NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 110/2014
ze dne 30. září 2013
o vzorovém finančním nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru uvedeném v článku 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 209 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, které vychází ze zkušeností se zahrnutím partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), se zavedly další kategorie těchto partnerství s cílem rozšířit spektrum dostupných nástrojů a zahrnout subjekty, jejichž pravidla jsou z pohledu soukromých partnerů pružnější a přístupnější než pravidla, kterými se řídí orgány Unie. K těmto dalším kategoriím patří subjekty uvedené v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, jež jsou pověřeny realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále jen „subjekty PVSS“).
(2)
S cílem zajistit řádné finanční řízení finančních prostředků Unie a umožnit subjektům PVSS přijmout vlastní finanční pravidla je nutné přijmout pro tyto subjekty vzorové finanční nařízení.
(3)
Subjekty PVSS by měly sestavovat a plnit rozpočet v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a efektivní vnitřní kontrolu a zásadou transparentnosti.
(4)
Aby se zajistilo celkové provádění úkolů a činností subjektů PVSS, mělo by být možné zaznamenávat nevyužité prostředky pro daný rok do odhadu příjmů a výdajů pro následující až tři rozpočtové roky.
(5)
Vzhledem k tomu, že finanční prostředky Unie, které jsou k dispozici subjektu PVSS, je třeba čerpat v rámci nepřímého řízení podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, měla by být ustanovení o finančním plánování a podávání zpráv jednotná s metodou nepřímého řízení plnění rozpočtu. Absolutorium za plnění rozpočtu v souvislosti s příspěvkem Unie na subjekty PVSS by mělo být součástí absolutoria udělovaného Komisi Evropským parlamentem v souvislosti s plněním rozpočtu Unie. V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 je proto potřeba stanovit podávání příslušných ročních zpráv, včetně předkládání prohlášení řídicího subjektu, aby Komise mohla lépe plnit své povinnosti týkající se udělování absolutoria.
(6)
S ohledem na soukromě-veřejnou povahu subjektů PVSS je nutné vymezit pravomoci a povinnosti účetního a schvalujících osob. Schvalující osoby by měly nést plnou odpovědnost za veškeré příjmové i výdajové operace provedené v rámci jejich pravomoci a měly by být plně odpovědné za svou činnost, v případě nutnosti i v rámci disciplinárních řízení.
(7)
Je nezbytné vyjasnit funkce interního auditu a vnitřní kontroly a zjednodušit požadavky na podávání zpráv. Funkci interního auditu by v rámci subjektů PVSS měl vykonávat interní auditor Komise, který by měl audity provádět tehdy, je-li to odůvodněno souvisejícími riziky. Je třeba zavést ustanovení o zřízení a fungování interního auditu.
(8)
Aby bylo zaručeno, že každý subjekt je odpovědný za plnění svého rozpočtu a že sleduje cíle, jež mu byly stanoveny při jeho založení, měly by být subjektům PVSS v rámci plnění jim svěřených úkolů povoleno využívat externích soukromoprávních subjektů jen tehdy, bude-li to nutné, ne však pro plnění úkolů zahrnujících jakékoliv veřejné služby nebo použití pravomoci volného uvážení.
(9)
Je třeba stanovit zásady, které je nutno dodržet v souvislosti s příjmovými a výdajovými operacemi subjektu PVSS.
(10)
Vzhledem k soukromě-veřejné povaze subjektů PVSS, a zejména vzhledem k příspěvku soukromého sektoru do rozpočtu subjektu PVSS, by měly být stanoveny pružné postupy pro zadávání veřejných zakázek. Příslušné postupy by měly dodržovat zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace a měly by se částečně odchylovat od příslušných ustanovení stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (3). Je nezbytné zajistit lepší a levnější zboží a služby a rovněž zabránit nadměrným nákladům při řízení postupů zadávání veřejných zakázek, a to prostřednictvím posílené spolupráce mezi členy subjektů PVSS. Subjekty PVSS by proto měly mít také možnost uzavírat se svými členy jinými než Unie smlouvy na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tito členové dodávají, poskytují nebo provádějí přímo bez využití třetích stran, aniž by se musely uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
(11)
V zájmu lepší nákladové efektivnosti by měla být stanovena možnost sdílet služby nebo je převádět na jiný subjekt nebo Komisi, zejména tím, že účetní Komise je pověřen všemi nebo některými úkoly účetního subjektu PVSS.
(12)
Při hodnocení žádostí o granty, projektů a nabídek a při vydávání stanoviska a poskytování poradenství v konkrétních případech by subjekty PVSS měly mít možnost využívat externích odborníků. Tito odborníci by měli být vybíráni v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
(13)
V zájmu zajištění jednotného provádění akcí řízených přímo Komisí by se na udělování grantů a cen měla vztahovat příslušná ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 s výhradou jakýchkoliv zvláštních ustanovení zřizujícího aktu subjektu PVSS nebo základního právního aktu programu, jehož provedení je subjektu PVSS svěřeno.
(14)
Pokud musí být účetní závěrky subjektů PVSS konsolidovány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, měla by účetní pravidla platná pro subjekty PVSS takovou konsolidaci umožňovat.
(15)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby v zájmu zajištění jednotných pravidel pro příští víceletý finanční rámec bylo možné přijmout k 1. lednu 2014 revidovaná finanční nařízení pro subjekty PVSS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanovuje hlavní zásady, podle nichž přijme subjekt partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále jen „subjekt PVSS“) svá vlastní finanční pravidla. Finanční pravidla subjektu PVSS se nesmí odchylovat od tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy si to vyžadují zvláštní potřeby subjektu PVSS, přičemž Komise musí podle článku 209 čtvrtého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 vydat předchozí souhlas.
Každý subjekt PVSS přijme prováděcí předpisy k provedení těchto zásad do svých finančních pravidel.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
-
„správní radou“ se rozumí hlavní vnitřní orgán subjektu PVSS rozhodující o finančních a rozpočtových otázkách, bez ohledu na jeho název ve zřizujícím aktu subjektu PVSS,
-
„ředitelem“ se rozumí osoba pověřená prováděním rozhodnutí správní rady a plněním rozpočtu subjektu PVSS jako schvalující osoba, bez ohledu na jeho označení ve zřizujícím aktu subjektu PVSS,
-
„členem“ se rozumí člen subjektu PVSS v souladu s jeho zřizujícím aktem,
-
„zřizujícím aktem“ se rozumí nástroj unijního práva upravující hlavní aspekty zřízení a provozu subjektu PVSS,
-
„rozpočtem subjektu PVSS“ se rozumí nástroj, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje považované za nezbytné pro subjekt PVSS.
Článek 3
Oblast působnosti rozpočtu
Rozpočet subjektu PVSS tvoří:
a)
příjmy subjektu PVSS, které zahrnují:
i)
finanční příspěvek jeho členů na správní náklady,
ii)
finanční příspěvek jeho členů na operační náklady,
iii)
příjmy účelově vázané na zvláštní výdaje,
iv)
veškeré příjmy, jichž subjekt PVSS dosáhne;
b)
výdaje subjektu PVSS, včetně správních výdajů.
KAPITOLA 2
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 4
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a efektivní vnitřní kontrolu a zásadou transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
Článek 5
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Žádný příjem ani výdaj nesmí být uskutečněn, pokud není zaznamenán v rozpočtové položce subjektu PVSS.
2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků rozpočtu subjektu PVSS.
3. Do rozpočtu subjektu PVSS mohou být zaznamenány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Subjektu PVSS nepřísluší úroky z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu subjektu PVSS.
Článek 6
Zásada ročního rozpočtu
1. Prostředky zaznamenané do rozpočtu subjektu PVSS se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
2. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během rozpočtového roku.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových letech.
4. Výdaje ze správních prostředků nesmí být vyšší než očekávané roční příjmy uvedené v čl. 3 písm. a) bodě i).
5. Vzhledem k potřebám subjektu PVSS se nevyužité prostředky mohou zaznamenávat do odhadu příjmů a výdajů pro následující až tři rozpočtové roky. Tyto prostředky musí být použity přednostně.
6. Odstavce 1 až 5 nebrání tomu, aby rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, byly rozloženy do několika ročních splátek, pokud tak stanovuje zřizující akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 7
Zásada vyrovnanosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky nesmějí převýšit příslušný roční příspěvek Unie uvedený v dohodě o ročním převodu finančních prostředků uzavřené s Komisí, navýšený o roční příspěvky od členů jiných než Unie, všechny ostatní příjmy uvedené v článku 3 a výši nevyužitých prostředků uvedených v čl. 6 odst. 5.
3. Subjekt PVSS si nesmí brát půjčky v rámci svého rozpočtu.
4. Pokud je rozpočtový výsledek kladný, zaznamená se do rozpočtu na následující rozpočtový rok jako příjem.
Pokud je rozpočtový výsledek záporný, zaznamená se do rozpočtu na následující rozpočtový rok jako prostředky na platby.
Článek 8
Zásada zúčtovací jednotky
Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v eurech a účty se předkládají v eurech. V souvislosti s peněžními toky je však účetní oprávněn provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených ve finančních pravidlech subjektu PVSS.
Článek 9
Zásada univerzálnosti
1. Aniž je dotčen odstavec 2, pokrývají celkové příjmy celkové prostředky na platby. Všechny příjmy a výdaje se zaznamenávají v plné výši bez jakýchkoli vzájemných úprav, s výhradou zvláštních ustanovení ve finančních pravidlech subjektu PVSS upravujících případy, kdy lze určitou částku odečíst od žádostí o platbu, která je poté vyplacena v čisté částce.
2. Příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, dotací, darů a odkazů, se použijí na financování specifických výdajů.
3. Ředitel smí přijímat jakékoli příspěvky určené subjektu PVSS, jako například nadace, dotace, dary a odkazy.
Přijetí příspěvků, které by mohly vést ke značným finančním nákladům, podléhá předchozímu schválení správní radou, která se usnese do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti. Pokud správní rada nerozhodne v této lhůtě, je příspěvek považován za přijatý.
Výše částky, od níž se finanční náklady považují za významné, se stanoví rozhodnutím správní rady.
Článek 10
Zásada specifikace
1. Prostředky se věcně člení alespoň do hlav a kapitol.
2. Z jedné kapitoly do druhé může ředitel prostředky převádět bez omezení a z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
Nad hranici uvedenou v prvním pododstavci může ředitel převod položek z jedné hlavy do druhé navrhnout správní radě. Správní rada může do tří týdnů vznést proti těmto převodům námitky. Po uplynutí této lhůty jsou převody považovány za schválené.
Ředitel co nejdříve informuje správní radu o všech převodech provedených podle prvního pododstavce.
Článek 11
Zásada řádného finančního řízení
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostředky použité subjektem PVSS při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet subjektu PVSS, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosahování těchto cílů se sleduje pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou činnost a ředitel každoročně správní radě poskytuje informace, nejpozději však v dokladech přiložených k návrhu rozpočtu subjektu PVSS.
4. Pokud zřizující akt nestanoví možnost, aby Komise prováděla hodnocení, vypracuje subjekt PVSS v zájmu lepšího rozhodovacího procesu hodnocení svých programů a činností (včetně hodnocení ex post), které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zašlou správní radě.
Článek 12
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet subjektu PVSS se plní v souladu s účinnou a efektivní vnitřní kontrolou.
2. Pro účely plnění rozpočtu subjektu PVSS se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účelnosti, účinnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účinná a efektivní vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména prvky uvedené v čl. 32 odst. 3 a 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s přihlédnutím ke struktuře a velikosti subjektu PVSS, povaze jemu svěřených úkolů, výši finančních prostředků a souvisejícím finančním a provozním rizikům.
Článek 13
Zásada transparentnosti
1. Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v souladu se zásadou transparentnosti, podle níž se rovněž vedou účty.
2. Přijaté znění rozpočtu subjektu PVSS, včetně plánu pracovních míst a opravných rozpočtů a včetně úprav uvedených v čl. 15 odst. 1, se zveřejní na internetových stránkách subjektu PVSS do čtyř týdnů od jeho přijetí a předá se Komisi a Účetnímu dvoru.
3. V souladu s čl. 21 odst. 2, 3 a 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 zveřejní subjekt PVSS na svých internetových stránkách podle standardní úpravy nejpozději do 30. června následujícího rozpočtového roku informace o příjemcích prostředků pocházejících z jeho rozpočtu.
Zveřejněné informace jsou snadno dostupné, průhledné a úplné. Subjekt údaje poskytne při řádném dodržení požadavků důvěrnosti a bezpečnosti, zejména požadavků na ochranu osobních údajů, jak jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
4. Jména odborníků najatých podle článku 34 tohoto nařízení se zveřejňují na internetové stránce Unie.
KAPITOLA 3
FINANČNÍ PLÁNOVÁNÍ
Článek 14
Odhad příjmů a výdajů
1. Subjekt PVSS zašle Komisi a ostatním členům nejpozději do 31. ledna roku, který předchází roku plnění rozpočtu subjektu PVSS, odhad svých příjmů a výdajů a obecné zásady, z nichž tento odhad vychází, spolu se svým návrhem pracovního programu uvedeného v čl. 31 odst. 4.
2. Odhad příjmů a výdajů subjektu PVSS obsahuje:
a)
odhad počtu stálých a dočasných pracovních míst, v členění podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd, jakož i odhad počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, vyjádřeno v přepočtu na plný pracovní úvazek, v mezích rozpočtových prostředků;
b)
v případě změny stavu pracovníků na dané pozici odůvodnění požadavků na nová pracovní místa;
c)
čtvrtletní odhad hotovostních plateb a příjmů hotovosti;
d)
informace o dosažení všech předem stanovených cílů pro různé činnosti;
e)
cíle stanovené pro rozpočtový rok, ke kterému se odhad vztahuje, s uvedením konkrétních rozpočtových potřeb spojených s dosažením těchto cílů;
f)
správní náklady a plnění rozpočtu subjektu PVSS v předchozím rozpočtovém roce;
g)
výši finančních příspěvků poskytnutých členy a hodnotu věcného plnění ze strany členů jiných než Unie;
h)
informace o nevyužitých prostředcích, které jsou zaznamenány v odhadu příjmů a výdajů za rok v souladu s čl. 6 odst. 5.
Článek 15
Sestavování rozpočtu
1. Rozpočet subjektu PVSS a plán pracovních míst, včetně počtu stálých a dočasných pracovních míst v členění podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd a počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, vyjádřeno v přepočtu na plný pracovní úvazek, přijímá správní rada v souladu se zřizujícím aktem subjektu PVSS. Prováděcí ustanovení lze stanovit ve finančních pravidlech subjektu PVSS. Všechny změny rozpočtu subjektu PVSS, včetně plánu pracovních míst, jsou předmětem opravného rozpočtu subjektu PVSS přijatého stejným postupem jako původní rozpočet subjektu PVSS. Rozpočet subjektu PVSS a případně opravné rozpočty subjektu PVSS musí být uzpůsobeny tak, aby zohledňovaly výši příspěvku Unie stanoveného v rámci rozpočtu Unie.
2. Rozpočet subjektu PVSS se skládá z výkazu příjmů a výkazu výdajů.
3. Rozpočet subjektu PVSS obsahuje:
a)
ve výkazu příjmů:
i)
odhadované příjmy subjektu PVSS za daný rozpočtový rok (rok „n“),
ii)
odhadované příjmy za předchozí rozpočtový rok a příjmy za rozpočtový rok n-2,
iii)
řádné poznámky ke každé příjmové položce;
b)
ve výkazu výdajů:
i)
prostředky na závazky a platby na rok n,
ii)
prostředky na závazky a platby za předchozí rozpočtový rok, jakož i výdaje přidělené a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n-2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu subjektu PVSS na rok n,
iii)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových letech ke splnění rozpočtových závazků z minulých rozpočtových let,
iv)
řádné poznámky ke každé části.
4. Plán pracovních míst obsahuje vedle počtu pracovních míst schválených pro rozpočtový rok i počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok a počet pracovních míst skutečně obsazených. Stejné údaje musí být uvedeny pro smluvní zaměstnance a vyslané národní odborníky.
KAPITOLA 4
ÚČASTNÍCI FINANČNÍCH OPERACÍ
Článek 16
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Ředitel vykonává povinnosti schvalovací osoby. Ředitel plní příjmy a výdaje rozpočtu subjektu PVSS v souladu s finančními pravidly subjektu PVSS a se zásadou řádného finančního řízení na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků. Ředitel odpovídá za zajišťování jejich legality a správnosti.
Aniž je dotčena odpovědnost schvalující osoby, pokud jde o předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich odhalování, podílí se subjekt PVSS na činnosti Evropského úřadu pro boj proti podvodům v oblasti předcházení podvodům (OLAF).
2. Ředitel může přenést pravomoc k plnění rozpočtu na zaměstnance subjektu PVSS, na které se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na tyto zaměstnance subjektu PVSS), a to v souladu s podmínkami stanovenými ve finančních pravidlech subjektu PVSS. Pověřené osoby mohou jednat pouze v rozsahu pravomocí výslovně na ně přenesených.
Článek 17
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Ředitel plní rozpočet subjektu PVSS v útvarech přidělených pod jeho vedení.
2. Pokud se to ukáže nevyhnutelné, lze vnějším soukromoprávním subjektům na základě dohod svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují výkon veřejné moci či použití pravomoci volného uvážení.
3. Ředitel v souladu s minimálními standardy přijatými správní radou a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jeho povinností. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivnost.
Ředitel může v rámci svých útvarů zřídit funkci poradce, který mu bude nápomocen při kontrole rizik souvisejících s jeho činnostmi.
4. Schvalující osoba uchovává podklady týkající se provedených operací po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria Komisi ohledně plnění rozpočtu Unie na daný rok. Osobní údaje, které jsou v podkladech obsaženy, musí být pokud možno odstraněny, nejsou-li potřebné pro účely kontroly a auditu. V každém případě se pro uchovávání provozních údajů použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 18
Kontroly ex ante
1. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
Zahájení operace a její ověření jsou dvě oddělené činnosti.
2. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které slouží k přípravě přijetí aktů, jimiž se plní rozpočet subjektu PVSS, příslušnou schvalující osobou.
3. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí příslušná schvalující osoba, aby ověřila operativní a finanční aspekty operace.
4. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici.
Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje příslušná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku nákladové efektivnosti. V případě pochybností si tato osoba k potvrzení platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
správnost výdajů a jejich soulad s platnými ustanoveními;
b)
uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v článku 11.
Pro účely kontrol může příslušná schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
Článek 19
Kontroly ex post
1. Příslušná schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny u vzorku.
Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
2. Kontroly ex post nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex ante. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti.
Článek 20
Podávání ročních zpráv
Schvalující osoba podává každoročně správní radě zprávu o plnění svých povinností. Pro tento účel předkládá schvalující osoba nejpozději do 15. února následujícího rozpočtového roku správní radě a Komisi:
a)
zprávu o provádění ročního pracovního programu subjektu PVSS, plnění rozpočtu subjektu PVSS a využívání personálních zdrojů;
b)
předběžnou účetní závěrku subjektu PVSS, včetně zprávy o rozpočtovém a finančním řízení uvedeném v článku 39;
c)
prohlášení řídícího subjektu, v němž se uvádí, že pokud není ve výhradách uvedeno jinak, má schvalující osoba přiměřenou jistotu, že:
i)
informace jsou předkládány v náležité podobě a jsou úplné a přesné (podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti),
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu,
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
d)
souhrn závěrečný zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
Zpráva uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly a je přiměřená povaze svěřených úkolů a výši použitých částek.
Ředitel zašle Komisi nejpozději do 1. července každého roku doklady uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) a jejich posouzení správní radou, schválenou výroční zprávu a účetní závěrku schválenou správní radou na základě čl. 43 odst. 2. Komise tyto doklady zašle Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 21
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásady řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tento zaměstnanec musí dodržovat, uvědomí o tom písemně ředitele, který na upozornění písemně odpoví. Pokud ředitel nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a zaměstnanec se domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom písemně příslušnou komisi uvedenou v čl. 23 odst. 3. Komise uvedená v čl. 23 odst. 3 o tom neprodleně informuje správní radu.
2. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy subjektu PVSS nebo jeho členů, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení subjektu PVSS musí stanovit povinnost externího auditora informovat schvalující osobu o jakémkoli podezření z protiprávního jednání, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy subjektu PVSS či jeho členů.
Článek 22
Účetní
1. Správní rada jmenuje účetního, na kterého se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na zaměstnance subjektu PVSS), který je při plnění svých povinností zcela nezávislý. Účetní v subjektu PVSS odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
vedení, přípravu a předkládání účtů v souladu s kapitolou 8;
c)
provádění účetních pravidel a účtové osnovy v souladu s kapitolou 8;
d)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodnění účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
e)
správu pokladny.
2. Dva nebo více subjektů PVSS mohou jmenovat stejného účetního.
Subjekty PVSS se také mohou dohodnout s Komisí, že účetní Komise jedná rovněž jako účetní subjektu PVSS.
S přihlédnutím k nákladové efektivnosti mohou rovněž pověřit účetního Komise některými úkoly, které vykonává účetní subjektu PVSS.
V případech uvedených v tomto odstavci učiní subjekty PVSS nezbytná opatření k zamezení střetu zájmů.
3. Účetní získává od schvalující osoby veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu PVSS a plnění rozpočtu. Schvalující osoba zaručuje spolehlivost poskytovaných informací.
4. Než ředitel přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz o finanční situaci subjektu PVSS.
Pro účely prvního pododstavce účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 38 a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
S výhradou odstavce 5 je ke správě hotovosti a ekvivalentů hotovosti oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
5. Účetní může při plnění svých povinností delegovat některé úkoly na zaměstnance, na které se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na tyto zaměstnance subjektu PVSS), pokud je to nezbytné pro plnění jeho povinností v souladu s finančními pravidly subjektu PVSS.
6. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, může být účetní kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaven svých povinností správní radou. V tomto případě správní rada jmenuje prozatímního účetního.
Článek 23
Odpovědnost účastníků finančních operací
1. Články 16 až 25 není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Každá schvalující osoba a účetní má disciplinární a finanční odpovědnost dle podmínek stanovených ve služebním řádu. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy subjektu PVSS nebo jeho členů, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).
3. Specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí, nebo na jejíž činnosti se Komise podílí v souladu s čl. 73 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vykonává ve vztahu k subjektu PVSS stejné pravomoci, jaké vykonává ve vztahu k útvarům Komise, pokud se správní rada nerozhodne zřídit funkčně nezávislou komisi nebo se stát členem společné komise zřízené několika subjekty. V případech předložených subjekty PVSS zahrnují specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí, nebo na jejíž činnosti se Komise podílí, jednoho zaměstnance subjektu PVSS.
Na základě stanoviska komise uvedené v prvním pododstavci rozhodne ředitel o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě zprávu obsahující doporučení. Pokud se stanovisko týká ředitele, předá komise tuto zprávu správní radě a internímu auditorovi Komise. Ředitel ve své zprávě podle článku 20 anonymně odkazuje na stanoviska komise a uvádí, jaká opatření byla na jejich základě přijata.
4. Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která subjektu PVSS vznikne v důsledku závažného pochybení, jehož se dopustí při plnění nebo v souvislosti s plněním svých povinností. Po splnění náležitostí stanovených pro disciplinární otázky v platných právních předpisech přijme orgán odpovědný za jmenování odůvodněné rozhodnutí.
Článek 24
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací ve smyslu článku 16 až 25 a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, auditu nebo kontroly, se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy subjektu PVSS.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc řediteli, který vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud je účastníkem ředitel, musí předložit věc správní radě.
Pokud se zjistí střet zájmů, ukončí dotčená osoba veškerou svou činnost ve věci. Ředitel nebo - pokud je účastníkem ředitel - správní rada přijmou veškerá další vhodná opatření.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
Článek 25
Oddělení funkcí
Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
KAPITOLA 5
INTERNÍ AUDIT
Článek 26
Jmenování, pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Subjekt PVSS zřídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu se souvisejícími mezinárodními standardy.
2. Funkci interního auditora vykonává interní auditor Komise. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
3. Interní auditor poskytuje rady subjektu PVSS v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídících a kontrolních systémů a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména za:
a)
posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a výkonu útvarů při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
4. Interní auditor plní své povinnosti ve vztahu ke všem činnostem a útvarům subjektu PVSS. Interní auditor má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k plnění svých povinností.
5. Interní auditor vezme na vědomí zprávu schvalující osoby podle článku 20 i ostatní dostupné informace.
6. Interní auditor podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Interní auditor podává rovněž zprávu, pokud:
-
nebyla vyřešena kritická rizika a provedena doporučení,
-
dochází k významným zpožděním v provádění doporučení z minulých let.
Správní rada a ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení auditu. Správní rada prověří informace uvedené v článku 20 a plné a včasné provedení doporučení.
7. Subjekt PVSS zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
8. Zprávy a zjištění interního auditora jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
Článek 27
Nezávislost interního auditora
Nezávislost interního auditora, jeho odpovědnost za opatření přijatá při plnění jeho povinností a jeho právo podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie se určí v souladu s článkem 100 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 28
Zřízení oddělení interního auditu
1. Správní rada může s náležitým ohledem na nákladovou efektivnost a přidanou hodnotu zřídit oddělení interního auditu, které plní své povinnosti v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
Účel, kompetence a odpovědnosti oddělení interního auditu jsou stanoveny v chartě interního auditu a podléhají schválení správní radou.
Roční plán oddělení interního auditu vypracuje vedoucí oddělení interního auditu s přihlédnutím mimo jiné k posouzení rizik v subjektu PVSS, jež vypracoval ředitel.
Plán přezkoumá a schválí správní rada.
Oddělení interního auditu podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Pokud oddělení interního auditu některého subjektu PVSS není nákladově efektivní nebo není schopno dodržovat mezinárodní standardy, může subjekt PVSS rozhodnout, že oddělení interního auditu bude sdílet s ostatními subjekty PVSS působícími ve stejné oblasti politiky.
V takových případech se správní rada dotyčných subjektů PVSS dohodne na praktických způsobech provozu sdíleného oddělení interního auditu.
Subjekty interního auditu budou účinně spolupracovat prostřednictvím výměny informací a zpráv o auditu a případně prováděním společného posouzení rizik a společných auditů.
2. Správní rada a ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení oddělení interního auditu.
KAPITOLA 6
PŘÍJMOVÉ A VÝDAJOVÉ OPERACE
Článek 29
Plnění příjmů
1. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a inkaso neoprávněně vyplacených částek. Zahrnuje rovněž případnou možnost upustit od inkasa stanovených nároků.
2. Neoprávněně vyplacené částky musí být předmětem inkasa.
Pokud nebyla částka skutečně inkasována v den splatnosti uvedený ve výzvě k úhradě dluhu, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup pro inkaso jakýmikoli právními prostředky, včetně případného započtení, a není-li možné, výkonem rozhodnutí.
Pokud příslušná schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí uvádět, jaké kroky byly učiněny k inkasu pohledávky, a právní a skutkový stav, ze kterého vychází.
Účetní povede seznam částek splatných k inkasu. Nároky subjektu PVSS jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní rovněž uvede rozhodnutí o upuštění nebo částečném upuštění od inkasa stanovených pohledávek. Tento seznam bude připojen ke zprávě subjektu PVSS o rozpočtovém a finančním řízení.
3. Veškeré pohledávky neuhrazené ke dni splatnosti stanovenému ve výzvě k úhradě dluhu jsou úročeny v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
4. Nároky subjektu PVSS vůči třetím stranám a nároky třetích stran vůči subjektu PVSS se promlčují po uplynutí pěti let.
Článek 30
Příspěvek členů
1. Subjekt PVSS předloží svým členům žádosti o vyplacení celého jejich příspěvku nebo jeho části za podmínek a v intervalech stanovených ve zřizujícím aktu či dohodnutých se členy.
2. Prostředky vyplacené subjektu PVSS jeho členy ve formě příspěvku jsou úročeny ve prospěch rozpočtu subjektu PVSS.
Článek 31
Plnění výdajů
1. K plnění výdajů přijímá schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků.
2. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba potvrzuje finanční operaci.
Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, dá pokyn účetnímu, aby zaplatil potvrzený výdaj.
3. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu subjektu PVSS, musí příslušná schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.
4. Roční pracovní program subjektu PVSS stanoví, že správní rada schvaluje operační výdaje subjektu PVSS ohledně činností, jež jsou předmětem programu, za předpokladu, že prvky uvedené v tomto odstavci jsou jasně vymezeny.
Roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a předpokládané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Obsahuje rovněž popis činnosti/í, které mají být financovány, a výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření.
Všechny zásadní změny ročního pracovního programu se přijmou stejným postupem jako původní pracovní program, a to v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu.
Správní rada může schvalující osobě subjektu PSVV svěřit pravomoc provádět nepodstatné změny pracovního programu.
Článek 32
Lhůty pro výdaje
Platby výdajů se musí uskutečnit ve lhůtách uvedených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v souladu s těmito nařízeními.
KAPITOLA 7
PLNĚNÍ ROZPOČTU SUBJEKTU PVSS
Článek 33
Zadávání veřejných zakázek
1. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, použije se s výhradou odstavců 3 až 6 tohoto článku hlava V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Subjekt PVSS se podílí na společné ústřední databázi, kterou zřídila a provozuje Komise podle článku 108 obecného finančního nařízení.
3. Pro zakázky s hodnotou mezi 60 000 EUR a limity uvedenými v článku 118 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 lze použít postup stanovený nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 pro veřejné zakázky nízké hodnoty nepřesahující 60 000 EUR.
4. Subjekt PVSS může být na základě žádosti přibrán jako zadavatel v případě udělování zakázek Komise nebo interinstitucionálních zakázek a při udělování zakázek jiných subjektů Unie či subjektů PVSS.
5. Subjekt PVSS může s Komisí, interinstitucionálními úřady, Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie zřízeným nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (5) a jinými subjekty PVSS uzavřít smlouvu na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tyto strany dodávají, poskytují nebo provádějí, aniž by se musel uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
Subjekt PVSS může se svými členy jinými než Unie uzavřít smlouvu na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tito členové dodávají, poskytují nebo provádějí přímo bez využití třetích stran, aniž by se musel uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
Zboží, služby nebo práce poskytnuté podle prvního a druhého pododstavce se nepovažují za součást příspěvku členů do rozpočtu subjektu PVSS.
6. K pokrytí svých administrativních potřeb může subjekt PVSS zadávat zakázky společně se zadavateli hostitelského členského státu nebo se zadavateli z členských států, států Evropského sdružení volného obchodu nebo kandidátských zemí Unie, kteří jsou do subjektu zapojeni jako členové. V takových případech se obdobně použijí ustanovení článku 133 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Subjekt PVSS může zadávat zakázky společně se svými členy ze soukromého sektoru nebo se zadavateli ze zemí účastnících se programů Unie, které jsou do subjektu zapojeni jako členové. V takových případech se obdobně použijí ustanovení čl. 133 prvního pododstavce nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 34
Odborníci
Článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se použije obdobně pro výběr odborníků s výhradou zvláštního postupu stanoveného v základním právním aktu programu, jehož provedení je svěřeno subjektu PVSS. Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností.
Subjekt PVSS může použít seznamy vypracované Komisí nebo jinými subjekty Unie či subjekty PVSS.
V případě potřeby a v řádně odůvodněných případech může subjekt PVSS vybrat jakoukoli osobu s patřičnými znalostmi, i když není v seznamech uvedena.
Externí odborníci se vyberou podle dovedností, zkušeností a znalostí vhodných k plnění přidělených úkolů, a to v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
Článek 35
Granty
Pokud jde o granty, použije se s výhradou veškerých zvláštních ustanovení zřizujícího aktu hlava VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 36
Ceny
1. Pokud jde o ceny, použije se s výhradou odstavce 2 tohoto článku hlava VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 1 000 000 EUR lze zveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v návrhu pracovního programu uvedeného v čl. 14 odst. 1.
Článek 37
Údaje o opravných prostředcích
1. Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
2. Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
3. Na odstavce 1 a 2 se vztahují veškeré zvláštní postupy stanovené v základních právních aktech programu, jehož provedení je svěřeno subjektu PVSS.
KAPITOLA 8
ÚČETNICTVÍ
Článek 38
Pravidla pro účetní závěrku
Subjekt PVSS zavede účetní systém poskytující včas přesné, úplné a spolehlivé informace.
Účetnictví subjektu PVSS je v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 39
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrka subjektu PVSS obsahuje:
a)
finanční výkazy subjektu PVSS;
b)
zprávy o plnění rozpočtu subjektu PVSS (zpráva o rozpočtovém a finančním řízení).
Subjekt PVSS vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Ta přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá subjekt PVSS Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
Článek 40
Účetní zásady
Finanční výkazy musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Finanční výkazy jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami uvedenými v účetních pravidlech podle článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo s mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (dále jen „IPSAS“), jež vycházejí ze zásad akruálního účetnictví.
Článek 41
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy jsou uváděny v eurech a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; předkládají se v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo se standardy IPSAS, jež vycházejí ze zásad akruálního účetnictví;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace předložené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a obsahuje doplňující informace předepsané mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud se tyto informace vztahují k činnosti subjektu PVSS.
Článek 42
Zprávy o plnění rozpočtu
Zprávy o plnění rozpočtu jsou uváděny v eurech. Obsahují:
a)
zprávy, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
přílohu, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
Článek 43
Předběžná účetní závěrka a schválení účetní závěrky
1. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní subjektu PVSS předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru do 15. února následujícího rozpočtového roku.
V případě uvedeném v prvním pododstavci předá účetní subjektu PVSS do 15. února následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
2. Účetní sestavuje účetní závěrku subjektu PVSS. Ředitel ji do 15. března zasílá spolu s výrokem externího auditora uvedeným v článku 46 správní radě ke schválení.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července následujícího rozpočtového roku účetní závěrku spolu s výrokem externího auditora uvedeným v článku 46 a schválením správní rady. V takovém případě předá účetní subjektu PVSS do 1. července účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní subjektu PVSS Účetnímu dvoru ve stejné lhůtě, v níž předává účetní závěrku, rovněž prohlášení vedení k auditu, s kopií pro účetního Komise.
K účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že závěrka byla vypracována v souladu s touto kapitolou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
Schválená účetní závěrka subjektu PVSS se zveřejní na jeho internetových stránkách do jednoho měsíce od jejího schválení.
Článek 44
Účetní systém
1. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, schválí účetní Komise v souladu s článkem 152 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 harmonizovanou účtovou osnovu platnou pro subjekt PVSS.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok.
3. Obecné účty zaznamenávají v časovém pořadí podvojným způsobem všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou, finanční a majetkovou situaci subjektu PVSS.
4. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu subjektu PVSS. Zaznamenávají veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace.
Článek 45
Inventární soupisy majetku
Subjekt PVSS vede inventární soupisy vykazující objem a hodnotu veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku, jež jsou v jeho vlastnictví nebo ve vlastnictví Unie. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vede subjekt PVSS tyto inventární soupisy v souladu se vzorem vypracovaným účetním Komise. Subjekt PVSS ověřuje shodu mezi inventárními soupisy a skutečností.
KAPITOLA 9
EXTERNÍ AUDIT A BOJ PROTI PODVODŮM
Článek 46
Externí audit
Subjekt PVSS podléhá nezávislému externímu auditu prováděnému nezávislým auditním subjektem v souladu s mezinárodně uznávanými standardy pro provádění auditu. Ve výroku externího auditora se uvede, zda účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a zda jsou uskutečněné transakce legální a správné. Ve výroku se rovněž uvede, zda audit zpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v článku 20. Výrok se předkládá správní radě. Společně s účetní závěrkou subjektu PVSS se do 15. března předá Komisi.
Článek 47
Prověření závěrky Účetním dvorem
1. Nestanoví-li zřizující akt subjektu PVSS jinak, provádí Účetní dvůr kontrolu závěrky subjektu PVSS v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování Evropské unie. Přitom může Účetní dvůr přihlédnout k auditu provedenému nezávislým externím auditorem uvedeným v článku 46 tohoto nařízení a opatřením přijatým na základě zjištění auditora.
2. Kontrola prováděná Účetním dvorem se řídí články 158 až 163 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Kontroly na místě prováděné Komisí, Účetním dvorem a úřadem OLAF
1. Aniž je dotčen čl. 47 odst. 1, poskytne subjekt PVSS zaměstnancům Komise a jiným osobám, které Komise pověří, jakož i auditorům Účetního dvora přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronickém formátu, jež potřebují k tomu, aby mohli provádět audity.
2. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (6) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (7) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantem či zakázkou financovanou subjektem PVSS nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, obsahují smlouvy, dohody a rozhodnutí subjektu PVSS ustanovení výslovně zmocňující Evropský účetní dvůr a úřad OLAF k provádění takových auditů a šetření, a to v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 49
Žádosti o informace
Komise a členové subjektu PVSS jiní než Unie mohou požadovat veškeré nezbytné informace nebo vysvětlení ze strany subjektu PVSS týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.
Článek 50
Přijetí finančních pravidel subjektu PVSS
Každý subjekt uvedený v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přijme nová finanční pravidla tak, aby vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014 nebo v každém případě během devíti měsíců ode dne, kdy se na subjekt PVSS začne vztahovat působnost článku 209 uvedeného nařízení.
Článek 51
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. září 2013.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 110/2014
оd 30. rujna 2013.
o oglednoj financijskoj uredbi za tijela javno-privatnog partnerstva iz članka 209. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EC, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 209.,
budući da:
(1)
Na temelju iskustva institucionaliziranja javno-privatnih partnerstava kao tijela Unije na temelju članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2), Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 uvedene su dodatne kategorije javno-privatnih partnerstava kako bi se proširio izbor instrumenata i uključila tijela čija su pravila fleksibilnija i dostupnija privatnim partnerima od onih koja se primjenjuju na institucije Unije. Te dodatne kategorije uključuju tijela iz članka 209. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva (dalje u tekstu „tijela JPP-a”).
(2)
Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje sredstvima Unije i tijelima JPP-a omogućilo da donesu vlastita financijska pravila potrebno je donijeti oglednu financijsku uredbu za ta tijela.
(3)
Tijela javno-privatnih partnerstva svoj proračun moraju donositi i izvršavati u skladu s načelima jedinstva, točnosti proračuna, jedne godine, uravnoteženosti, obračunske jedinice, univerzalnosti, specifikacije, dobrog financijskog upravljanja koje zahtijeva djelotvornu i učinkovitu unutarnju kontrolu i transparentnosti.
(4)
Kako bi tijela JPP-a mogla u cijelosti provoditi svoje poslove i djelatnosti, trebala bi imati mogućnost da neiskorištena odobrena sredstva za pojedinu godinu uključe u procjenu prihoda i rashoda za najviše tri naredne financijske godine.
(5)
S obzirom na to da se sredstva Unije koja su stavljena na raspolaganje tijelu JPP-a trebaju izvršavati na temelju neizravnog upravljanja predviđenog člankom 60. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, odredbe o financijskom planiranju i izvješćivanju moraju biti usklađene s metodom neizravnog upravljanja pri izvršenju proračuna. Razrješnica za izvršenje proračuna u pogledu doprinosa Unije tijelima JPP-a dio je razrješnice koju Europski parlament daje Komisiji u pogledu izvršenja proračuna Unije. Stoga, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012, treba dostaviti odgovarajuća godišnja izvješća zajedno s izjavom o upravljanju kako bi Komisija mogla lakše izvršavati svoje obveze u vezi s razrješnicom.
(6)
Potrebno je definirati ovlasti i odgovornosti računovodstvenog službenika i dužnosnika za ovjeravanje uzimajući u obzir javno-privatnu prirodu tijela javno-privatnih partnerstva. Dužnosnici za ovjeravanje u cijelosti su odgovorni za izvršenje svih prihoda i rashoda u okviru svojih ovlasti te moraju odgovarati za svoje postupke, prema potrebi i u disciplinskim postupcima.
(7)
Treba pojasniti funkcije unutarnje revizije i unutarnje kontrole i racionalizirati zahtjeve u pogledu izvješćivanja. Funkciju unutarnje revizije unutar tijela javno-privatnih partnerstva obavljaju unutarnji revizori Komisije koji su dužni provesti reviziju kada to opravdavaju postojeći rizici. Treba donijeti odredbe o uspostavljanju i funkcioniranju službe za unutarnju reviziju.
(8)
Kako bi se zajamčilo da će svako tijelo biti odgovorno za provedbu svog proračuna te se pridržavati ciljeva koji su mu zadani u trenutku osnivanja, tijelima javno-privatnih partnerstva treba dopustiti da u svrhu obavljanja zadaća koje su im povjerene angažiraju vanjska tijela iz privatnog sektora samo kada je to potrebno i ne za zadaće koje uključuju izvršavanje javnih ovlasti ili bilo kakvu primjenu ovlaštenja za odlučivanje na temelju diskrecijskog prava.
(9)
Treba utvrditi načela kojih se treba pridržavati pri izvršenju prihoda i rashoda tijela javno-privatnog partnerstva
(10)
S obzirom na javno-privatnu prirodu tijela javno-privatnih partnerstva, a osobito doprinos privatnog sektora proračunu tijela javno-privatnog partnerstva, treba dopustiti fleksibilne postupke za dodjelu ugovora o nabavi. Odgovarajući postupci trebaju biti u skladu s načelima transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije te dijelom odstupati od relevantnih odredbi utvrđenih u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1268/2012 (3). Intenzivnijom suradnjom članova tijela JPP-a treba osigurati bolju i jeftiniju nabavu robe i usluga te izbjeći prekomjerne troškove pri upravljanju postupcima nabave. Tijelima JPP-a stoga bi trebalo omogućiti da bez potrebe pokretanja postupka nabave sklapaju ugovore sa svojim članovima, osim Unije, o nabavi robe, pružanju usluga ili izvođenju radova ako ti članovi robu dobavljaju, pružaju usluge ili izvode radove izravno bez posredovanja trećih osoba.
(11)
Radi bolje troškovne učinkovitosti treba osigurati mogućnost zajedničkih usluga ili prenošenja tih usluga na drugo tijelo ili Komisiju, osobito na način da se računovodstvenom službeniku Komisije povjere svi ili dio poslova računovodstvenog službenika tijela JPP-a.
(12)
Tijelima JPP-a također bi trebalo omogućiti da u određenim slučajevima angažiraju vanjske stručnjake za ocjenu zahtjeva za bespovratna sredstva, projekata i ponuda te davanje mišljenja i savjeta. Vanjski se stručnjaci odabiru u skladu s načelima nediskriminacije, jednakog postupanja i nepostojanja sukoba interesa.
(13)
Pri dodjeli bespovratnih sredstava i nagrada trebaju se primjenjivati odgovarajuće odredbe Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012, pri čemu se treba pridržavati posebnih odredbi osnivačkog akta tijela JPP-a ili osnovnog akta programa čija je provedba povjerena tijelu JPP-a kako bi se osigurala dosljednost provedbe s djelovanjima kojima izravno upravlja Komisija.
(14)
Ako se financijski izvještaji tijela JPP-a moraju konsolidirati u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, računovodstvenim pravilima tijela JPP-a treba se omogućiti konsolidaciju.
(15)
Ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije kako bi se osiguralo pravodobno donošenje revidiranih financijskih propisa tijela JPP-a od 1. siječnja 2014. radi usklađivanja pravila za sljedeći višegodišnji financijski okvir,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE 1.
PODRUČJE PRIMJENE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju bitna načela na temelju kojih će tijelo javno-privatnog partnerstva (dalje u tekstu „tijelo JPP-a”) donijeti vlastita financijska pravila. Financijska pravila tijela JPP-a ne smiju odstupati od ove Uredbe, osim kada to zahtijevaju njegove specifične potrebe i uz prethodno odobrenje Komisije u skladu s člankom 209. stavkom četvrtim Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Tijela JPP-a u svoja financijska pravila moraju uključiti detaljne odredbe za provedbu navedenih načela.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
-
„upravni odbor” znači glavno unutarnje tijelo tijela JPP-a koje je odgovorno za donošenje odluka o financijskim i proračunskim pitanjima, bez obzira na naziv tog tijela u osnivačkom aktu tijela JPP-a,
-
„direktor” znači osoba odgovorna za provedbu odluka upravnog odbora i izvršavanje proračuna tijela JPP-a kao dužnosnik za ovjeravanje, bez obzira na njegov naziv u osnivačkom aktu tijela JPP-a,
-
„član” znači član tijela JPP-a u skladu s osnivačkim aktom tijela JPP-a,
-
„osnivački akt” znači zakonodavni akt Unije kojim se uređuju glavni aspekti osnivanja i poslovanja tijela JPP-a,
-
„proračun tijela JPP-a” znači instrument koji za svaku financijsku godinu predviđa i odobrava sve prihode i rashode koji se smatraju potrebnima za to tijelo JPP-a.
Članak 3.
Područje primjene proračuna
Proračun tijela JPP-a sastoji se od:
(a)
prihoda tijela JPP-a koji se sastoje od:
i.
financijskih doprinosa članova za administrativne troškove;
ii.
financijskih doprinosa članova za operativne troškove;
iii.
prihoda dodijeljenih određenim stavkama rashoda;
iv.
prihoda koje je ostvarilo tijelo JPP-a;
(b)
rashoda tijela JPP-a, uključujući administrativne rashode.
POGLAVLJE 2.
PRORAČUNSKA NAČELA
Članak 4.
Poštovanje proračunskih načela
Proračun JPP-a donosi se i izvršava u skladu s načelima jedinstva, točnosti proračuna, jedne godine, uravnoteženosti, obračunske jedinice, univerzalnosti, specifikacije, dobrog financijskog upravljanja koje zahtijeva djelotvornu i učinkovitu unutarnju kontrolu i transparentnosti, kako je propisano ovom Uredbom.
Članak 5.
Načela jedinstva i točnosti proračuna
1. Nijedan prihod ne smije biti prikupljen niti rashod izvršen ako nije unesen u liniju proračuna tijela JPP-a.
2. Ne smije se preuzeti obveza za rashode ili odobriti rashod izvan okvira sredstava odobrenih proračunom tijela JPP-a.
3. Odobrena sredstva moguće je unijeti u proračun tijela JPP-a samo ako su namijenjena za stavku rashoda koja se smatra potrebnom.
4. Kamate pripisane plaćanjima pretfinanciranja iz proračuna tijela JPP-a ne isplaćuju se tijelu JPP-a.
Članak 6.
Načelo jedne godine
1. Odobrena sredstva unesena u proračun tijela JPP-a odobravaju se za jednu financijsku godinu koja traje od 1. siječnja do 31. prosinca.
2. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza pokrivaju ukupne troškove pravnih obveza preuzetih tijekom tekuće financijske godine.
3. Odobrena sredstva za plaćanje obuhvaćaju plaćanja za preuzete pravne obveze u financijskoj godini i prethodnim financijskim godinama.
4. Za administrativna odobrena sredstva izdaci ne smiju prelaziti očekivane prihode za dotičnu godinu, kako je navedeno u članku 3. točki (a) podtočki i.
5. Ovisno o potrebama tijela JPP-a neiskorištena odobrena sredstva mogu se uključiti u procjenu prihoda i rashoda za najviše tri sljedeće godine. Ta se sredstva trebaju prva koristiti.
6. Stavci 1. do 5. ne sprječavaju da se proračunske obveze za djelovanja koja traju dulje od jedne financijske godine rasporede tijekom nekoliko godina na godišnje obroke ako je to određeno temeljnim aktom te ako su povezane s administrativnim rashodima.
Članak 7.
Načelo uravnoteženosti
1. Prihodi i odobrena sredstva za plaćanja moraju biti uravnoteženi.
2. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza ne smiju prelaziti odgovarajući doprinos Unije kako je utvrđeno u sporazumu o godišnjem prijenosu sredstava sklopljenom s Komisijom, kojem se pribrajaju godišnji doprinosi drugih članova, drugi prihodi navedeni u članku 3. te iznos neiskorištenih odobrenih sredstava iz članka 6. stavka 5.
3. Tijelo JPP-a ne smije uzimati zajmove u okviru svog proračuna.
4. Ako je rezultat proračuna pozitivan, unosi se u proračun za sljedeću financijsku godinu kao prihod.
Ako je rezultat proračuna negativan, unosi se u proračun za sljedeću financijsku godinu kao odobrena sredstva za plaćanja.
Članak 8.
Načelo obračunske jedinice
Proračun tijela JPP-a sastavlja se i izvršava u eurima, te se i računi iskazuju u eurima. Međutim, za potrebe novčanog toka računovodstveni službenik ovlašten je obavljati transakcije u drugim valutama kako je utvrđeno u financijskim pravilima tijela JPP-a.
Članak 9.
Načelo univerzalnosti
1. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., ukupni prihodi pokrivaju ukupna odobrena sredstva za plaćanja. Svi prihodi i rashodi iskazuju se u cijelosti bez međusobnog usklađivanja, uz primjenu eventualnih posebnih odredbi financijskih pravila tijela JPP-a o slučajevima kada se od zahtjeva za plaćanje mogu odbiti određeni iznosi koji se potom prosljeđuju na plaćanje u neto iznosu.
2. Prihodi određeni za posebne namjene, kao što su prihodi od zaklada, subvencija, darova i legata koriste se za financiranje određenih stavki rashoda.
3. Direktor može prihvatiti svaku donaciju u korist tijela JPP-a, kao što su zaklade, subvencije, darovi i legati.
Za donacije s kojima mogu biti povezani znatni financijski troškovi treba zatražiti prethodno odobrenje upravnog odbora koji odluku mora donijeti u roku od dva mjeseca od datuma primitka zahtjeva. Ako upravni odbor ne donese odluku u navedenom roku, smatrat će se da je donacija prihvaćena.
Iznos iznad kojeg se financijski trošak povezan s donacijom smatra znatnim utvrđuje se odlukom upravnog odbora.
Članak 10.
Načelo specifikacije
1. Odobrena sredstva određuju se za posebne namjene barem prema glavama i poglavljima.
2. Direktor može prenijeti odobrena sredstva s jednog poglavlja na drugo bez ograničenja i s jedne glave na drugu do iznosa od najviše 10 % odobrenih sredstava u godini navedenoj u liniji iz koje se sredstva prenose.
Direktor upravnom odboru može predložiti prijenos odobrenih sredstava s jedne glave na drugu iznad granice iz prvog podstavka. Upravni odbor se može usprotiviti takvom prijenosu sredstava u roku od tri tjedna. Nakon isteka tog roka smatrat će se da je prijenos odobren.
Direktor mora što prije obavijestiti upravni odbor o svim prijenosima izvršenima na temelju prvog podstavka.
Članak 11.
Načelo dobroga financijskog upravljanja
1. Odobrena sredstva koriste se u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, a posebno u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti.
2. Načelo ekonomičnosti zahtijeva da su sredstva kojima se tijelo JPP-a koristi u obavljanju svojih djelatnosti pravodobno dostupna, u primjerenoj količini i primjerene kvalitete te po najboljoj cijeni.
Načelo učinkovitosti odnosi se na postizanje najboljeg odnosa između upotrijebljenih sredstava i postignutih rezultata.
Načelo djelotvornosti odnosi se na postizanje određenih postavljenih ciljeva i željenih rezultata.
3. Za sva područja aktivnosti koje obuhvaća proračun tijela JPP-a postavljaju se određeni, mjerljivi, dostižni, odgovarajući i vremenski utvrđeni ciljevi. Postizanje tih aktivnosti za svaku se aktivnost prati pokazateljima uspješnosti, a informaciju o tome upravnom odboru dostavlja direktor jednom godišnje, najkasnije u dokumentima uz nacrt proračuna tijela JPP-a.
4. Ako osnivačkim aktom nije predviđeno da evaluacije provodi Komisija, tijelo JPP-a radi lakšeg odlučivanja provodi evaluacije, uključujući ex post evaluacije, svojih programa i aktivnosti koje za sobom povlače znatnu potrošnju, a rezultate evaluacije dostavlja upravnom odboru.
Članak 12.
Unutarnja kontrola izvršenja proračuna
1. Proračun tijela JPP-a mora se izvršavati u skladu s učinkovitom i djelotvornom unutarnjom kontrolom.
2. Za potrebe izvršenja proračuna tijela JPP-a, unutarnja kontrola definira se kao postupak koji se primjenjuje na svim razinama upravljanja i čija je svrha s razumnom sigurnošću utvrditi jesu li ostvareni sljedeći ciljevi:
(a)
djelotvornost, učinkovitost i ekonomičnost poslovanja;
(b)
pouzdanost izvješćivanja;
(c)
zaštita imovine i podataka;
(d)
sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i praćenje prijevara i nepravilnosti;
(e)
odgovarajuće upravljanje rizicima povezanima sa zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija, uzimajući u obzir višegodišnju narav programa kao i narav dotičnih plaćanja.
3. Djelotvorna i učinkovita unutarnja kontrola temelji se na najboljim međunarodnim praksama i posebno obuhvaća elemente utvrđene u članku 32. stavcima 3. i 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 uzimajući u obzir ustroj i veličinu tijela JPP-a, narav zadaća koje su mu povjerene, iznose o kojima je riječ te uključene financijske i operativne rizike.
Članak 13.
Načelo transparentnosti
1. Proračun tijela JPP-a donosi se i izvršava, a financijsko izvještavanje izvršava u skladu s načelom transparentnosti.
2. Proračun tijela JPP-a uključujući plan radnih mjesta i donesene izmjene proračuna, uključujući usklađenja predviđena člankom 15. stavkom 1., objavljuje se na internetskim stranicama tijela JPP-a u roku od četiri tjedna od njegova donošenja te se dostavlja Komisiji i Revizorskom sudu.
3. Najkasnije do 30. lipnja sljedeće financijske godine tijelo JPP-a na svojim internetskim stranicama mora u standardnom obliku objaviti informacije o primateljima sredstava iz svog proračuna, u skladu s člankom 21. stavcima 2., 3. i 4. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012.
Objavljene informacije moraju biti lako dostupne, transparentne i sveobuhvatne. Prilikom stavljanja na raspolaganje navedenih informacija moraju se poštovati zahtjevi u pogledu povjerljivosti i sigurnosti, osobito zahtjevi u pogledu zaštite osobnih podataka propisani Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4).
4. Stručnjaci angažirani u skladu s člankom 34. ove Uredbe objavljuju se na internetskim stranicama Unije.
POGLAVLJE 3.
FINANCIJSKO PLANIRANJE
Članak 14.
Procjene prihoda i rashoda
1. Tijelo JPP-a Komisiji i ostalim članovima mora dostaviti procjenu svojih prihoda i rashoda, osnovne smjernice na temelju kojih je procjena donesena te nacrt programa rada iz članka 31. stavka 4., najkasnije do 31. siječnja godine koje prethodi godini u kojoj će se izvršavati proračun tijela JPP-a.
2. Procjena prihoda i rashoda tijela JPP-a treba uključivati:
(a)
procjenu broja stalnih i privremenih radnih mjesta, prema funkcijskoj skupini i prema razredu, te procjenu broja ugovornog osoblja i upućenih nacionalnih stručnjaka, izraženog u ekvivalentima punog radnog vremena u okviru odobrenih proračunskih sredstava;
(b)
u slučaju promjene broja zaposlenih osoba, izjavu s obrazloženjem zahtjeva za novim radnim mjestima;
(c)
tromjesečnu procjenu gotovinskih plaćanja i primitaka;
(d)
informacije o ostvarenju svih ranije utvrđenih ciljeva za različite aktivnosti;
(e)
postavljene ciljeve za financijsku godinu na koju se odnosi procjena, uz navođenje posebnih proračunskih potreba namijenjenih za postizanje tih ciljeva;
(f)
administrativne troškove i izvršeni proračun tijela JPP-a u prethodnoj financijskoj godini;
(g)
iznos financijskog doprinosa članova i vrijednost doprinosa u naravi koje su dali članovi, osim Unije;
(h)
informacije o neiskorištenim odobrenim sredstvima koja su uključena u procjenu prihoda i rashoda po godinama u skladu s člankom 6. stavkom 5.
Članak 15.
Donošenje proračuna
1. Proračun tijela JPP-a i plan radnih mjesta, uključujući broj stalnih i privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i prema razredu te broj ugovornog osoblja i upućenih nacionalnih stručnjaka, izražen u ekvivalentima punog radnog vremena, donosi upravni odbor u skladu s osnivačkim aktom tijela JPP-a. Detaljne odredbe mogu se utvrditi u financijskim pravilima tijela JPP-a. U slučaju izmjene proračuna tijela JPP-a, uključujući izmjene plana radnih mjesta, potrebno je izmijeniti proračun tijela JPP-a istim postupkom kojim je donesen prvobitni proračun tijela JPP-a. Proračun tijela JPP-a i, prema potrebi, izmjene proračuna tijela JPP-a moraju se uskladiti kako bi se u obzir uzeo iznos doprinosa Unije koji je utvrđen proračunom Unije.
2. Proračun tijela JPP-a sastoji se od računa prihoda i računa rashoda.
3. U proračunu tijela JPP-a mora biti iskazano sljedeće:
(a)
u računu prihoda:
i.
procijenjeni prihodi tijela JPP-a za predmetnu financijsku godinu („godina n”);
ii.
procijenjeni prihodi za prethodnu financijsku godinu i prihodi za godinu n-2;
iii.
odgovarajuće primjedbe za svaku liniju prihoda;
(b)
u računu rashoda:
i.
odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja za godinu n;
ii.
odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja za prethodnu financijsku godinu te preuzete obveze za rashode i rashodi plaćeni u godini n-2, pri čemu se potonji također iskazuju u postotku proračuna tijela JPP-a za godinu n;
iii.
sažeti izvještaj o rasporedu plaćanja koji dospijevaju u narednim financijskim godinama za podmirivanje preuzetih proračunskih obveza unesenih u proračun tijekom prethodnih financijskih godina;
iv.
odgovarajuće primjedbe za svaku potpodjelu.
4. U planu radnih mjesta, uz broj radnih mjesta odobrenih za financijsku godinu, mora biti prikazan i broj radnih mjesta odobrenih za prethodnu godinu te broj stvarno popunjenih radnih mjesta. Iste podatke treba prikazati za ugovorno osoblje i upućene nacionalne stručnjake.
POGLAVLJE 4.
FINANCIJSKI IZVRŠITELJI
Članak 16.
Izvršenje proračuna u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja
1. Direktor izvršava dužnosti dužnosnika za ovjeravanje. Direktor izvršava prihode i rashode iz proračuna tijela JPP-a u skladu s financijskim pravilima tijela JPP-a te u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja na vlastitu odgovornost i u okviru odobrenih proračunskih sredstava. Direktor je odgovoran osigurati da se ispune zahtjevi u pogledu zakonitosti i pravilnosti.
Ne dovodeći u pitanje odgovornosti dužnosnika za ovjeravanje u pogledu sprječavanja i otkrivanja prijevara i nepravilnosti, tijelo JPP-a mora sudjelovati u aktivnostima sprječavanja prijevara Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
2. Direktor može prenijeti ovlasti za izvršenje proračuna na osoblje tijela JPP-a na koje se primjenjuje Pravilnik o osoblju, ako se Pravilnik primjenjuje na osoblje tijela JPP-a, u skladu s uvjetima utvrđenima u financijskim pravilima tijela JPP-a. Osobe ovlaštene na taj način mogu djelovati samo u okviru izričito dodijeljenih ovlasti.
Članak 17.
Ovlasti i dužnosti dužnosnika za ovjeravanje
1. Proračun tijela JPP-a izvršava direktor u službama koje su pod njegovim nadzorom.
2. Stručni tehnički poslovi i upravni pripremni ili pomoćni poslovi, koji ne uključuju izvršavanje javnih ovlasti niti primjenu ovlaštenja za odlučivanje na temelju diskrecijskog prava, mogu se na temelju ugovora povjeriti vanjskim subjektima ili tijelima iz privatnog sektora ako se to pokaže nužnim.
3. U skladu s minimalnim standardima koje je prihvatio upravni odbor te uzimajući u obzir rizike povezane s upravljačkim okruženjem i vrstu financiranih djelovanja, direktor uspostavlja organizacijsku strukturu i sustave unutarnje kontrole prikladne za izvršavanje njegovih dužnosti. Uspostava te strukture i sustava mora se obrazložiti analizom rizika koja uzima u obzir njihovu isplativost.
Direktor unutar svojih službi može uspostaviti stručnu i savjetodavnu funkciju koja će mu pomoći kontrolirati rizike koji su povezani s njegovim aktivnostima.
4. Dužnosnik za ovjeravanje mora čuvati popratne dokumente u vezi s obavljenim poslovima tijekom razdoblja od pet godina od datuma donošenja odluke o davanju razrješnice Komisiji u pogledu izvršenja proračuna Unije za dotičnu godinu. Osobni podaci koji nisu potrebni za potrebe kontrole i revizije moraju se izbrisati iz popratnih dokumenata ako je to moguće. Pritom je u svakom slučaju potrebno poštovati odredbe o čuvanju podataka o prometu u skladu s člankom 37. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
Članak 18.
Ex ante kontrole
1. Svaki postupak podliježe barem ex ante kontroli operativnih i financijskih obilježja postupka, koja se temelji na analizi dokumenata i raspoloživim rezultatima već provedenih kontrola.
Ex ante kontrole obuhvaćaju pokretanje i provjeru postupka.
Pokretanje i provjera postupka odvojene su funkcije.
2. Pod pokretanjem postupka podrazumijevaju se svi postupci za pripremu akata o izvršenju proračuna tijela JPP-a koje donosi nadležni dužnosnik za ovjeravanje.
3. Podrazumijeva se da ex ante provjera postupka uključuje sve ex ante provjere koje uspostavi nadležni dužnosnik za ovjeravanje za provjeru poslovnih i financijskih aspekata.
4. Ex ante kontrolama potvrđuje se podudarnost zahtijevanih popratnih dokumenata s drugim dostupnim podacima.
Učestalost i detaljnost ex ante kontrola određuje nadležni dužnosnik za ovjeravanje uzimajući u obzir aspekte rizika i isplativosti. U slučaju nedoumica, dužnosnik za ovjeravanje nadležan za potvrđivanje predmetnih plaćanja zatražit će dodatne informacije ili provesti kontrolu na licu mjesta kako bi dobio razumnu potvrdu u okviru ex ante kontrole.
Svrha je ex ante kontrola utvrditi:
(a)
jesu li izdaci pravilni i u skladu s važećim odredbama;
(b)
je li primijenjeno načelo dobrog financijskog upravljanja iz članka 11.
Za potrebe provjera, nadležni dužnosnik za ovjeravanje može smatrati niz sličnih pojedinačnih transakcija u vezi s plaćama, mirovinama, naknadama za putne troškove i troškove zdravstvene zaštite kao jednu transakciju.
Članak 19.
Ex post kontrole
1. Nadležni dužnosnik za ovjeravanje može uspostaviti ex post kontrole kako bi provjerio već odobrene postupke nakon ex ante kontrola. Te se kontrole mogu organizirati na temelju uzorka prema riziku.
Ex post kontrole mogu se provoditi na temelju dokumenata ili, prema potrebi, na licu mjesta.
2. Ex post kontrole provodi osoblje koje nije odgovorno za ex ante kontrole. Osoblje odgovorno za ex post kontrole ne odgovara osoblju odgovornom za ex ante kontrole.
Osoblje odgovorno za kontrolu upravljanja financijskim poslovanjem mora biti stručno osposobljeno.
Članak 20.
Godišnja izvješća
Dužnosnik za ovjeravanje upravnom odboru dostavlja godišnje izvješće o obavljaju svojih dužnosti. U tu svrhu dužnosnik za ovjeravanje najkasnije do 15. veljače sljedeće financijske godine upravnom odboru i Komisiji mora dostaviti sljedeće:
(a)
izvješće o provedbi godišnjeg programa rada tijela JPP-a, izvršenju proračuna tijela JPP-a i kadrovskim resursima;
(b)
privremene financijske izvještaje tijela JPP-a, uključujući izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju iz članka 39.;
(c)
izjavu o upravljanju u kojoj dužnosnik za ovjeravanje navodi, osim ako je drugačije utvrđeno u bilo kakvim rezervama, da ima razumnu potvrdu:
i.
da su podaci propisno iskazani, potpuni i točni (istinit i vjeran prikaz);
ii.
da su izdaci korišteni u predviđene svrhe;
iii.
da postojeći sustavi kontrole daju potrebna jamstva vezana za zakonitost i ispravnost osnovnih transakcija;
(d)
sažetak završnih revizorskih izvješća i provedenih kontrola, uključujući analizu naravi i opsega pogrešaka i nedostataka utvrđenih u sustavima te provedenih ili planiranih korektivnih mjera.
Izvješće mora sadržavati rezultate poslovanja u odnosu na utvrđene ciljeve, rizike povezane s tim poslovanjem, korištenje osiguranih sredstava te učinkovitost i djelotvornost sustava unutarnje kontrole, te biti razmjerno prirodi povjerenih poslova i uključenih iznosa.
Direktor svake godine najkasnije do 1. srpnja Komisiji mora dostaviti dokumente iz točki (c) i (d) prvog stavka uključujući ocjenu tih dokumenata od strane upravnog odbora te odobreno godišnje izvješće o aktivnostima i završne financijske izvještaje zajedno s njihovim odobrenjem od strane upravnog odbora u skladu s člankom 43. stavkom 2. Komisija će navedene dokumente proslijediti Europskom parlamentu i Vijeću.
Članak 21.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Ako zaposlenik koji je uključen u financijsko upravljanje i kontrolu transakcija smatra da je odluka koju mora izvršiti ili prihvatiti na zahtjev nadređenoga nepravilna ili u suprotnosti s načelima dobrog financijskog upravljanja ili pravilima struke koja taj zaposlenik mora poštovati, o tome pisanim putem mora obavijestiti direktora koji također svoj odgovor mora dostaviti pisanim putem. Ako direktor ne poduzme nikakve mjere ili potvrdi prvotnu odluku ili uputu, a zaposlenik smatra da takva potvrda ne predstavlja zadovoljavajući odgovor na njegovo pitanje, zaposlenik o tome mora pisanim putem obavijestiti nadležno povjerenstvo iz članka 23. stavka 3. Povjerenstvo iz članka 23. stavka 3. o tome mora odmah obavijestiti upravni odbor.
2. U slučaju nezakonitih radnji, prijevare ili korupcije koji mogu naštetiti interesima tijela JPP-a ili njegovih članova, zaposlenik o tome mora obavijestiti vlasti i tijela imenovana na temelju važećeg zakonodavstva. Ugovori s vanjskim revizorima koji provode revizije financijskog upravljanja tijela JPP-a moraju sadržavati obvezu vanjskog revizora da dužnosnika za ovjeravanje obavijesti o bilo kakvoj sumnji na nezakonito djelovanje, prijevaru ili korupciju koji mogu naštetiti interesima tijela JPP-a ili njegovih članova.
Članak 22.
Računovodstveni službenik
1. Upravni odbor imenuje računovodstvenog službenika na kojeg se primjenjuje Pravilnik o osoblju, ako se Pravilnik primjenjuje na osoblje tijela JPP-a, koji je potpuno neovisan u obavljanju svojih dužnosti. Računovodstveni službenik je u tijelu JPP-a odgovoran za:
(a)
ispravno izvršenje plaćanja, naplatu prihoda i povrat iznosa utvrđenih kao potraživanja;
(b)
vođenje računovodstva, sastavljanje i prikazivanje izvještaja u skladu s poglavljem 8.;
(c)
provedbu, u skladu s poglavljem 8., računovodstvenih pravila i kontnog plana;
(d)
određivanje i potvrđivanje računovodstvenih sustava te, prema potrebi, potvrđivanje sustava koje je odredio dužnosnik za ovjeravanje za pribavljanje i opravdavanje računovodstvenih podataka; u vezi s navedenim, računovodstveni službenik ovlašten je u svakom trenutku provjeriti usklađenost s kriterijima potvrđivanja;
(e)
upravljanje riznicom.
2. Više tijela JPP-a može imenovati istog dužnosnika za ovjeravanje.
Tijela JPP-a mogu se dogovoriti s Komisijom da računovodstveni službenik Komisije istodobno bude i računovodstveni službenik tijela JPP-a.
Osim toga računovodstvenom službeniku Komisije mogu povjeriti i dio zadataka računovodstvenog službenika tijela JPP-a, pri čemu u obzir moraju uzeti troškove i koristi.
U slučaju iz ovog stavka također moraju poduzeti potrebne mjere kako bi se izbjegao svaki sukob interesa.
3. Računovodstveni službenik od dužnosnika za ovjeravanje mora pribaviti sve potrebne podatke za sastavljanje financijskih izvještaja koji daju istinit i vjeran prikaz financijskog položaja tijela JPP-a i izvršenja proračuna. Dužnosnik za ovjeravanje jamči pouzdanost tih podataka.
4. Prije nego što ih prihvati direktor, financijske izvještaje potpisuje računovodstveni službenik, čime potvrđuje da je u razumnoj mjeri uvjeren da izvještaji predstavljaju istinit i vjeran prikaz financijskog stanja tijela JPP-a.
U smislu prvog podstavka, računovodstveni službenik provjerava jesu li financijski izvještaji sastavljeni u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 38. te jesu li u financijskim izvještajima knjiženi svi prihodi i rashodi.
Računovodstveni službenik ovlašten je provjeriti dobivene podatke te provesti sve daljnje provjere koje smatra potrebnima da bi potpisao financijske izvještaje.
Računovodstveni službenik prema potrebi izražava rezerve, pri čemu mora točno objasniti njihovu narav i opseg.
U skladu sa stavkom 5., samo je računovodstveni službenik ovlašten upravljati novcem i novčanim ekvivalentima. Računovodstveni službenik odgovoran je za njihovo čuvanje.
5. Pri obavljanju svojih dužnosti računovodstveni dužnosnik određene poslove može prenijeti zaposlenicima u skladu s Pravilnikom o osoblju, ako se Pravilnik primjenjuje na osoblje tijela JPP-a, ako je to nužno za obavljanje njegovih dužnosti u skladu s financijskim pravilima tijela JPP-a.
6. Ne dovodeći u pitanje bilo kakve disciplinske mjere, upravni odbor u bilo kojem trenutku može privremeno ili konačno razriješiti dužnosti računovodstvenog službenika. U tom slučaju upravni odbor mora imenovati privremenog računovodstvenog službenika.
Članak 23.
Odgovornost financijskih izvršitelja
1. Članci od 16. do 25. ne dovode u pitanje kazneno-pravnu odgovornost financijskih izvršitelja prema mjerodavnom nacionalnom pravu i važećim odredbama o zaštiti financijskih interesa Unije i borbi protiv korupcije koja uključuje dužnosnike Unije ili dužnosnike država članica.
2. Svaki dužnosnik za ovjeravanje ili računovodstveni službenik podliježe disciplinskom postupku i plaćanju odštete, u skladu s Pravilnikom o osoblju. U slučaju nezakonitih radnji, prijevare ili korupcije koje mogu naštetiti interesima tijela JPP-a ili njegovih članova, predmet se upućuje nadležnim vlastima i tijelima određenima u skladu s važećim zakonodavstvom, a posebno OLAF-u.
3. Posebno povjerenstvo za financijske nepravilnosti koje je osnovala Komisija ili u kojem Komisija sudjeluje u skladu s člankom 73. stavkom 6. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 ima iste ovlasti u odnosu na tijelo JPP-a kao i u odnosu na službe Komisije, osim ako upravni odbor ne odluči osnovati funkcijski neovisno povjerenstvo ili sudjelovati u zajedničkom povjerenstvu koje je osnovalo više tijela. Za predmete koje dostave tijela JPP-a u posebnom povjerenstvu za financijske nepravilnosti koje je osnovala Komisija ili u kojem Komisija sudjeluje mora biti jedan zaposlenik tijela JPP-a.
Na temelju mišljenja povjerenstva iz prvog podstavka direktor odlučuje hoće li pokrenuti postupke radi disciplinske mjere ili plaćanje odštete. Ako povjerenstvo utvrdi sistemske probleme, dužnosniku za ovjeravanje mora dostaviti izvješće s preporukama. Ako se mišljenje odnosi na direktora, povjerenstvo izvješće šalje upravnom odboru i unutarnjem revizoru Komisije. Direktor se u svom izvješću na temelju članka 20. u anonimnom obliku poziva na mišljenja povjerenstva te navodi mjere koje su na temelju toga poduzete.
4. Od zaposlenika se može zahtijevati da, u cijelosti ili djelomično, nadoknadi svaku štetu koju je pretrpjelo tijelo JPP-a kao posljedicu njegovih težih povreda dužnosti za vrijeme rada ili u vezi s obnašanjem njegovih dužnosti. Tijelo za imenovanje donosi obrazloženu odluku nakon provedbe formalnosti koje su za disciplinske mjere propisane važećim zakonodavstvom.
Članak 24.
Sukob interesa
1. Financijskim izvršiteljima u smislu članaka od 16. do 25. i drugim osobama uključenim u izvršenje proračuna i upravljanje proračunom, uključujući pripremne akte za navedeno, te u reviziju i kontrolu proračuna, zabranjuje se poduzimanje radnji koje bi mogle dovesti do sukoba njihovih interesa s interesima tijela JPP-a.
Ako postoji taj rizik, dotična osoba mora se suzdržati od takve radnje i predmet uputiti direktoru koji u pisanom obliku potvrđuje postoji li sukob interesa. Navedena osoba o tome mora obavijestiti i svojeg nadređenog. Ako je izvršitelj direktor, predmet mora uputiti upravnom odboru.
Ako se utvrdi postojanje sukoba interesa, navedena osoba mora prestati s obavljanjem svih radnji koje su u vezi s predmetnim pitanjem. Sve odgovarajuće daljnje mjere poduzima direktor ili, ako se sukob interesa odnosi na direktora, upravni odbor.
2. Za potrebe stavka 1., sukob interesa postoji ako je ugroženo nepristrano i objektivno obnašanje funkcije financijskog izvršitelja ili druge osobe iz stavka 1., iz obiteljskih, emotivnih, političkih ili nacionalnih razloga, ekonomskog interesa ili bilo kojeg drugog zajedničkog interesa s primateljem.
Članak 25.
Razdvajanje dužnosti
Dužnosti dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenog službenika razdvajaju se i međusobno isključuju.
POGLAVLJE 5.
UNUTARNJA REVIZIJA
Članak 26.
Imenovanje, ovlasti i dužnosti unutarnjeg revizora
1. Tijelo JPP-a mora imati funkciju unutarnje revizije koja se obavlja u skladu s odgovarajućim međunarodnim standardima.
2. Funkciju unutarnje revizije obavlja unutarnji revizor Komisije. Unutarnji revizor ne može biti dužnosnik za ovjeravanje niti računovodstveni službenik.
3. Unutarnji revizor savjetuje tijelo JPP-a po pitanju upravljanja rizicima dajući mu neovisna mišljenja o kakvoći sustava upravljanja i kontrole, preporuke za poboljšanje uvjeta za provedbu postupaka te promičući dobro financijsko upravljanje.
Unutarnji revizor odgovoran je posebno za:
(a)
procjenu prikladnosti i djelotvornosti sustava unutarnjeg upravljanja te za uspješnost službi u provođenju programa i djelovanja u odnosu na rizike koji su s njima povezani;
(b)
procjenu učinkovitosti i djelotvornosti sustava unutarnje kontrole i revizije koji se primjenjuju na svaki postupak izvršenja proračuna.
4. Unutarnji revizor izvršava svoje dužnosti u vezi sa svim aktivnostima i službama tijela JPP-a. Unutarnji revizor mora imati puni i neograničeni pristup svim informacijama potrebnim za obavljanje njegovih dužnosti.
5. Unutarnji revizor u obzir uzima izvješće dužnosnika za ovjeravanje na temelju članka 20. i sve druge utvrđene informacije.
6. Unutarnji revizor izvješćuje upravni odbor i direktora o svojim nalazima i preporukama.
Unutarnji revizor dostavlja izvješće i u sljedećim slučajevima:
-
nisu uzeti u obzir kritični rizici i preporuke,
-
postoji znatno kašnjenje u provedbi preporuka danih u prijašnjim godinama.
Upravni odbor i direktor osiguravaju redovito praćenje provedbe preporuka danih u okviru revizije. Upravni odbor provjerava informacije iz članka 20. te utvrđuje jesu li preporuke provedene u cijelosti i na vrijeme.
7. Tijelo JPP-a fizičkim ili pravnim osobama koje sudjeluju u postupcima izvršenja prihoda mora dati kontaktne podatke unutarnjeg revizora za potrebe povjerljivog obraćanja unutarnjem revizoru.
8. Javnosti se omogućuje pristup izvješćima i nalazima unutrašnjeg revizora tek nakon što unutrašnji revizor potvrdi mjere poduzete za njihovu provedbu.
Članak 27.
Neovisnost unutarnjeg revizora
Neovisnost unutarnjeg revizora, odgovornost unutarnjeg revizora za mjere poduzete pri izvršavanju njegovih dužnosti te pravo unutarnjeg revizora da pokrene postupak pred Sudom Europske unije utvrđuje se u skladu s člankom 100. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Članak 28.
Uspostavljanje službe za unutarnju reviziju
1. Vodeći računa o isplativosti i dodanoj vrijednosti, upravni odbor može uspostaviti službu za unutarnju reviziju koja svoje zadaće obavlja u skladu s odgovarajućim međunarodnim normama.
Svrha, ovlasti i nadležnosti službe za unutarnju reviziju propisuju se aktom o osnivanju službe za unutarnju reviziju, a odobrava ih upravni odbor.
Godišnji revizijski plan službe za unutarnju reviziju sastavlja voditelj službe za unutarnju reviziju uzimajući u obzir, između ostalog, direktorovu ocjenu o riziku u tijelu JPP-a.
Godišnji revizijski plan revidira i odobrava upravni odbor.
Služba za unutarnju reviziju izvješćuje upravni odbor i direktora o svojim nalazima i preporukama.
Ako služba za unutarnju reviziju pojedinog tijela JPP-a nije isplativa ili nije u stanju ispuniti međunarodne norme, tijelo JPP-a može odlučiti koristiti zajedničku službu za unutarnju reviziju s drugim tijelima JPP-a koja djeluju u istom području politika.
U takvim se slučajevima upravni odbor dotičnih tijela JPP-a mora dogovoriti o praktičnim pitanjima zajedničke službe za unutarnju reviziju.
Izvršitelji unutarnje revizije moraju učinkovito surađivati tako što će razmjenjivati informacije i revizijska izvješća i, prema potrebi, donositi zajedničke ocjene rizika i provoditi zajedničke revizije.
2. Upravni odbor i direktor osiguravaju redovito praćenje provedbe preporuka koje je dala služba za internu reviziju.
POGLAVLJE 6.
POSTUPCI ZA IZVRŠENJE PRIHODA I RASHODA
Članak 29.
Izvršenje prihoda
1. Izvršenje prihoda obuhvaća sastavljanje procjena iznosa potraživanja, utvrđivanje dodijeljenih prava čiji je povrat potrebno osigurati te izdavanje naloga za povrat. Ono prema potrebi uključuje mogućnost odricanja od utvrđenih dodijeljenih prava.
2. Mora se osigurati povrat pogrešno plaćenih iznosa.
Ako povrat ne bude izvršen u roku utvrđenom u obavijesti o terećenju, računovodstveni službenik o tome mora obavijestiti nadležnog dužnosnika za ovjeravanje i odmah pokrenuti postupak za izvršenje povrata bilo kojim zakonom predviđenim sredstvima, uključujući, kada je to moguće, kompenzacijom i, ako to nije moguće, prisilnom naplatom.
Ako se nadležni dužnosnik za ovjeravanje planira u cijelosti ili djelomično odreći povrata utvrđenog iznosa potraživanja, osigurava da je to odricanje pravilno i u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti. Odluka o odricanju mora biti obrazložena. U odluci o odricanju navode se mjere poduzete za osiguravanje povrata te zakonske i činjenične osnove na kojima se odluka temelji.
Računovodstveni službenik sastavlja popis dugovanih iznosa koji se moraju naplatiti. Prava tijela JPP-a na popisu su razvrstana prema datumu izdavanja naloga za povrat. Računovodstveni službenik navodi i odluke o odricanju ili djelomičnom odricanju od povrata utvrđenih iznosa. Popis se prilaže izvješću tijela JPP-a o proračunskom i financijskom upravljanju.
3. Za svaki dug koji nije otplaćen do datuma dospijeća navedenog u obavijesti o terećenju obračunavaju se kamate u skladu s Delegiranom uredbom (EU) br. 1268/2012.
4. Za potraživanja tijela JPP-a prema trećim osobama i potraživanja trećih osoba prema tijelu JPP-a vrijedi zastarni rok od pet godina.
Članak 30.
Doprinos članova
1. Tijelo JPP-a svojim članova podnosi zahtjev za isplatu čitavog ili dijela doprinosa u skladu s uvjetima i u vremenskim razmacima koji su utvrđeni osnivačkim aktom i dogovoreni s članovima.
2. Na sredstva koja tijelo JPP-a isplaćuje svojim članovima u obliku doprinosa obračunavaju se kamate u korist proračuna tijela JPP-a.
Članak 31.
Izvršenje rashoda
1. Kako bi izvršio rashode, nadležni dužnosnik za ovjeravanje preuzima proračunske i pravne obveze, potvrđuje rashode i odobrava plaćanja te poduzima pripremne radnje za izvršenje odobrenih sredstava.
2. Svaka stavka rashoda preuzima se kao obveza, potvrđuje, odobrava i plaća.
Potvrđivanje rashoda je postupak u kojem nadležni dužnosnik za ovjeravanje potvrđuje financijsku transakciju.
Odobravanje rashoda je postupak u kojem nadležni dužnosnik za ovjeravanje, nakon što je potvrdio dostupnost odobrenih sredstava, računovodstvenom službeniku izdaje nalog da plati potvrđeni rashod.
3. U pogledu mjera koje mogu proizvesti rashode na teret proračuna tijela JPP-a, nadležni dužnosnik za ovjeravanje prvo preuzima proračunsku obvezu prije nego što preuzme pravnu obvezu prema trećim osobama.
4. Prihvaćanjem godišnjeg programa rada tijela JPP-a upravni odbor daje odobrenje za rashode poslovanja tijela JPP-a za djelatnosti koje obavlja, pod uvjetom da su jasno utvrđeni elementi navedeni u ovom stavku.
U godišnjem programu rada navode se detaljni ciljevi i očekivani rezultati uključujući pokazatelje uspješnosti. Također sadrži opis djelovanja koja će se financirati te iznos dodijeljen svakom djelovanju.
Bitne izmjene godišnjeg programa rada donose se istim postupkom kojim je donesen prvobitni program rada, u skladu s odredbama osnivačkog akta.
Upravni odbor može prenijeti ovlasti za donošenje manje bitnih izmjena programa rada dužnosniku za ovjeravanje tijela JPP-a.
Članak 32.
Rokovi
Plaćanje rashoda mora se izvršiti u rokovima utvrđenim u Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegiranoj uredbi (EU) br. 1268/2012 te u skladu s navedenim uredbama.
POGLAVLJE 7.
IZVRŠENJE PRORAČUNA TIJELA JPP-A
Članak 33.
Nabava
1. Za postupke nabave primjenjuje se glava V. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegirana uredba (EU) br. 1268/2012 pridržavajući se stavaka od 3. do 6. ovog članka.
2. Tijelo JPP-a sudjeluje u središnjoj bazi podataka o isključenjima koju je uspostavila i kojom upravlja Komisija u skladu s člankom 108. opće Financijske uredbe.
3. Za ugovore vrijednosti između 60 000 EUR i graničnih vrijednosti utvrđenih u članku 118. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 može se koristiti postupak utvrđen u Delegiranoj uredbi (EU) br. 1268/2012 za ugovore male vrijednosti koja ne prelazi 60 000 EUR.
4. Tijelo JPP-a na vlastiti zahtjev može sudjelovati kao javni naručitelj u dodjeli ugovora Komisije ili međuinstitucijskih ugovora te dodjeli ugovora drugih tijela Unije ili tijela JPP-a.
5. Tijelo JPP-a može sklopiti ugovor s Komisijom, međuinstitucijskim uredima, Prevoditeljskim centrom za tijela Europske unije osnovanim Uredbom Vijeća (EZ) br. 2965/94 (5) i drugim tijelima JPP-a radi nabave robe, pružanja usluga ili izvođenja radova koje potonji pružaju, bez obveze pokretanja postupka javne nabave.
Tijelo JPP-a može sklopiti ugovor sa svojim članovima, osim Unije, radi nabave robe, pružanja usluga ili izvođenja radova bez obveze pokretanja postupka javne nabave ako ti članovi robu dobavljaju, usluge pružaju ili radove izvode izravno bez posredovanja trećih osoba.
Roba, usluge ili radovi isporučeni na temelju prvog i drugog podstavka ne smatraju se dijelom doprinosa članova proračunu tijela JPP-a.
6. Tijelo JPP-a može koristiti zajedničke postupke nabave s javnim naručiteljima države članice domaćina radi pokrivanja svojih administrativnih potreba ili s javnim naručiteljima država članica, članica Europskog udruženja slobodne trgovine ili država kandidatkinja za pristupanje Uniji, koji su članovi tijela JPP-a. U tim se slučajevima članak 133. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012 primjenjuje mutatis mutandis.
Tijelo JPP-a može koristiti zajedničke postupke nabave sa svojim privatnim članovima ili javnim naručiteljima država koje sudjeluju u programima Unije, koji su članovi tijela JPP-a. U tim se slučajevima prvi stavak članka 133. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012 primjenjuje mutatis mutandis.
Članak 34.
Stručnjaci
Članak 287. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012 primjenjuje se mutatis mutandis na odabir stručnjaka ako u osnovnom aktu programa čija je provedba povjerena tijelu JPP-a u tu svrhu nije utvrđen posebni postupak. Stručnjaci se biraju na temelju njihove stručne sposobnosti, a naknada im se isplaćuje na temelju unaprijed obznanjenog fiksnog iznosa.
Tijelo JPP-a može koristiti popise koje su sastavili Komisija ili druga tijela Unije ili JPP-a.
U opravdanim slučajevima, kada se to smatra primjerenim, tijelo JPP-a može odabrati bilo koju osobu izvan popisa pod uvjetom da raspolaže odgovarajućim vještinama.
Vanjski stručnjaci odabiru se na temelju svojih vještina, iskustva i znanja prikladnih za izvršavanje poslova koji su im dodijeljen te u skladu s načelima nediskriminacije, jednakog postupanja i nepostojanja sukoba interesa.
Članak 35.
Bespovratna sredstva
Za bespovratna sredstva primjenjuje se glava VI. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegirana uredba (EU) br. 1268/2012 uz pridržavanje posebnih odredbi osnivačkog akta.
Članak 36.
Nagrade
1. Za nagrade primjenjuje se glava VII. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegirana uredba (EU) br. 1268/2012 uz pridržavanje stavka 2. ovog članka.
2. Natjecanja za nagrade jedinične vrijednosti 1 000 000 EUR ili veće mogu se objaviti samo ako su predviđena nacrtom programa rada iz članka 14. stavka 1.
Članak 37.
Pravna sredstva
1. Ako postupovna radnja dužnosnika za ovjeravanje negativno utječe na prava podnositelja zahtjeva ili ponuditelja, korisnika ili izvoditelja, ta radnja mora sadržavati uputu o raspoloživim pravnim sredstvima za osporavanje navedenog akta u upravnim i/ili sudskim postupcima.
2. Posebno treba naznačiti narav pravnog sredstva, tijelo ili tijela pred kojima se može uložiti, kao i rokove ostvarivanja prava na njega.
3. Stavci 1. i 2. primjenjuju se uz pridržavanje posebnih postupaka utvrđenih u osnovnim aktima programa čija je provedba povjerena tijelu JPP-a.
POGLAVLJE 8.
RAČUNOVODSTVO
Članak 38.
Mjerodavna pravila za financijske izvještaje
Tijelo JPP-a mora uspostaviti računovodstveni sustav koji omogućuje pravodobno pružanje točnih, potpunih i pouzdanih informacija.
Računovodstvo JPP-a mora biti u skladu s računovodstvenim pravilima navedenim u članku 143. uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Članak 39.
Struktura financijskih izvještaja
Izvještaji tijela JPP-a moraju sadržavati:
(a)
financijske izvještaje tijela JPP-a;
(b)
izvješća o izvršenju proračuna tijela JPP-a (izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju).
Tijelo JPP-a mora sastaviti izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za tekuću financijsku godinu. U tom se izvješću mora navesti barem podatak o stopi izvršenja odobrenih sredstava, izraženoj u apsolutnom iznosu i u postotku, te sažeti podaci o prijenosima odobrenih sredstava između različitih proračunskih stavki.
Ako se financijski izvještaji tijela JPP-a moraju konsolidirati u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, tijelo JPP-a Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu mora poslati izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju, do 31. ožujka sljedeće financijske godine.
Članak 40.
Računovodstvena načela
Financijski izvještaji iskazuju podatke, uključujući podatke o računovodstvenim načelima, tako da se osigura njihova relevantnost, pouzdanost, usporedivost i razumljivost. Financijski izvještaji sastavljaju se u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima utvrđenima u računovodstvenim pravilima u skladu s člankom 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 ili međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor na temelju nastanka poslovnog događaja (dalje u tekstu: „IPSAS”).
Članak 41.
Financijski izvještaji
1. Financijski izvještaji iskazuju se u eurima i obuhvaćaju:
(a)
bilancu stanja i izvještaj o financijskom rezultatu, koji predstavljaju svu aktivu i pasivu, financijski položaj i poslovni rezultat na dan 31. prosinca prethodne godine; iskazuju se u skladu s računovodstvenim pravilima navedenima u članku 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 ili IPSAS-a na temelju nastanka poslovnog događaja;
(b)
izvještaj o novčanom toku koji prikazuje naplaćene i isplaćene iznose tijekom godine, kao i završno stanje riznice;
(c)
izvještaj o promjenama u neto aktivi koji daje pregled kretanja u pričuvi i akumulirane rezultate tijekom godine.
2. Bilješke uz financijske izvještaje dopunjuju i daju komentare na podatke prikazane u izvještajima iz stavka 1. te pružaju sve dodatne podatke koje propisuje međunarodno prihvaćena računovodstvena praksa ako su ti podaci bitni za djelatnosti tijela JPP-a.
Članak 42.
Izvješća o izvršenju proračuna
Izvješća o izvršenju proračuna iskazuju se u eurima. Ona sadržavaju:
(a)
izvješća koja objedinjuju sve proračunske postupke za godinu u smislu prihoda i rashoda;
(b)
objašnjenja koja dopunjuju i daju komentare na podatke dane u izvješćima.
Struktura izvješća o izvršenju proračuna ista je kao i ona samog proračuna.
Članak 43.
Privremeni financijski izvještaji i odobrenje završnih financijskih izvještaja
1. Ako se financijski izvještaji tijela JPP-a moraju konsolidirati u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, računovodstveni službenik tijela JPP-a Revizorskom sudu mora dostaviti privremene financijske izvještaje do 15. veljače sljedeće financijske godine.
U slučaju iz prvog podstavka, računovodstveni službenik tijela JPP-a do 15. veljače sljedeće godine računovodstvenom službeniku Komisije mora dostaviti i paket izvještaja u standardnom formatu koji je računovodstveni službenik Komisije utvrdio za potrebe konsolidacije.
2. Završne financijske izvještaje tijela JPP-a sastavlja računovodstveni službenik. Direktor ih do 15. ožujka mora dostaviti upravnom odboru na odobravanje zajedno s mišljenjem vanjskog revizora iz članka 46.
Ako se financijski izvještaji tijela JPP-a moraju konsolidirati u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, računovodstveni službenik završne financijske izvještaje zajedno s mišljenjem vanjskog revizora iz članka 46. i odobrenjem upravnog odbora mora dostaviti Revizorskom sudu, Europskom parlamentu i Vijeću do 1. srpnja sljedeće financijske godine. U tom slučaju računovodstveni službenik tijela JPP-a do 1. srpnja računovodstvenom službeniku Komisije mora dostaviti i paket izvještaja u standardnom formatu koji je računovodstveni službenik Komisije utvrdio za potrebe konsolidacije.
Ako se financijski izvještaji tijela JPP-a moraju konsolidirati u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, računovodstveni službenik tijela JPP-a na dan slanja završnih financijskih izvještaja Revizorskom sudu mora dostaviti izjavu povezanu s tim završnim financijskim izvještajima, uz primjerak računovodstvenom službeniku Komisije.
Završnim financijskim izvještajima prilaže se bilješka koju sastavlja računovodstveni službenik u kojoj izjavljuje da su završni financijski izvještaji sastavljeni u skladu s ovim poglavljem te važećim računovodstvenim načelima, pravilima i metodama.
Odobreni završni financijski izvještaji tijela JPP-a objavljuju se na internetskim stranicama u roku od jednog mjeseca od odobravanja.
Članak 44.
Računovodstveni sustav
1. Ako se financijski izvještaji tijela JPP-a moraju konsolidirati u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, računovodstveni službenik Komisije u skladu s člankom 152. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 mora donijeti usklađeni kontni plan koji mora primjenjivati tijelo JPP-a.
2. Računovodstveni sustav sastoji se od općeg računovodstva i proračunskog računovodstva. Računovodstvo se vodi u eurima na temelju kalendarske godine.
3. Općim računovodstvom kronološkim se redom bilježe, koristeći se načelom dvojnog knjigovodstva, svi događaji i radnje koji utječu na ekonomski i financijski položaj te aktivu i pasivu institucija i tijela JPP-a.
4. Proračunsko računovodstvo pruža detaljan prikaz izvršenja proračuna tijela JPP-a. U njemu moraju biti iskazane sve transakcije proračunskih prihoda i rashoda.
Članak 45.
Vođenje evidencije imovine
Tijelo JPP-a vodi evidenciju koja prikazuje količinu i vrijednost sve materijalne, nematerijalne i financijske aktive koja čine njegovu imovinu ili imovinu Unije. Ako se financijski izvještaji tijela JPP-a moraju konsolidirati u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 143. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, tijelo JPP-a mora voditi tu evidenciju u skladu s predloškom koji sastavlja računovodstveni službenik Komisije. Tijelo JPP-a mora provjeriti odgovaraju li unosi u evidenciji imovine stvarnom stanju.
POGLAVLJE 9.
VANJSKA REVIZIJA I SUZBIJANJE PRIJEVARA
Članak 46.
Vanjska revizija
Tijelo JPP-a podliježe neovisnoj vanjskoj reviziji koju u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima provodi neovisno revizorsko tijelo. U mišljenju vanjskog revizora utvrđuje se daju li financijski izvještaji istinit i vjeran prikaz, funkcioniraju li dobro postojeći sustavi kontrole i jesu li osnovne transakcije zakonite i pravilne. U mišljenju se također navodi dovodi li revizija u pitanje navode u izjavi o upravljanju iz članka 20. Mišljenje se dostavlja upravnom odboru. Komisiji se dostavlja zajedno sa završnim financijskim izvještajima tijela JPP-a najkasnije do 15. ožujka.
Članak 47.
Pregled financijskih izvještaja koje obavlja Revizorski sud
1. Ako u osnivačkom aktu tijela JPP-a nije drukčije utvrđeno, Revizorski sud pregledava financijske izvještaje tijela JPP-a u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Pri pregledu financijskih izvještaja Revizorski sud u obzir može uzeti reviziju neovisnog vanjskog revizora iz članka 46. Uredbe te mjere koje su poduzete kao odgovor na njegove nalaze.
2. Na pregled koji obavlja Revizorski sud primjenjuju se članci od 158. do 163. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Članak 48.
Provjere na licu mjesta koje provodi Komisija, Revizorski sud i OLAF
1. Ne dovodeći u pitanje članak 47. stavak 1., tijelo JPP-a osoblju Komisije i drugim osobama koje ona ovlasti te Revizorskom sudu mora odobriti pristup svojim lokacijama i prostorima te svim podacima, uključujući podatke u elektroničkom obliku, koji su im potrebni za provedbu revizija.
2. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere na licu mjesta i inspekcije, u skladu s odredbama i postupcima iz Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 (6) Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (7) s ciljem utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih radnji koje utječu na financijske interese Unije u odnosu na bespovratna sredstva ili ugovor koji financira tijelo JPP-a.
3. Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., u ugovorima, sporazumima i odlukama tijela JPP-a moraju biti sadržane odredbe kojima se Europski revizorski sud i OLAF izričito ovlašćuju za provođenje tih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.
POGLAVLJE 10.
ZAVRŠNE I PRIJELAZNE ODREDBE
Članak 49.
Zahtjevi za informacije
Komisija i članovi tijela JPP-a, osim Unije, od tijela JPP-a mogu zatražiti sve potrebne informacije ili objašnjenja u vezi s proračunskim pitanjima koja su u njihovoj nadležnosti.
Članak 50.
Donošenje financijskih pravila tijela JPP-a
Svako tijelo iz članka 209. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 mora donijeti nova financijska pravila koja na snagu stupaju 1. siječnja 2014. ili, u svakom slučaju, u roku od devet mjeseci od datuma kada se na tijelo JPP-a počinje primjenjivati članak 209. te Uredbe.
Članak 51.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. rujna 2013.