PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 716/2014
оd 27. lipnja 2014.
o uspostavljanju Zajedničkog pilot-projekta za potporu provedbe Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (1), a posebno njezin članak 15.a stavak 3.,
budući da:
(1)
Projektom istraživanja i razvoja u području upravljanja zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (projekt SESAR) nastoji se modernizirati upravljanje zračnim prometom (dalje u tekstu: „ATM”) u Europi i taj projekt predstavlja tehnološki stup jedinstvenog europskog neba. Cilj je projekta da se Uniji do 2030. stavi na raspolaganje visoko učinkovita infrastruktura upravljanja zračnim prometom kojom će se omogućiti sigurno i ekološki prihvatljivo poslovanje i razvoj zračnog prometa.
(2)
Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 409/2013 (2) utvrđeni su zahtjevi u pogledu sadržaja zajedničkih projekata i njihove uspostave, donošenja, provedbe i praćenja. Njome se propisuje da se zajedničke projekte mora provoditi na temelju programâ uvođenja koji koordinira upravitelj uvođenja.
(3)
U skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 409/2013, cilj zajedničkih projekata je pravovremeno, usklađeno i koordinirano uvođenje funkcija ATM-a koje su zrele za provedbu i kojima se pridonosi postizanju bitnih operativnih promjena koje su utvrđene Glavnim planom upravljanja europskim zračnim prometom. Samo će funkcije ATM-a za koje je potrebno koordinirano uvođenje i kojima se značajno pridonosi ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije biti uključene u zajednički projekt.
(4)
Na zahtjev Komisije, zajedničko poduzeće SESAR pripremilo je prednacrt za prvi zajednički projekt pod nazivom „Zajednički pilot-projekt”.
(5)
Taj prednacrt Komisija je analizirala i revidirala, uz pomoć Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, Europske obrambene agencije, upravitelja mreže, revizijskog tijela za performanse, Eurocontrola, europskih organizacija za normizaciju i Europske organizacije za opremu za civilno zrakoplovstvo (EUROCAE).
(6)
Komisija je nakon toga provela nezavisnu globalnu analizu troškova i koristi te provela odgovarajuća savjetovanja s državama članicama i relevantnim dionicima.
(7)
Na osnovi toga Komisija je donijela prijedlog za Zajednički pilot-projekt. U skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 409/2013: skupina civilnih korisnika zračnog prostora iz programa SESAR podržala je prijedlog 30. travnja 2014.; pružatelji usluga u zračnoj plovidbi podržali su prijedlog 30. travnja 2014.; operatori zračnih luka podržali su prijedlog 29. travnja 2014.; upravitelj mreže podržao je prijedlog 25. travnja 2014.; i europske nacionalne meteorološke službe podržale su prijedlog 30. travnja 2014.
(8)
Zajedničkim pilot-projektom utvrđeno je šest funkcija ATM-a, poimence: prošireno upravljanje dolascima i navigacija temeljena na performansama u vrlo prometnim završnim kontroliranim oblastima; integracija zračnih luka i protok; fleksibilno upravljanje zračnim prostorom i slobodne rute; zajedničko upravljanje mrežom; početno upravljanje informacijama iz cjelokupnog sustava; te početna razmjena informacija o putanjama. Uvođenje tih šest funkcija ATM-a trebalo bi postati obvezno.
(9)
Očekuje se da će se proširenim upravljanjem dolascima i navigacijom temeljenom na performansama u vrlo prometnim završnim kontroliranim oblastima poboljšati preciznost prilazne putanje i olakšati sekvenciranje redoslijeda prometa u ranijoj fazi, čime bi se omogućile uštede goriva i smanjio utjecaj na okoliš u fazama silaska/prilaženja. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „sinkronizacije prometa”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(10)
Očekuje se da će se funkcijom integracija zračnih luka i protok poboljšati sigurnost na uzletno-sletnim stazama i poboljšati protok, čime bi se omogućile uštede goriva i smanjila kašnjenja kao i povećao kapacitet zračnih luka. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „integracije zračnih luka i protoka”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(11)
Očekuje se da će se funkcijom fleksibilno upravljanje zračnim prostorom i slobodne rute omogućiti učinkovitije korištenje zračnog prostora, čime bi se ostvarile značajna poboljšanja kad je riječ o potrošnji goriva i smanjivanju kašnjenja. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „od kontrole zračnog prostora do upravljanja 4D putanjama”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(12)
Očekuje se da će se funkcijom zajedničko upravljanje mrežom poboljšati kvaliteta i pravovremenost informacija iz mreže koje se dijele između svih dionika u ATM-u, čime bi se ostvarila značajna poboljšanja u području usluga u zračnoj plovidbi (dalje u tekstu: „ANS”), naime povećala bi se produktivnost i smanjili troškovi do kojih dolazi zbog kašnjenja. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „zajedničkog upravljanja mrežom i dinamičkog usklađivanja kapaciteta”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(13)
Očekuje se da će se funkcijom početno upravljanje informacijama iz cjelokupnog sustava značajno poboljšati produktivnost ANS-a; ova se funkcija sastoji od sklopa usluga koje se šalju i koriste mrežno putem internetskog protokola između sustavâ pomoću kojih je moguće upravljanje informacijama iz cijelog sustava (SWIM). U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „SWIM-a”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(14)
Očekuje se da će se funkcijom početna razmjena informacija o putanjama, zajedno s poboljšanim sposobnostima obrade podataka o letu, poboljšati predvidljivost putanja zrakoplova; to će pomoći korisnicima zračnog prostora, upravitelju mreže i pružateljima ANS-a i značit će manje taktičkih intervencija te olakšati proces izbjegavanja kolizija. Očekuje se da će se time poboljšati produktivnost ANS-a, ostvariti uštede goriva i smanjiti neizvjesnost pri kašnjenjima. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „od kontrole zračnog prostora do upravljanja 4D putanjama”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a; tom se funkcijom također podupiru druge ključne komponente koje su obuhvaćene drugim funkcijama ATM-a u okviru dijeljenja podataka o putanjama.
(15)
Kako bi se ostvarile sve pogodnosti Zajedničkog pilot-projekta, očekuje se da će neki od operativnih dionika iz trećih zemalja provesti dijelove Zajedničkog pilot-projekta. Za njihovo sudjelovanje mora se pobrinuti upravitelj uvođenja u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 409/2013. Uključivanjem operativnih dionika iz trećih zemalja ne dovodi se u pitanje raspodjela nadležnosti u odnosu na usluge u zračnoj plovidbi i funkcije ATM-a.
(16)
Kako bi se operativnim dionicima na koje se to odnosi pomoglo u uvođenju funkcija ATM-a, Komisija će objaviti neobvezujuće referentne dokumente kao što su: pomoćna dokumentacija (koju treba osigurati Zajedničko poduzeće SESAR) za fazu standardizacije i proizvodnje, plan na temu potreba za standardizacijom i regulacijom te globalnu analizu troškova i koristi u svrhu podupiranja Zajedničkog pilot-projekta. Popratni materijal, prema potrebi, potrebno je razviti u skladu s postupcima iz Uredbe (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te u skladu s tom Uredbom uključiti nacionalna nadzorna tijela.
(17)
Provedbu zajedničkog pilot-projekta treba pratiti koliko je to god moguće, uporabom postojećih mehanizama za praćenje i postojećih mehanizama za savjetovanje kako bi se uključilo sve operativne dionike.
(18)
Treba uspostaviti odgovarajuće mehanizme za preispitivanje ove Uredbe, uključujući upravitelja uvođenja koji je zadužen za koordinaciju i suradnju s tijelima iz članka 9. Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013, dakle nacionalnim nadzornim tijelima, vojskom, zajedničkim poduzećem SESAR, upraviteljem mreže i proizvodnom industrijom, posebno kako bi se omogućilo da Komisija prema potrebi izmjenjuje ovu Uredbu. Upravitelj uvođenja treba uzeti u obzir utjecaj na nacionalne i zajedničke obrambene sposobnosti, u skladu s člankom 9. stavkom 7. točkom (c) Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013. Koordinacija s vojskom u Zajedničkom pilot-projektu ostaje prioritet u skladu s općom izjavom država članica o vojnim pitanjima povezanima s jedinstvenim europskim nebom (4). Prema toj izjavi, države članice trebale bi posebno unaprijediti civilno-vojnu suradnju i, ako i u mjeri u kojoj to sve dotične države članice smatraju potrebnim, olakšati suradnju između njihovih oružanih snaga u pogledu svih pitanja u vezi s upravljanjem zračnim prometom.
(19)
U skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5), primjenom ove Uredbe ne dovodi se u pitanje suverenitet država članica nad njihovim zračnim prostorom ni zahtjeve država članica u pogledu javnog reda, javne sigurnosti i pitanja obrane. Ova se Uredba ne odnosi na vojne operacije i obuku.
(20)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom uspostavlja prvi zajednički projekt, dalje u tekstu: „Zajednički pilot-projekt”. Zajedničkim pilot-projektom utvrđuje se prvi skup funkcija ATM-a koje treba uvesti pravodobno, koordinirano i sinkronizirano kako bi se ostvarile bitne operativne promjene koje proizlaze iz Europskog glavnog plana ATM-a.
2. Ova se Uredba primjenjuje na Europsku mrežu za upravljanje zračnim prometom (EATMN) i sustave za pružanje usluga u zračnoj plovidbi koji su navedeni u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 552/2004. Primjenjuje se na dionike navedene u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u članku 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 te članku 2. Provedbene Uredbe (EU) br. 409/2013.
Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
„zračna luka - zajedničko odlučivanje (A-CDM)” znači postupak kojim se odluke povezane s protokom zračnog prometa i upravljanjem kapacitetima (u daljnjem tekstu: „ATFCM”) u zračnim lukama donose na temelju interakcije između operativnih dionika i drugih aktera koji su uključeni u ATFCM; cilj tog postupka je smanjivanje kašnjenja, poboljšavanje predvidljivosti događaja i optimizacija korištenja resursa;
(2)
„plan operacija u zračnoj luci (AOP)” znači jedinstveni, zajednički i usuglašen mobilni plan koji je dostupan svim dionicima zračne luke, a cilj plana je osiguravanje zajedničke svijesti o situaciji i uspostavljanje temelja na kojem dionici mogu donositi odluke povezane s optimizacijom procesa;
(3)
„plan mrežnih operacija (NOP)” znači plan, uključujući i pomoćne alate, za čiji je razvoj zadužen upravitelj mreže u suradnji s operativnim dionicima u cilju organiziranja kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u skladu s vodećim načelima Strateškog plana za mrežu. Dio plana mrežnih operacija koji se tiče europske mreže ruta uključuje plan poboljšanja europske mreže ruta;
(4)
„primjena funkcije ATM-a” znači da je dotična funkcija ATM-a puštena u rad i u potpunosti se koristi u svakodnevnim operacijama;
(5)
„ciljni datum uvođenja” znači datum do kojeg faza uvođenja dotične funkcije ATM-a mora biti završena te je funkcija u operativnoj uporabi u potpunosti.
Članak 3.
Funkcije ATM-a i njihovo uvođenje
1. Zajedničkim pilot-projektom obuhvaćene su sljedeće funkcije ATM-a:
(a)
prošireno upravljanje dolascima i navigacija temeljena na performansama u vrlo prometnim završnim kontroliranim oblastima;
(b)
integracija zračnih luka i protok;
(c)
fleksibilno upravljanje zračnim prostorom i slobodne rute;
(d)
zajedničko upravljanje mrežom;
(e)
početno upravljanje informacijama iz cijelog sustava;
(f)
početna razmjena informacija o putanjama.
Te su funkcije ATM-a opisane u Prilogu.
2. Upravitelj mreže i operativni dionici koji su navedeni u Prilogu moraju uvesti funkcije ATM-a navedene u stavku 1. i provesti s time povezane operativne postupke kojima se omogućuje njihov nesmetan rad u skladu s Prilogom i Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 409/2013. Vojni operativni dionici moraju te funkcije ATM-a uvoditi samo u mjeri u kojoj je to potrebno radi usklađivanja s Uredbom (EZ) br. 552/2004, točkom 4. dijela A Priloga II.
Članak 4.
Referentni i popratni materijal
Komisija će na svojoj internetskoj stranici objaviti sljedeće referentne i popratne materijale za uvođenje funkcija ATM-a iz članka 3. stavka 1.:
(a)
indikativni popis popratnih materijala za fazu standardizacije i proizvodnje, za koji je zaduženo zajedničko poduzeće SESAR, uključujući i rokove;
(b)
indikativni plan na temu potreba za standardizacijom i regulacijom, uključujući upućivanja na provedbena pravila i specifikacije Zajednice izrađene u skladu s člankom 3. i člankom 4. Uredbe (EZ) br. 552/2004 te s time povezane rokove;
(c)
globalnu analizu troškova i koristi na temelju koje se očekuje potpora dionikâ Zajedničkog pilot-projekta.
Članak 5.
Praćenje
Praćenje od strane Komisije iz članka 6. Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013 provodi se posebno uporabom sljedećih instrumenata za planiranje i izvješćivanje:
(a)
mehanizama za planiranje i izvješćivanje o provedbi u okviru Europskog glavnog plana ATM-a;
(b)
strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija;
(c)
planova performansi, posebno putem informacija navedenih u točki (c) članka 11. stavka 3., članku 11. stavku 5. i točki 2. Priloga II. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 390/2013 (6);
(d)
tablicâ za izvješćivanje o troškovima u zračnoj plovidbi, posebno uz uporabu podataka iz retka 3.8. tablice br. 1 i točke 2.(m) Priloga II. te redaka 2.1. do 2.4. tablice br. 3 Priloga VII. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 391/2013 (7);
(e)
praćenja provedbenih projekata koji se navode u članku 10. Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013, a nadzor provodi upravitelj uvođenja;
(f)
mehanizama za planiranje i provedbu funkcionalnih blokova zračnog prostora;
(g)
mehanizama za planiranje i izvješćivanje o provedbi kad je riječ o standardizaciji.
Članak 6.
Preispitivanje
Komisija mora preispitivati ovu Uredbu u kontekstu: informacija i savjeta koje dobiva od upravitelja uvođenja u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (e) nakon što je uspostavljena koordinacija i provedena savjetovanja u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013; informacija koje dobiva praćenjem kako je navedeno u članku 5.; te napretka tehnologije za ATM, a rezultati preispitivanja iznose se pred Odbor za jedinstveno nebo.
Preispitivanje se posebno odnosi na sljedeće aspekte:
(a)
napredak u uvođenju funkcija ATM-a iz članka 3. stavka 1.;
(b)
korištenje postojećih poticaja za provedbu Zajedničkog pilot-projekta i mogućnosti novih poticaja;
(c)
doprinos Zajedničkog pilot-projekta postizanju ciljeva performansi i provedbi fleksibilnog korištenja zračnog prostora;
(d)
stvarne troškove i koristi od uvođenja funkcija ATM-a iz članka 3. stavka 1., uključujući i predviđanje svih lokalnih ili regionalnih štetnih učinaka za svaku pojedinačnu kategoriju operativnih dionika;
(e)
potrebu za prilagođavanjem Zajedničkog pilot-projekta, posebno njegova kadrovskog i prostornog područja primjene te rokova za uvođenje koji su navedeni u Prilogu;
(f)
napredak u razvoju referentnih i popratnih materijala navedenih u članku 4.
Komisija mora započeti prvo preispitivanje najkasnije 18 mjeseci od odobravanja programa uvođenja.
Članak 7.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 27. lipnja 2014.