještajni zahtjevi prema stvarnoj izvještajnoj populaciji u državama članicama europodručja. Člankom 6. stavkom 4. propisano je da ESB može donijeti uredbe kojima se određuju uvjeti pod kojima je moguće ostvariti pravo na provjeru ili na obvezno prikupljanje statističkih podataka.
(9)
Članak 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98 određuje da se države članice organiziraju u području statistike i da u potpunosti surađuju s ESSB-om kako bi se osiguralo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz članka 5. Statuta ESSB-a.
(10)
Iako se priznaje da uredbe koje donosi ESB u skladu s člankom 34.1. Statuta ESSB-a ne daju nikakva prava odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu: “države članice izvan europodručja”) članak 5. Statuta ESSB-a primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) br. 2533/98 odnosi se na činjenicu da članak 5. Statuta zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice izvan europodručja smatraju potrebnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja.
(11)
Trebao bi se primjenjivati standard zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka, kako je utvrđen u članku 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98.
(12)
Članak 7. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 propisuje da je ESB ovlašten izreći sankcije izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene uredbama ili odlukama ESB-a,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1.
pojmovi „izvještajne jedinice” i „rezident” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;
2.
„kućanstva“ znače sektor kućanstava i sektor neprofitnih institucija koje služe kućanstvima (S.14 i S.15 zajedno) kao što je navedeno u revidiranom Europskom sustavu računa (dalje u tekstu „ESA 2010”) kao što je utvrđeno Uredbom (EU) br. 549/2013.;
3.
„nefinancijska društva“ znači sektor nefinancijskih društava (S.11.) kao što je utvrđeno u ESA-i 2010.;
4.
„monetarna financijska institucija“ ima isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2013/33) (5);
5.
„statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija” znači statistika koja se odnosi na one kamatne stope koje rezidentne monetarne financijske institucije osim središnjih banaka i novčanih fondova primjenjuju na depozite i kredite u eurima kućanstvima i nefinancijskim društvima rezidentima država članica europodručja. “Statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija” obuhvaća odgovarajuće nove opsege poslova depozita u eurima i kredite, kao i nove opsege poslova ponovnih sporazuma o uvjetima kreditiranja;
6.
„novčani fondovi“ imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke (ESB/2008/32) (6);
7.
„referentna izvještajna populacija” znači monetarne financijske institucije osim središnjih banaka i novčanih fondova koje primaju depozite u eurima i/ili odobravaju kredite u eurima kućanstvima i/ili nefinancijskim društvima rezidentima država članica europodručja.
8.
„institucija na repu“ znači mala monetarna financijska institucija osim središnje banke ili novčanog fonda kojoj je odobreno odstupanje sukladno članku 4.
Članak 2.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od rezidentnih monetarnih financijskih institucija osim središnjih banaka i novčanih fondova uzetih iz referentne izvještajne populacije koje odabiru nacionalne središnje banke. Nacionalne središnje banke odabiru stvarnu izvještajnu populaciju putem popisa ili uzorka.
2. U slučaju uzorka, nacionalne središnje banke će stratificirati referentnu izvještajnu populaciju u homogene stratume, a potom će ili slučajno odabrati stvarnu izvještajnu populaciju iz svakog stratuma ili odabrati najveće institucije unutar svakog stratuma.
3. U slučaju odabira putem nasumičnog uzorkovanja, minimalna veličina nacionalnog uzorka je takva da najveća slučajna pogreška na nacionalnoj razini prosječno ne prelazi 10 baznih bodova pri razini pouzdanosti od 90 %. Kada su odabrane najveće institucije, minimalna veličina nacionalnog uzorka je u skladu sa sličnom razinom mjere kvalitete na temelju funkcije procijenjene srednje apsolutne vrijednosti pogrešaka.
4. Nacionalne središnje banke će također primijeniti formule i kriterije za odabir stvarne izvještajne populacije navedene u Smjernici ESB 2007/9 od 1. kolovoza 2007. o monetarnoj statistici, statistici financijskih institucija i statistici financijskih tržišta (7).
5. Svaki NSB obavješćuje svoje rezidentne izvještajne jedinice o njihovim statističkim izvještajnim zahtjevima u skladu s nacionalnim postupcima.
6. Upravno vijeće ovlašteno je provjeriti usklađenost s ovim člankom.
Članak 3.
Statistički izvještajni zahtjevi
1. Za potrebe redovite izrade statistike kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija, stvarna izvještajna populacija dostavlja mjesečne statističke podatke koji se odnose na nove poslove i stanja NSB-u države članice čiji je rezident izvještajna jedinica. Potrebni statistički podaci određeni su u Prilogu I.
2. Nacionalne središnje banke moraju odrediti i uvesti izvještajne mehanizme koje je stvarna izvještajna populacija dužna slijediti u skladu s nacionalnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi daju zahtijevane statističke podatke i da omogućuju točne provjere usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u stavku 3.
3. Potrebni statistički podaci dostavljaju se u skladu s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako su određeni u Prilogu II.
4. Nacionalne središnje banke dostavljaju agregirane nacionalne mjesečne statističke podatke ESB-u do kraja radnog vremena 19. radnog dana nakon kraja referentnog mjeseca.
5. ESB može izreći sankcije izvještajnim jedinicama koji ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve utvrđene ovom Uredbom u skladu s Odlukom ESB/2010/10 od 19. kolovoza 2010. o neispunjavanju statističkih izvještajnih zahtjeva (8).
Članak 4.
Odstupanja
1. Kada su izvještajne jedinice odabrane prema popisu, nacionalne središnje banke mogu odobriti odstupanja malim monetarnim financijskim institucijama osim središnjih banaka i novčanih fondova u vezi s učestalošću dostavljanja podataka, pod uvjetom da ukupni doprinos tih izvještajnih jedinica nacionalnoj bilanci monetarnih financijskih institucija što se tiče stanja, a prema izračunu u skladu s Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), ne prelazi 5 %. Umjesto mjesečnog dostavljanja, male institucije mogu statistiku kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija dostavljati tromjesečno.
2. Nacionalne središnje banke moraju godišnje pravodobno provjeriti ispunjavanje uvjeta određenih u stavku 1. kako bi odobrile ili, prema potrebi, opozvale svako odstupanje s učinkom od početka svake godine.
3. Institucije na „repu“ mogu odlučiti ne iskoristiti odstupanja te umjesto toga, ispuniti statističke izvještajne zahtjeve u punom opsegu.
4. Za postupak kojim se ekstrapolacijom postiže obuhvat od 100 %, nacionalne središnje banke mogu odabrati postupak za prijenos dostavljenih podataka u razdoblja koja nedostaju, primjenom odgovarajućih tehnika statističke procjene radi uzimanja u obzir trendova u podacima ili sezonskih kretanja. Nacionalne središnje banke godišnje nadziru broj institucija na „repu“
Članak 5.
Provjera i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke ostvaruju pravo na provjeru i prikupljanje podataka koje izvještajne jedinice moraju dostavljati u skladu s ovom Uredbom, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvari to pravo. Nacionalne središnje banke posebno ostvaruju to pravo kada izvještajna jedinica ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako su određeni u Prilogu II.
Članak 6.
Prvo izvještavanje
Prvo izvještavanje u skladu s ovom Uredbom počinje s podacima za prosinac 2014.
Članak 7.
Ukidanje
1. Uredba (EU) br. 63/2002 (ESB 2001/18) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
2. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IV.
Članak 8.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. rujna 2013.