NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/104
ze dne 19. ledna 2015,
kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, kterým se mění nařízení (EU) č. 43/2014 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 779/2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (1) mají být na základě dostupných vědeckých, technických a hospodářských doporučení, včetně případně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a jinými poradními orgány, jakož i na základě doporučení vypracovaných poradními radami přijata opatření pro zachování zdrojů.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. V souladu s čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by rybolovná práva měla být stanovena v souladu s cíli společné rybářské politiky stanovenými v čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení. V souladu s čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení by rybolovná práva měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci ryb nebo loviště.
(4)
Celkový přípustný odlov (TAC) by proto měl být stanoven v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měl by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních poradních sborů.
(5)
Povinnost vykládky uvedená v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 je zaváděna individuálně pro jednotlivé druhy rybolovu. Pokud se na druh rybolovu v regionu, na který se vztahuje toto nařízení, vztahuje povinnost vykládky, měly by být vyloženy všechny druhy ulovené při tomto rybolovu, jehož se týká omezení odlovů. Od 1. ledna 2015 se povinnost vykládky vztahuje na drobný pelagický rybolov (tj. rybolov makrely obecné, sledě obecného, kranase obecného, tresky modravé, drsnatce obecného, sardele obecné, stříbrnice evropské, sardinky obecné a šprota obecného), na pelagický rybolov velkých druhů, (tj. rybolov tuňáka obecného, mečouna obecného, tuňáka křídlatého, tuňáka velkookého, marlína modrého a marlína bělavého) a na rybolov pro průmyslové účely (např. rybolov huňáčka severního, smačků rodu Ammodytes a tresky Esmarkovy). V čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 se stanoví, že je-li zavedena povinnost vykládky pro určitou rybí populaci, jsou rybolovná práva stanovena s ohledem na to, že ze způsobu stanovení rybolovných práv na základě vykládky se přešlo na způsob stanovení těchto práv na základě úlovků.
(6)
Již několik let jsou některé TAC týkající se populací příčnoústých (žraloci a rejnokovití) stanoveny na nulovou hodnotu a související ustanovení zakládají povinnost okamžitě vypustit náhodné úlovky těchto druhů. Důvodem tohoto zvláštního zacházení je špatný stav těchto populací z hlediska jejich zachování, a vzhledem k jejich vysoké míře přežití nepovedou výměty k vyšší míře úmrtnosti způsobené rybolovem; výměty se považují pro zachování těchto druhů za prospěšné. Od 1. ledna 2015 však budou muset být úlovky těchto druhů v pelagickém rybolovu vyloženy, ledaže se na ně vztahuje některá z výjimek z povinnosti vykládky stanovená v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013. Ustanovení čl. 15 odst. 4 písm. a) uvedeného nařízení umožňuje tyto výjimky pro druhy, jejichž rybolov je zakázán a které jsou jako takové určeny v právním aktu Unie přijatém v oblasti společné rybářské politiky. Je proto vhodné zakázat rybolov těchto druhů v dotčených oblastech.
(7)
V posledních letech byl TAC pro sardel obecnou v Biskajském zálivu stanovován v samostatném nařízení o rybolovných právech, které platilo od 1. července jednoho roku do 30. června roku následujícího. V roce 2014 výbor VTHVR dospěl k závěru, že se změnou období řízení na normální kalendářní rok (leden až prosinec) výrazně sníží riziko v oblasti zachování této populace. Po konzultacích se Španělskem, Francií a Poradním sborem pro jihozápadní vody (SWWAC) byla tato změna, kterou navrhl VTHVR, přijata kladně. Na základě těchto skutečností je vhodné zrušit nařízení Rady (EU) č. 779/2014 (2) a zavést nový TAC pro populaci sardele obecné v Biskajském zálivu na rok 2015 v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 by se kromě toho pro populace, na něž se vztahují zvláštní víceleté plány, měly TAC stanovit v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populaci štikozubce novozélandského a humra severského, jazyka rodu Solea v západní části Lamanšského průlivu, platýse evropského a jazyka rodu Solea v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska, tresky obecné v Kattegatu, v oblasti západně od Skotska, v Irském moři, Severním moři, Skagerraku a ve východní části Lamanšského průlivu a tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři by proto měly být stanoveny v souladu s pravidly uvedenými v nařízeních Rady (ES) č. 2166/2005 (3), (ES) č. 509/2007 (4), (ES) č. 676/2007 (5), (ES) č. 1300/2008 (6), (ES) č. 1342/2008 (7) („plán pro tresku obecnou“) a (ES) č. 302/2009 (8).
(9)
Pokud však jde o populaci štikozubce severního (nařízení Rady (ES) č. 811/2004 (9)) a jazyka rodu Solea v Biskajském zálivu (nařízení Rady (ES) č. 388/2006 (10)), minimálních cílů příslušných plánů obnovy a řízení již bylo dosaženo, a proto je vhodné řídit se poskytnutým vědeckým doporučením, aby TAC dosáhly úrovní maximálního udržitelného výnosu nebo aby se případně na těchto úrovních udržely.
(10)
Opatření pro řízení a úrovně TAC populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by se měly řídit přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu definované v čl. 4 odst. 1 bodu 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a úvahy týkající se smíšených lovišť.
(11)
Nařízení Rady (ES) č. 847/96 (11) zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení Rada při stanovení TAC rozhodne, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. V nedávné době byl podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 zaveden mechanismus flexibility pro všechny úlovky, na něž se vztahuje povinnost vykládky. Ve snaze zabránit nadměrně vysoké flexibilitě, jež by ohrozila cíle zachovánízdrojů stanovené v rámci společné rybářské politiky, a aby se zabránilo negativním dopadům na biologický stav populací, články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se mohou použít na TAC pouze tehdy, pokud členské státy nevyužijí meziroční flexibility stanovené v čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.
(12)
V souladu s výsledkem konzultací mezi Unií a Norskem může Unie povolit rybolov krevety severní v oblasti IIIa plavidly Unie až do deseti procent nad rámec kvóty připadající Unii, jestliže veškeré odlovy nad rámec kvóty připadající Unii budou odečteny od její kvóty pro rok 2015. Je vhodné umožnit takovou flexibilitu při stanovování těchto rybolovných práv za účelem zajištění rovných podmínek pro plavidla Unie, a to tak, že se dotčeným členským státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility. Nařízení (ES) č. 43/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V případech, kdy se TAC určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné tento členský stát v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit, aby určil úroveň tohoto odlovu. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky.
(14)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2015, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) 754/2009 (12).
(15)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(16)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(17)
Na 11. zasedání konference stran Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů, která se konala v Quitu ve dnech 3. až 9. listopadu 2014, byla s účinností ode dne 8. února 2015 doplněna řada druhů na seznam chráněných druhů v dodatku I a II úmluvy. Je proto vhodné stanovit ochranu těchto druhů v souvislosti s činnostmi plavidel Unie provádějících rybolov ve všech vodách a plavidel třetích zemí provádějících rybolov ve vodách Unie.
(18)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům Unie, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (13), zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení, které se týkají zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné, aby členské státy, pokud zasílají Komisi údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení, uváděly kódy, které mají při zasílání údajů používat.
(19)
U některých TAC by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu v rybolovu, na nějž se dosud nevztahuje povinnost vykládky stanovená v nařízení (EU) č. 1380/2013, tj. systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím i pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci selektivity úlovků získaných jejich rybolovnými činnostmi. Za účelem sledování dodržování podmínek zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu by členské státy měly zajistit podrobnou a přesnou dokumentaci všech rybářských výjezdů a přiměřenou kapacitu a prostředky, jako jsou pozorovatelé, televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) a jiné prostředky. Členské státy by přitom měly respektovat zásadu efektivity a proporcionality. Systémy CCTV by měly být používány v souladu s požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (14).
(20)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(21)
Na základě doporučení ICES je vhodné zachovat zvláštní systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV. Vzhledem k tomu, že vědecké doporučení ICES má být k dispozici až v únoru roku 2015, je vhodné, aby až do zveřejnění tohoto doporučení byly TAC a kvóty prozatímně stanoveny na nulovou hodnotu.
(22)
S cílem zaručit plné využití rybolovných práv je vhodné umožnit pružné uspořádání mezi některými oblastmi TAC, pokud se jedná o stejný biologický zdroj.
(23)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (15) a Faerskými ostrovy (16) uskutečňuje Unie konzultace o rybolovných právech s těmito partnery. Postupem podle dohody a protokolu o vztazích v oblasti rybolovu s Grónskem (17) stanovil smíšený výbor úroveň rybolovných práv, která jsou Unii k dispozici ve vodách Grónska v roce 2015. Je proto nezbytné zahrnout do tohoto nařízení tato rybolovná práva.
(24)
Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) přijala na svém výročním zasedání v roce 2014 opatření na zachování populace okouníka v Irmingerově moři a stanovila pro rok 2015 TAC a kvóty pro smluvní strany, včetně Unie. Navíc budou v roce 2015 pokračovat konzultace mezi pobřežními státy zastoupenými v NEAFC o rybolovných právech na atlantsko-skandinávského sledě obecného v daném roce. Je proto vhodné stanovit prozatímní omezení odlovu atlantsko-skandinávského sledě obecného jako určité procento kvóty Unie z roku 2014, dokud nebude dohodnuta revize v návaznosti na výsledek konzultací pobřežních států zastoupených v NEAFC.
(25)
NEAFC nepřijala na svém výročním zasedání v roce 2014 žádné opatření na zachování populace okouníka v mezinárodních vodách oblastí ICES I a II, kterým by stanovila TAC a kvóty pro smluvní strany. Konzultace o rybolovných právech pro tuto populaci okouníků budou pokračovat v roce 2015. Vzhledem k tomu, že rybolov probíhá v druhé polovině roku, omezení odlovu této populace bude stanoveno v průběhu roku 2015 s přihlédnutím k výsledku konzultací mezi pobřežními státy zastoupenými v NEAFC.
(26)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém výročním zasedání v roce 2014 přijala zvýšení TAC a kvót pro tuňáka obecného pro období tří let a potvrdila stávající úroveň TAC a kvót pro mečouna obecného v severním Atlantiku, mečouna obecného v jižním Atlantiku, tuňáka křídlatého v jižním Atlantiku a tuňáka křídlatého v severním Atlantiku pro období let 2015 a 2016. Navíc, jak již bylo stanoveno v případě populace tuňáka obecného, je vhodné, aby odlovy v rámci rekreačního a sportovního rybolovu všech ostatních populací řízených ICCAT a zahrnutých v příloze ID rovněž podléhaly omezením odlovu přijatým touto organizací, aby bylo zajištěno, že Unie své kvóty nepřekročí. Všechna tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(27)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2014 přijaly omezení odlovů cílových druhů i druhů ulovených jako vedlejší úlovek, včetně kvóty na vedlejší úlovky pro roky 2015 a 2016 pro některé druhy průzkumného rybolovu v podoblasti 88.2. Při stanovení rybolovných práv pro rok 2016 by se mělo zvážit využívání této kvóty v průběhu roku 2015.
(28)
Na svém výročním zasedání v roce 2014 Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) nezměnila stávající opatření pro zachování a řízení zdrojů. Je však nezbytné stanovit omezení rybolovu v příloze VI tohoto nařízení s přihlédnutím k zahrnutí ostrova Mayotte jako nejvzdálenějšího regionu v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013 ve znění nařízení Rady (EU) č. 1385/2013 (18).
(29)
Třetí výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat v únoru 2015. Je vhodné, aby stávající opatření v oblasti úmluvy SPRFMO byla až do konání tohoto výročního zasedání prozatímně zachována. Populace kranase Murphyho by však neměla být do doby, než bude na tomto výročním zasedání stanoven TAC, lovena jako cílový druh.
(30)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 87. výročním zasedání v roce 2014 rozhodla o zachování opatření na ochranu tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC rovněž ponechala v platnosti usnesení o ochraně žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by se měla nadále provádět v právu Unie.
(31)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) přijala na svém výročním zasedání v roce 2014 doporučení ohledně nových dvouletých TAC pro pilonoše rodu Beryx, červenici obecnou a kostlivkovité, přičemž platnost stávajících TAC pro ledovku patagonskou a kraba hlubokomořského zůstala zachována. Stávající platná opatření týkající se přidělení rybolovných práv přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(32)
Na svém 9. výročním zasedání přijala Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) opatření pro zachování a řízení na ochranu veležralokovitých před rybolovem pomocí košelkových nevodů. Na svém 10. výročním zasedání přijala WCPFC omezení odlovu tuňáka velkookého plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru. Na svém 11. výročním zasedání konaném v roce 2014 WCPFC nezměnila svá opatření, která přijala v roce 2013 s ohledem na rybolovná práva. Všechna tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(33)
Smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře na svém výročním zasedání v roce 2013 nezměnily opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(34)
Na svém 36. výročním zasedání v roce 2014 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) řadu rybolovných práv na rok 2015 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO moratorium na lov krevet v divizi 3L, s cílem zahrnout některé vedlejší úlovky zvýšila TAC pro okouníka v divizi 3M a znovu povolila rybolov platýse protaženého v divizi 3NO.
(35)
Některá mezinárodní opatření, kterými se vytváří či omezují rybolovná práva Unie, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR probíhá od 1. prosince do 30. listopadu, a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2014, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(36)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Bolívarovské republiky Venezuely ve výlučné hospodářské zóně při pobřeží Francouzské Guyany (19) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách Unie.
(37)
Za účelem zajištění jednotných podmínek udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(38)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za účelem trvalého ukončení rybolovných činností a k posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů proshromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být uplatňovány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (20).
(39)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistil se výdělek rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2015, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2015, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(40)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2015 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2016;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2015 do 31. ledna 2016, vyjma případů, kdy jsou pro omezení intenzity rybolovu stanovena v článcích 9, 29 a 31 jiná období;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2014 do 30. listopadu 2015 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR;
d)
rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC uvedená v článku 32 pro období v letech 2015 a 2016 stanovená v uvedeném ustanovení.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla Unie;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách Unie.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem Unie“ rybářské plavidlo Unie podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 5 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 plující pod vlajkou třetí země a zaregistrované ve třetí zemi;
c)
„vodami Unie“ vody Unie podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
e)
„populací“ populace podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 14 nařízení (EU) č. 1380/2013;
f)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC):
i)
v rybolovu, na nějž se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, množství, které lze každoročně z každé populace odlovit;
ii)
ve všech ostatních druzích rybolovu množství, které lze každoročně z každé populace vyložit;
g)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
h)
„analytickým posouzením“ kvantitativní posouzení trendů dané populace založené na údajích o biologii a využívání této populace, které mají podle vědeckého přezkumu dostatečnou kvalitu, aby z nich vycházela vědecká doporučení o možnostech budoucích úlovků;
i)
„přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ přístup předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu podle definice v čl. 4 odst. 1 bodu 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
j)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008 (21);
k)
„rejstříkem rybářského loďstva Unie“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013;
l)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (22);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„funkční jednotkou 16 podoblasti ICES VII“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š., 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š., 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š., 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š., 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š., 15° 00′ z. d.;
e)
„funkční jednotkou 26 divize ICES IXa“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
43° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.,
-
43° 00′ s. š., 10° 00′ z. d.,
-
42° 00′ s. š., 10° 00′ z. d.,
-
42° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.;
f)
„funkční jednotkou 27 divize ICES IXa“ zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
42° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.,
-
42° 00′ s. š., 10° 00′ z. d.,
-
38° 30′ s. š., 10° 00′ z. d.,
-
38° 30′ s. š., 9° 00′ z. d.,
-
40° 00′ s. š., 9° 00′ z. d.,
-
40° 00′ s. š., 8° 00′ z. d.;
g)
„Cádizským zálivem“ zeměpisná oblast divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
h)
„oblastmi CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009 (23);
i)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009 (24);
j)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (25);
k)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (26);
l)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (27);
m)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (dále jen „Antigujská úmluva“) (28);
n)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (29);
o)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (30) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
p)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (31);
q)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře;
r)
„oblastí překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC“ zeměpisná oblast vymezená těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 130° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° j. š.,
-
zeměpisnou šířkou 50° j. š.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA UNIE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla Unie ve vodách Unie nebo v některých vodách mimo Unii, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla Unie jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 19 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (32) a v prováděcích předpisech k němu.
3. Pro účely zvláštní podmínky stanovené v příloze IA pro populace smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie oblastí ICES IIa, IIIa a IV se použijí oblasti řízení vymezené v příloze IID.
Článek 6
TAC, které určí členské státy
1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. TAC, které určí členský stát:
a)
jsou v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména se zásadou udržitelného využívání populací, a
b)
musí vést:
i)
s největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015, jsou-li k dispozici analytická posouzení;
ii)
k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, nejsou-li analytická posouzení k dispozici nebo jsou-li neúplná.
3. Do 15. března 2015 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace:
a)
přijaté TAC;
b)
údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž přijaté TAC vycházejí;
c)
údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
1. Na ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC a které byly uloveny při rybolovu uvedeném v čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013, se vztahuje povinnost vykládky stanovená v článku 15 uvedeného nařízení (dále jen „povinnost vykládky“).
2. Ryby z jiných populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
3. V příloze I jsou pro účely výjimky z povinnosti započítat úlovky do příslušných kvót stanovených v uvedeném článku uvedeny populace necílových druhů nacházejících se v bezpečných biologických mezích podle čl. 15 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
V obdobích uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) se použijí tato omezení intenzity rybolovu:
a)
omezení stanovená v příloze IIA pro řízení některých populací tresky obecné, jazyka rodu Solea a platýse evropského v oblastech Kattegat, Skagerrak, v části divize ICES IIIa, která nepatří do Skagerraku nebo Kattegatu, v podoblasti ICES IV a divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách Unie divizí ICES IIa a Vb;
b)
omezení stanovená v příloze IIB na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
omezení stanovená v příloze IIC pro řízení populace jazyka rodu Solea v divizi ICES VIIe.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (33), kterým se zavádí požadavek na uchovávání hlubinných druhů na palubě, se použije v případě platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami danými uvedeným článkem.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2015 úroveň 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž se odloví více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
přerozdělení provedená podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
d)
vykládky dodatečných množství povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 a podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
množství převedená podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 a čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;
f)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009;
g)
převody a výměny kvót podle článku 19 tohoto nařízení;
h)
dodatečné kvóty podle článku 14 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení se použije na populace, na které se vztahuje analytický TAC. Články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se použijí pouze v případě, že členské státy nevyužijí meziroční flexibility podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2015 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: treska obecná, pakambala rodu Lepidorhombus, ďasovití, treska jednoskvrnná, treska bezvousá, štikozubec obecný, humr severský, platýs evropský, treska sajda, treska tmavá, rejnokovití, jazyk obecný, mníkovec bělolemý, mník modrý, mník mořský a ostroun obecný.
Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
Odchylně od prvního pododstavce se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. V divizích ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV je od 1. ledna do 31. března 2015 a od 1. srpna do 31. prosince 2015 zakázán obchodní rybolov smačků rodu Ammodytes vlečnou sítí pro lov při dně, nevody a podobnými vlečnými zařízeními o velikosti ok menší než 16 mm.
Zákaz stanovený v prvním pododstavci platí i pro plavidla třetích zemí s oprávněním k rybolovu smačků rodu Ammodytes ve vodách Unie podoblasti ICES IV.
Článek 12
Zákazy
1. Plavidla Unie mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) ve vodách Unie divizí ICES IIa, IIIa a VIId a podoblasti ICES IV;
b)
tyto druhy pilounů ve všech vodách:
i)
piloun asijský (Anoxypristis cuspidata);
ii)
piloun queenslandský (Pristis clavata);
iii)
piloun mnohozubý (Pristis pectinata);
iv)
piloun obecný (Pristis pristis);
v)
piloun zelenavý (Pristis zijsron);
c)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
d)
soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
psohlava obecného (Galeorhinus galeus) loveného na dlouhé lovné šňůry ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti ICES IV a ve vodách Unie a v mezinárodních vodách podoblastí ICES I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV;
f)
světlouna malého (Etmopterus pusillus) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti IV a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV;
g)
světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps) a světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti IV a ve vodách Unie a mezinárodních vodách podoblastí ICES I a XIV;
h)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách;
i)
mantu Alfredovu (Manta alfredi) ve všech vodách;
j)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách;
k)
tyto druhy mant ve všech vodách:
i)
manta velká (Mobula mobular);
ii)
manta senegalská (Mobula rochebrunei);
iii)
manta japonská (Mobula japanica);
iv)
manta Thurstonova (Mobula thurstoni);
v)
manta kambodžská (Mobula eregoodootenkee);
vi)
manta mexická (Mobula munkiana);
vii)
manta chilská (Mobula tarapacana);
viii)
manta Kuhlova (Mobula kuhlii);
ix)
manta malá (Mobula hypostoma);
l)
rejnoka ostnatého (Raja clavata) ve vodách Unie divize ICES IIIa;
m)
rejnoka norského (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ve vodách Unie divizí ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh a VIIk;
n)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
o)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
p)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Dodatečné kvóty přidělené plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu
Článek 14
Dodatečné kvóty
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
Článek 15
Podmínky pro přidělení dodatečných kvót
1. Dodatečné kvóty uvedené v článku 14 musí splňovat tyto podmínky:
a)
Členské státy zajistí podrobnou a přesnou dokumentaci všech rybářských výjezdů a přiměřenou kapacitu a prostředky, jako jsou pozorovatelé, televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) a jiné prostředky. Členské státy přitom respektují zásadu efektivity a proporcionality;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhnou žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před započetím účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení Rady (ES) č. 850/98 (34), se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle článku 14 tohoto nařízení;
d)
jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že tím nedojde ke zvýšení výmětů produkovaných plavidly, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu.
2. Bez ohledu na odst. 1 písm. b) bod i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný druh plavidla je nižší než 10 %;
b)
zařazení tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu sledovacích prostředků používaných podle čl. 15 odst. 1 písm. a);
c)
není překročen celkový limit 75 % odhadovaných výmětů populace ze všech plavidel, které se účastní zkoušek.
3. Členské státy před přidělením dodatečných kvót podle článku 14 předloží Komisi tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, typ a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2014 plavidly, které se účastní zkoušek.
Článek 16
Zpracovávání osobních údajů
Záznamy získané v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení se zpracovávají v souladu se směrnicí 95/46/ES do té míry, do jaké se na tyto údaje uvedená směrnice vztahuje.
Článek 17
Odejmutí dodatečných kvót
Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v článku 15, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2015 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
Článek 18
Vědecký přezkum míry výmětů
Komise si může vyžádat od jakéhokoli členského státu, který používá tuto kapitolu, aby předložil své posouzení výmětů vypracované pro jednotlivé typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby mohla sledovat provádění požadavků zavedených čl. 15 odst. 1 písm. b) bodem i). V případě neexistence posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá příslušná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o nich Komisi.
KAPITOLA III
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 19
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 kvótu jinému členskému státu (dále jen „výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III tohoto nařízení, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven ve zmíněné příloze, však nesmí být překročen.
KAPITOLA IV
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 20
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s příslušnou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a příslušná smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od příslušné smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za kvóty přidělené dotčenému členskému státu nebo odečtené od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s příslušnou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 21
Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu Unie oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel Unie, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 22
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy případně udělí zvláštní kvótu pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jejich upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (vyjma druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 24
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení vedlejších úlovků uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 25
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které v roce 2015 nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2015.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků pro jednotlivé podoblasti a divize a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) v rámci jednotlivých podoblastí a divizí stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí v takovém zeměpisném rozsahu a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 26
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2015/2016
1. Během rybářské sezóny 2015/2016 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí Komisi nejpozději 1. května 2015 za použití formuláře uvedeného v příloze V části C tohoto nařízení svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou. Na základě informací poskytnutých členskými státy Komise předloží tato oznámení sekretariátu CCAMLR nejpozději do 30. května 2015.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou, nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 27
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 1.
2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 28
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla nebo jakoukoli část upravených těl žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus), kromě plavidel kratších než 24 metrů provádějících rybolov pouze ve výlučné hospodářské zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že jejich úlovky jsou určeny výhradně k místnímu odbytu.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 29
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2015 v této oblasti celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 600 hrubé prostornosti.
Článek 30
TAC pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 29, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Rybolovná práva stanovená v příloze IJ mohou být využita pouze pod podmínkou, že členské státy zašlou Komisi seznam plavidel aktivně provozujících rybolov nebo podílejících se na překládkách v oblasti úmluvy, záznamy ze systémů sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději pátý den následujícího měsíce, aby je Komise mohla dále předat sekretariátu SPRFMO.
Článek 31
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o odlovu nebo intenzitě rybolovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svůj odlov nebo intenzitu rybolovu při dně v roce 2015 v oblasti úmluvy na ty části oblasti úmluvy, v nichž došlo k rybolovu při dně v uvedeném období, a na úroveň, která nepřesáhne roční průměrnou úroveň odlovu nebo parametrů intenzity za období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 32
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2015 nebo od 18. listopadu 2015 do 18. ledna 2016 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2015 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2015, pro které období zákazu uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
Článek 33
Zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého
1. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
2. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 1 poraněn. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají informace shromážděné za předchozí rok Komisi do 31. ledna 2015.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 34
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus),
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 35
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby počet dnů rybolovu přidělený plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nepřekročil 403 dnů. U tohoto rybolovu se zakazuje nasadit košelkový nevod na hejno tuňáků přidružené ke žraloku obrovskému (Rhincodon typus), jestliže je tento živočich spatřen před zahájením nasazení.
2. Plavidla Unie nesmí v oblasti úmluvy WCPFC položené jižně od 20° j. š. lovit tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga).
3. Členské státy zajistí, že odlovy tuňáka velkookého (Thunnus obesus) plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru nepřekročí v roce 2015 množství 2 000 tun.
Článek 36
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2015 00:00 hodin do 31. října 2015 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo nikdy:
a)
nepoužilo ani neobsluhovalo FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádělo rybolov za použití FAD v hejnech ryb.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 37
Oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC
1. Plavidla uvedená výhradně v rejstříku vedeném komisí WCPFC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. r) opatření stanovená v článcích 35 až 38.
2. Plavidla uvedená jak v rejstříku komise WCPFC, tak v rejstříku komise IATTC a plavidla uvedená výhradně v rejstříku IATTC použijí při rybolovu v oblasti překrývajících se kompetencí mezi IATTC a WCPFC ve smyslu čl. 4 písm. r) opatření stanovená v čl. 32 odst. 1 písm. a) a v odst. 2 až 4 a v článku 33.
Článek 38
Omezení počtu plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel Unie oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Článek 39
Žralok hedvábný a žralok dlouhoploutvý
1. V oblasti úmluvy WCPFC se zakazuje uchovávat na palubě, překládat, skladovat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl těchto druhů:
a)
žraloka hedvábného (Carcharhinus falciformis);
b)
žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus).
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 40
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky pestré (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 41
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách Unie v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 42
Oprávnění k rybolovu
Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách Unie je stanoven v příloze VIII.
Článek 43
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Podmínky uvedené v článku 7 se použijí na úlovky a vedlejší úlovky plavidel třetí země lovících na základě oprávnění podle článku 42.
Článek 44
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy, nacházejí-li se ve vodách Unie:
a)
rejnoka hvězdnatého (Amblyraja radiata) ve vodách Unie divizí ICES IIa, IIIa a VIId a podoblasti ICES IV;
b)
tyto druhy pilounů ve všech vodách Unie:
i)
piloun asijský (Anoxypristis cuspidata);
ii)
piloun queenslandský (Pristis clavata);
iii)
piloun mnohozubý (Pristis pectinata);
iv)
piloun obecný (Pristis pristis);
v)
piloun zelenavý (Pristis zijsron);
c)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách Unie;
d)
soubor druhů (Dipturus cf. flossada a Dipturus cf. intermedia) zahrnovaných pod rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastech ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
psohlava obecného (Galeorhinus galeus) loveného na dlouhé lovné šňůry ve vodách Unie divize ICES IIa a v podoblastech ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII a XIV;
f)
světlouna malého (Etmopterus pusillus) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblastí ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII a XIV;
g)
světlouna Bonnaterrova (Dalatias licha), bezkýlovce lopatonosého (Deania calcea), bezkýlovce listošupinatého (Centrophorus squamosus), světlouna velkého (Etmopterus princeps) a světlouna bělookého (Centroscymnus coelolepis) ve vodách Unie divize ICES IIa a podoblasti ICES I, IV a XIV;
h)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách Unie;
i)
mantu Alfredovu (Manta alfredi) ve vodách Unie;
j)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách Unie;
k)
tyto druhy mant ve vodách Unie:
i)
manta velká (Mobula mobular);
ii)
manta senegalská (Mobula rochebrunei);
iii)
manta japonská (Mobula japanica);
iv)
manta Thurstonova (Mobula thurstoni);
v)
manta kambodžská (Mobula eregoodootenkee);
vi)
manta mexická (Mobula munkiana);
vii)
manta chilská (Mobula tarapacana);
viii)
manta Kuhlova (Mobula kuhlii);
ix)
manta malá (Mobula hypostoma);
l)
rejnoka ostnatého (Raja clavata) ve vodách Unie divize ICES IIIa;
m)
rejnoka norského (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ve vodách Unie divizí ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh a VIIk;
n)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, IX a X a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách Unie podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
o)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách Unie podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
p)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách Unie.
2. Při náhodném ulovení nesmí být druh uvedený v odstavci 1 poraněn. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 45
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (EU) č. 1380/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 46
Změna nařízení (EU) č. 43/2014
V čl. 18a odst. 1 nařízení (EU) č. 43/2014 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„o)
kreveta severní v oblasti IIIa.“
Článek 47
Zrušení
Nařízení Rady (EU) č. 779/2014 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2015.
Článek 48
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2015.
Článek 12 písm. b), i) a k) a čl. 44 písm. b), i), a k) se použijí ode dne 8. února 2015.
Článek 46 se použije ode dne 1. ledna 2014.
Ustanovení článků 23, 24 a 25 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. ledna 2015.
UREDBA VIJEĆA (EU) 2015/104
od 19. siječnja 2015.
o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, o izmjeni Uredbe (EU) br. 43/2014 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 779/2014
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov čanak 43. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Člankom 43. stavkom 3. Ugovora previđeno je da Vijeće na prijedlog Komisije usvaja mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.
(2)
Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) zahtijeva se da se mjere očuvanja donose uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je to relevantno, izvješća koja su sastavili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) i druga savjetodavna tijela, kao i u svjetlu eventualnih savjeta primljenih od savjetodavnih vijeća.
(3)
Zadatak je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, uključujući i, prema potrebi, određene uvjete koji su s tim funkcionalno povezani. U skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi u skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike utvrđenima u članku 2. stavku 2. te uredbe. U skladu s člankom 16. stavkom 1. te uredbe, ribolovne mogućnosti trebalo bi raspodijeliti državama članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki riblji stok ili ribarstvo.
(4)
Ukupni dopušteni ulov (TAC) trebalo bi stoga, u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte, istodobno osiguravajući pravedno postupanje među različitim ribarskim sektorima, kao i u svjetlu mišljenja koja su dionici izrazili tijekom savjetovanja, posebno na sastancima savjetodavnih vijeća.
(5)
Obveza iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uvodi se posebno za svaki oblik ribolova. U regiji obuhvaćenoj ovom Uredbom, kada se obveza iskrcavanja primjenjuje na određeni oblik ribolova, trebalo bi iskrcati sve vrste u tom ribolovu koje su podložne ograničenjima ulova. Od 1. siječnja 2015. obveza iskrcavanja primjenjuje se na mali pelagični ribolov (tj. ribolov skuše, haringe, šaruna, pišmolja, kljunčice, inćuna, srebrnjaka, srdele i papaline), na veliki pelagični ribolov (tj. ribolov plavoperajne tune, igluna (sabljarke), tunja dugokrilca, velikooke tune i plavog i bijelog iglana) i na ribolov u industrijske svrhe (npr. ribolov kapelana, hujice i norveške ugotice). Člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđeno je da se, kada se uvodi obveza iskrcavanja u pogledu ribljeg stoka, ribolovne mogućnosti utvrđuju uzimajući u obzir promjenu od utvrđivanja ribolovnih mogućnosti koje odražavaju iskrcavanje do utvrđivanja ribolovnih mogućnosti koje održavaju ulove.
(6)
Određeni se TAC-ovi za stokove prečnousti (voline, morski psi, raže) već više godina utvrđuju na 0, s povezanom odredbom kojom se predviđa obveza bezodložnog vraćanja usputnih ulova u more. Razlog za taj posebni tretman jest to što su ti stokovi u lošem stanju očuvanja i što se, zbog njihovih visokih stopa preživljavanja, odbacivanjem ulova za njih neće povećati stopa ribolovne smrtnosti; odbacivanje ulova smatra se korisnim za očuvanje tih vrsta. Međutim od 1. siječnja 2015. ulovi tih vrsta u pelagičnom ribolovu bit će podložni obvezi iskrcavanja, osim ako su obuhvaćeni nekim od odstupanja od obveze iskrcavanja predviđenih u članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Člankom 15. stavkom 4. točkom (a) te uredbe dopuštaju se takva odstupanja za vrste čiji je ribolov zabranjen i koje su identificirane kao takve pravnim aktom Unije donesenim u području zajedničke ribarstvene politike. Stoga je primjereno zabraniti ribolov tih vrsta na dotičnim područjima.
(7)
Posljednjih godina TAC za inćun u Biskajskom zaljevu utvrđuje se u zasebnoj uredbi o ribolovnim mogućnostima koja se primjenjuje od 1. srpnja jedne godine do 30. lipnja iduće godine. STECF je 2014. zaključio da se promjenom razdoblja upravljanja na uobičajenu kalendarsku godinu (od siječnja do prosinca) znatno smanjuju opasnosti za očuvanje tog stoka. Nakon savjetovanja sa Španjolskom, Francuskom i Savjetodavnim vijećem za jugozapadne vode (SWWAC), promjena koju je predložio STECF ocijenjena je pozitivno. Primjereno je na temelju toga staviti izvan snage Uredbu Vijeća (EU) br. 779/2014 (2) i ovom Uredbom uvesti novi TAC za stok inćuna u Biskajskom zaljevu za 2015.
(8)
Nadalje, u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, TAC-ove za stokove podložne posebnim višegodišnjim planovima trebalo bi utvrditi u skladu s pravilima utvrđenima u tim planovima. Stoga bi TAC-ove za stokove južnog oslića i škampa, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, iverka zlatopjega i lista u Sjevernom moru, haringe zapadno od Škotske, bakalara u Kattegatu, zapadno od Škotske, Irskom moru, Sjevernom moru, Skagerraku i istočnom dijelu kanala La Manche te plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru trebalo utvrditi u skladu s pravilima utvrđenima u uredbama Vijeća (EZ) br. 2166/2005 (3), (EZ) br. 509/2007 (4), (EZ) br. 676/2007 (5), (EZ) br. 1300/2008 (6), (EZ) br. 1342/2008 (7) („plan za bakalar”) i (EZ) br. 302/2009 (8).
(9)
Međutim, u vezi sa stokovima sjevernog oslića (Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004 (9)) i lista u Biskajskom zaljevu (Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006 (10)), postignuti su najmanji ciljevi odgovarajućih planova oporavka i upravljanja i stoga je primjereno pridržavati se pruženih znanstvenih savjeta kako bi se, ovisno o slučaju, TAC-ovi postigli ili zadržali na razinama najvećeg održivog prinosa.
(10)
Za stokove u odnosu na koje ne postoje dovoljni ili pouzdani podaci kako bi se osigurale procjene veličine, mjere upravljanja i razine TAC-a trebale bi slijediti predostrožni pristup upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, pritom uzimajući u obzir čimbenike specifične za stokove, posebno uključujući dostupne informacije o kretanjima stokova i razmatranja mješovitog ribolova.
(11)
Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 (11) uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje godišnjim TAC-ovima, uključujući odredbe o fleksibilnosti u skladu člancima 3. i 4. za zaštitne odnosno analitičke stokove. U skladu s člankom 2. te uredbe, pri određivanju TAC-ova Vijeće odlučuje na koje se stokove članci 3. i 4. ne primjenjuju, posebno na temelju biološkog statusa stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden mehanizam fleksibilnosti za sav ulov obuhvaćen obvezom iskrcavanja. Stoga se, radi izbjegavanja pretjerane fleksibilnosti kojom bi se ugrozili ciljevi očuvanja utvrđeni zajedničkom ribarstvenom politikom i radi sprečavanja negativnih učinaka na biološko stanje stokova, članci 3. i 4. Uredbe (EC) br. 847/96 mogu primjenjivati na TAC-ove samo kada se države članice ne koriste fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
(12)
U skladu s ishodom savjetovanja između Unije i Norveške, Unija može u području III.a dopustiti plovilima Unije ribolov sjeverne kozice do 10 % iznad kvote dostupne Uniji, pod uvjetom da se sve količine korištene iznad kvote dostupne Uniji oduzmu od njezine kvote za 2015. Primjereno je takvu fleksibilnost omogućiti u utvrđivanju tih ribolovnih mogućnosti tako da se dotičnim državama članicama dozvoli da se odluče za korištenje fleksibilne kvote, kako bi se osigurali jednaki uvjeti za plovila Unije. Uredbu (EU) br. 43/2014 trebalo bi stoga izmijeniti na odgovarajući način.
(13)
Ako se TAC koji se odnosi na stok dodijeli samo jednoj državi članici, primjereno je ovlastiti tu državu članicu u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora da utvrdi razinu navedenog TAC-a. Trebalo bi utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da, prilikom utvrđivanja te razine TAC-a, dotična država članica postupa na način u potpunosti sukladan s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike.
(14)
Potrebno je utvrditi gornju granicu ribolovnog napora za 2015. u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2166/2005, člankom 5. Uredbe (EZ) br. 509/2007, člankom 9. Uredbe (EZ) br. 676/2007, člancima 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 1342/2008 i člancima 5. i 9. Uredbe (EZ) br. 302/2009, pritom uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 754/2009 (12).
(15)
U svjetlu najnovijih znanstvenih savjeta Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) i u skladu s međunarodnim obvezama u kontekstu Konvencije o ribarstvu u sjeveroistočnom Atlantiku (NEAFC), potrebno je ograničiti ribolovni napor u vezi s određenim dubokomorskim vrstama.
(16)
Za određene vrste, poput određenih vrsta morskih pasa, čak bi i ograničena ribolovna aktivnost mogla rezultirati ozbiljnim rizikom u odnosu na njihovo očuvanje. Stoga bi ribolovne mogućnosti za takve vrste trebalo u potpunosti ograničiti općom zabranom ribolova tih vrsta.
(17)
Na 11. konferenciji stranaka Konvencije o migratornim vrstama divljih životinja održanoj u Quitu od 3. do 9. studenoga 2014. više vrsta dodano je na popise zaštićenih vrsta iz dodataka I. i II. Konvenciji s učinkom od 8. veljače 2015. Stoga je primjereno predvidjeti zaštitu tih vrsta u pogledu plovila Unije koja obavljaju ribolov u svim vodama te plovila koja nisu iz Unije i koja obavljaju ribolov u vodama Unije.
(18)
Korištenje ribolovnim mogućnostima dostupnima plovilima Unije utvrđenima u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (13), a posebno člancima 33. i 34. te uredbe, u vezi s evidentiranjem ulova i ribolovnog napora i obavješćivanjem o podacima o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti. Stoga je potrebno odrediti oznake koje bi države članice trebale rabiti pri slanju podataka Komisiji koji se odnose na iskrcaje stokova koji podliježu ovoj Uredbi.
(19)
Za određene bi TAC-ove državama članicama trebalo omogućiti odobravanje dodatnih raspodjela za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu. Cilj je tih pokusa ispitati sustav izlovnih kvota u vrstama ribolova koje još nisu podložne obvezi iskrcavanja utvrđenoj u Uredbi (EU) br. 1380/2013, to jest sustav u kojem bi sav ulov trebalo iskrcati i pribrojiti kvotama kako bi se izbjeglo odbacivanje ulova i time uzrokovan gubitak inače iskoristivih ribljih resursa. Nekontroliranim odbacivanjem ulova ribe ugrožava se dugoročna održivost ribe kao javnog dobra, a time i ciljevi zajedničke ribarstvene politike. Nasuprot tome, sustavi izlovnih kvota za ribarstvo predstavljaju poticaj ribarima za optimizaciju selektivnosti njihovih operacija na razini ulova. U svrhu praćenja usklađenosti s uvjetima kojima podliježe pokusni potpuno dokumentirani ribolov, države članice trebale bi osigurati detaljnu i točnu dokumentaciju za sve izlaske u ribolov te odgovarajuće kapacitete i sredstva, kao što su promatrači, sustav televizijskih kamera zatvorenog kruga (CCTV) i drugo. Države članice pritom bi trebale poštovati načelo učinkovitosti i proporcionalnosti. Pri uporabi sustava CCTV-a trebalo bi postupati u skladu sa zahtjevima iz Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14).
(20)
Kako bi se pokusnim potpuno dokumentiranim ribolovom osiguralo učinkovito ocjenjivanje potencijala sustava izlovnih kvota za nadzor apsolutne ribolovne smrtnosti dotičnih stokova, potrebno je svu ribu ulovljenu u tim pokusima, uključujući onu ispod najmanje iskrcajne veličine, pribrojiti ukupnoj raspodjeli dodijeljenoj plovilu koje sudjeluje te obustaviti ribolovne operacije kada dotično plovilo u potpunosti iskoristi dodijeljenu ukupnu raspodjelu. Također je primjereno omogućiti prijenos raspodjela između plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu i plovila koja u njemu ne sudjeluju pod uvjetom da se može dokazati da nema povećanja odbačenog ulova kod plovila koja ne sudjeluju.
(21)
Primjereno je, slijedom savjeta ICES-a, zadržati primjenu posebnog sustava za upravljanje hujicom u vodama Unije u zonama ICES-a II.a i III.a i na potpodručju ICES-a IV. S obzirom na to da se očekuje da će znanstveni savjet ICES-a biti dostupan tek u veljači 2015., primjereno je privremeno utvrditi TAC i kvote na nultoj razini do izdavanja navedenog savjeta.
(22)
Kako bi se zajamčila puna iskoristivost ribolovnih mogućnosti, primjereno je dopustiti provedbu fleksibilnog aranžmana između pojedinih područja TAC-a kada se radi o istom biološkom stoku.
(23)
U skladu s postupkom predviđenim u sporazumima ili protokolima u području ribarstvu s Norveškom (15) i Farskim otocima (16), Unija je održala savjetovanja o ribolovnim pravima s tim partnerima. U skladu s postupkom predviđenim u sporazumu i protokolu u području ribarstva s Grenlandom (17), Zajednički odbor utvrdio je razinu ribolovnih mogućnosti dostupnih Uniji u vodama Grenlanda u 2015. Stoga je potrebno te ribolovne mogućnosti uključiti u ovu Uredbu.
(24)
NEAFC je na svojem godišnjem sastanku 2014. usvojio mjeru očuvanja za stok škarpine u Irmingerovu moru kojom se za 2015. utvrđuju TAC i kvote za ugovorne stranke, uključujući Uniju. Nadalje, savjetovanja između obalnih država NEAFC-a nastavit će se u 2015. o ribolovnim mogućnostima za atlantsku haringu za tu godinu. Stoga je primjereno utvrditi privremena ograničenja ulova za atlantsku haringu kao postotak kvote Unije za 2014. dok se čeka preispitivanje slijedom ishoda savjetovanja među obalnim državama NEAFC-a.
(25)
Na svojem godišnjem sastanku 2014. NEAFC nije usvojio mjeru očuvanja za stok škarpine u međunarodnim vodama ICES-a I. i II. kojom se utvrđuju TAC i kvote za ugovorne stranke. U 2015. nastavit će se savjetovanja u vezi s ribolovnim mogućnostima za taj stok škarpine. Budući da se ribolov provodi u drugoj polovici godine, ograničenja ulova za taj stok bit će utvrđena tijekom 2015., uzimajući u obzir ishod savjetovanja među obalnim državama NEAFC-a.
(26)
Na svojem godišnjem sastanku 2014. Međunarodna komisija za očuvanje atlantske tune (ICCAT) usvojila je povećanje TAC-ova i kvota za plavoperajnu tunu na razdoblje od tri godine i potvrdila TAC-ove i kvote za sjevernoatlantskog igluna (sabljarku), južnoatlantskog igluna (sabljarku), južnoatlantskog tunja dugokrilca i sjevernoatlantskog tunja dugokrilca na trenutačnim razinama za razdoblje 2015. - 2016. Nadalje, kao što je to već slučaj za stok plavoperajne tune, primjereno je da ulovi u rekreacijskom i sportskom ribolovu svih drugih stokova ICCAT-a uključenih u Prilog I.D također podliježu ograničenjima ulova koja je utvrdila navedena organizacija kako bi se zajamčilo da Unija ne premaši svoje kvote. Sve te mjere trebalo bi provesti u pravu Unije.
(27)
Na svojem godišnjem sastanku 2014. stranke Komisije za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa (CCAMLR) usvojile su ograničenja ulova i za ciljane vrste i za vrste usputnog ulova, uključujući kvotu usputnog ulova za godine 2015. i 2016. za određene vrste istraživačkog ribolova u potpodručju 88.2. Iskorištenost te kvote u 2015. trebalo bi uzeti u obzir pri utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2016.
(28)
Na svojem godišnjem sastanku 2014. Komisija za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) nije izmijenila mjere očuvanja i upravljanja koje su na snazi. Međutim, potrebno je utvrditi ograničenja kapaciteta iz Priloga VI. ovoj Uredbi uzimajući u obzir uključivanje Mayottea kao najudaljenije regije u Prilog II. Uredbi (EU) br. 1380/2013 kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 1385/2013 (18).
(29)
Treći godišnji sastanak Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku (SPRFMO) održat će se u veljači 2015. Do održavanja tog godišnjeg sastanka primjereno je privremeno zadržati na snazi trenutačne mjere na području primjene Konvencije SPRFMO-a. Međutim stok za čileanski šarun ne bi se smio ciljano loviti prije utvrđivanja TAC-a na tom godišnjem sastanku..
(30)
Na svojem 87. godišnjem sastanku 2014. Međuamerička komisija za tropsku tunu (IATTC) zadržala je svoje mjere za očuvanje žutoperajne tune, velikooke tune i tunja prugavca. IATTC je zadržao i svoju rezoluciju o očuvanju trupana oblokrilaca. Te bi mjere trebalo nastaviti provoditi u pravu Unije.
(31)
Na svojem godišnjem sastanku u 2014. Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku (SEAFO) usvojila je preporuku za nove dvogodišnje TAC-ove za alfonsine, zvjezdooke i ribe vrste Pentaceros richardsoni, dok su postojeći TAC-ovi za patagonskog zubana i dubokomorskog crvenog raka ostali na snazi. Trenutačno primjenjive mjere o raspodjeli ribolovnih mogućnosti koje je utvrdio SEAFO trebalo bi provesti u pravu Unije.
(32)
Na svojem 9. godišnjem sastanku Komisija za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku (WCPFC) usvojila je mjere očuvanja i upravljanja u svrhu zaštite kitopsina od ribolovnih aktivnosti okružujućim mrežama plivaricama. Na svojem 10. godišnjem sastanku WCPFC je usvojio ograničenja ulova ribarskim brodovima za polaganje parangala kojima se lovi velikooka tuna. Na 11. godišnjem sastanku WCPFC-a u 2014. nisu izmijenjene mjere usvojene u 2013. u vezi s ribolovnim mogućnostima. Sve te mjere trebalo bi provesti u pravu Unije.
(33)
Na svojem godišnjem sastanku 2013. stranke Konvencije o očuvanju i upravljanju resursima kolje u središnjem Beringovom moru nisu izmijenile svoje mjere koje se odnose na ribolovne mogućnosti. Te bi mjere trebalo provesti u pravu Unije.
(34)
Na svojem je 36. godišnjem sastanku 2014. Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (NAFO) usvojila je za 2015. niz ribolovnih mogućnosti određenih stokova u potpodručjima 1 - 4 područja primjene konvencije NAFO-a. U tom kontekstu NAFO je utvrdio moratorij na ribolov kozica u zoni 3L, povećao TAC za škarpinu u zoni 3M kako bi se obuhvatili određeni usputni ulovi te ponovno otvorio ribolov pašare u zoni 3NO.
(35)
Pojedine međunarodne mjere kojima se stvaraju ili ograničavaju ribolovne mogućnosti za Uniju relevantne regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO-ovi) donose krajem godine i njihova primjena počinje prije stupanja na snagu ove Uredbe. Stoga je potrebna retroaktivna primjena odredaba kojima se takve mjere provode u pravu Unije. Posebno, s obzirom na to da ribolovna sezona na području primjene Konvencije CCAMLR-a traje od 1. prosinca do 30. studenoga te se određene ribolovne mogućnosti ili zabrane na području primjene Konvencije CCAMLR-a utvrđuju za razdoblje od 1. prosinca 2014., primjereno je da se relevantne odredbe ove Uredbe primjenjuju od tog datuma. Takvom retroaktivnom primjenom neće se dovoditi u pitanje načelo opravdanih očekivanja jer je članicama CCAMLR-a zabranjen ribolov na području primjene Konvencije CCAMLR-a bez odobrenja.
(36)
U skladu s izjavom Unije upućenom Bolivarijanskoj Republici Venezueli o dodjeli ribolovnih mogućnosti u vodama Unije ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarijanske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane (19), potrebno je utvrditi ribolovne mogućnosti za ribe vrste Lutjanus campechanus koje su Venezueli na raspolaganju u vodama Unije.
(37)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za izdavanje odobrenja pojedinoj državi članici za korištenje pogodnostima sustava upravljanja svojim raspodjelama ribolovnog napora u skladu sa sustavom kilovat dana, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji.
(38)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u odnosu na dodjeljivanje dodatnih dana na moru za trajno ukidanje ribolovnih aktivnosti i za poboljšanu pokrivenost znanstvenog promatranja te utvrđivanje formata tablica za prikupljanje i prijenos podataka o prenošenju dana na moru između ribarskih plovila koja plove pod zastavom države članice. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (20).
(39)
Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i osigurao izvor zarade ribarima Unije, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2015., osim odredaba o ograničenjima ribolovnog napora, koje bi se trebale primjenjivati od 1. veljače 2015., i određenih odredaba u pojedinim regijama, koje bi trebale imati poseban datum početka primjene. Zbog hitnosti bi ova Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave.
(40)
Ribolovnim bi se mogućnostima trebalo koristiti potpuno u skladu s primjenjivim pravom Unije,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
GLAVA I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
1. Ovom Uredbom utvrđuju se ribolovne mogućnosti dostupne u vodama Unije te plovilima Unije u određenim vodama izvan Unije za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova.
2. Ribolovne mogućnosti iz stavka 1. uključuju:
(a)
ograničenja ulova za 2015. i, ako je navedeno u ovoj Uredbi, za 2016.;
(b)
ograničenja ribolovnog napora za razdoblje od 1. veljače 2015. do 31. siječnja 2016. osim kada su utvrđena druga razdoblja za ribolovne napore u člancima 9., 29. i 31.;
(c)
ribolovne mogućnosti za razdoblje od 1. prosinca 2014. do 30. studenoga 2015. za određene stokove na području primjene Konvencije CCAMLR-a;
(d)
ribolovne mogućnosti za određene stokove na području primjene Konvencije IATTC-a utvrđene u članku 32. za razdoblja u 2015. i 2016. utvrđena u toj odredbi.
Članak 2.
Područje primjene
Ova se Uredba primjenjuje na sljedeća plovila:
(a)
plovila Unije;
(b)
plovila trećih zemalja u vodama Unije.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„plovilo Unije” znači ribarsko plovilo Unije kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(b)
„plovilo treće zemlje” znači ribarsko plovilo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, koje plovi pod zastavom treće zemlje i registrirano je u trećoj zemlji;
(c)
„vode Unije” znači vode Unije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(d)
„međunarodne vode” znači vode koje se nalaze izvan suvereniteta ili jurisdikcije bilo koje države;
(e)
„stok” znači stok kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 14. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(f)
„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači:
i.
u vrsti ribarstva koja je podložna obvezi iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013, količina koja se smije izloviti iz svakog pojedinog stoka svake godine;
ii.
u svim drugim vrstama ribarstva, količina koja se smije iskrcati iz svakog pojedinog stoka svake godine;
(g)
„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji, državi članici ili trećoj zemlji;
(h)
„analitička procjena” znači kvantitativna evaluacija kretanja određenog stoka, na temelju podataka o biologiji i iskorištavanju stoka, za koju je znanstvena analiza pokazala da je dovoljne kvalitete da može poslužiti kao znanstveni savjet o mogućnostima za budući ulov;
(i)
„predostrožni pristup upravljanju ribarstvom” znači predostrožni pristup upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(j)
„veličina oka” znači veličina oka ribarskih mreža kako je utvrđena u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 517/2008 (21);
(k)
„registar ribarske flote Unije” znači registar koji je Komisija uspostavila u skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(l)
„očevidnik o ribolovu” znači očevidnik iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
Članak 4.
Ribolovne zone
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije zona:
(a)
zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) zemljopisna su područja određena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 218/2009 (22);
(b)
„Skagerrak” znači zemljopisno područje koje je na zapadu omeđeno crtom od svjetionika Hanstholm do svjetionika Lindesnes, a na jugu crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna, i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali;
(c)
„Kattegat” znači zemljopisno područje koje je na sjeveru omeđeno crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali, a na jugu crtom od Hasenørea do Gnibens Spidsa, od Korshagea do Spodsbjerga i od Gilbjerg Hoveda do Kullena;
(d)
„funkcionalna jedinica 16 potpodručja ICES-a VII.” znači zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno spajaju sljedeće točke:
-
53° 30′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 15° 00′ Z;
(e)
„funkcionalna jedinica 26 zone ICES-a IX.a” znači zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno spajaju sljedeće točke:
-
43° 00′ S 8° 00′ Z,
-
43° 00′ S 10° 00′ Z,
-
42° 00′ S 10° 00′ Z,
-
42° 00′ S 8° 00′ Z;
(f)
„funkcionalna jedinica 27 zone ICES-a IX.a” znači zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno spajaju sljedeće točke:
-
42° 00′ S 8° 00′ Z,
-
42° 00′ S 10° 00′ Z,
-
38° 30′ S 10° 00′ Z,
-
38° 30′ S 9° 00′ Z,
-
40° 00′ S 9° 00′ Z,
-
40° 00′ S 8° 00′ Z,
(g)
„Kadiški zaljev” znači zemljopisno područje zone ICES-a IX.a istočno od zemljopisne dužine 7° 23′ 48″ Z;
(h)
područja CECAF-a (Odbor za ribarstvo za istočni središnji Atlantik) zemljopisna su područja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (23);
(i)
područja NAFO-a (Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku) zemljopisna su područja utvrđena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (24);
(j)
„područje primjene Konvencije SEAFO-a (Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku)” zemljopisno je područje definirano u Konvenciji o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu (25);
(k)
„područje primjene Konvencije ICCAT-a (Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna)” zemljopisno je područje definirano u Međunarodnoj konvenciji o očuvanju atlantskih tuna (26);
(l)
„područje primjene Konvencije CCAMLR (Komisija za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa)” zemljopisno je područje definirano u članku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 601/2004 (27);
(m)
„područje primjene Konvencije IATTC-a (Međuameričke komisije za tropsku tunu)” zemljopisno je područje definirano u Konvenciji o jačanju Međuameričke komisije za tropsku tunu osnovane Konvencijom iz 1949. između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike („Konvencija iz Antigve”) (28);
(n)
„područje primjene Konvencije IOTC-a (Komisija za tunu u Indijskom oceanu)” zemljopisno je područje definirano u Sporazumu o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu (29);
(o)
„područje primjene Konvencije SPRFMO-a (Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku)” zemljopisno je područje otvorenog mora južno od 10o S, sjeverno od područja primjene Konvencije CCAMLR-a, istočno od područja primjene Konvencije SIOFA-e kako je definirano u Sporazumu o ribarstvu u južnom Indijskom oceanu (30), i zapadno od područjâ ribolovnih jurisdikcija južnoameričkih država;
(p)
„područje primjene Konvencije WCPFC-a (Komisija za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku)” zemljopisno je područje definirano u Konvenciji o očuvanju i upravljanju visoko migratornim ribljim stokovima u zapadnom i središnjem Pacifiku (31);
(q)
„pučina Beringova mora” zemljopisno je područje otvorenog mora u Beringovu moru iza 200 nautičkih milja od polaznih crta od kojih se mjeri širina teritorijalnog mora obalnih država Beringova mora;
(r)
„područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a” zemljopisno je područje određeno sljedećim granicama:
-
zemljopisnom dužinom 150° Z,
-
zemljopisnom dužinom 130° Z,
-
zemljopisnom širinom 4° J,
-
zemljopisnom širinom 50° J.
GLAVA II.
RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA UNIJE
POGLAVLJE I.
Opće odredbe
Članak 5.
TAC-ovi i raspodjele
1. TAC-ovi za plovila Unije u vodama Unije ili u određenim vodama izvan Unije i raspodjela tih TAC-ova među državama članicama te, prema potrebi, uvjeti koji su s njima funkcionalno povezani utvrđeni su u Prilogu I.
2. Plovila Unije imaju odobrenje za ribolov, u okviru TAC-ova utvrđenih u Prilogu I., u vodama koje su obuhvaćene ribolovnom jurisdikcijom Farskih otoka, Grenlanda, Islanda i Norveške te u ribolovnim zonama oko otoka Jan Mayen, podložno uvjetu utvrđenom u članku 19. i Prilogu III. ovoj Uredbi i Uredbi (EZ) br. 1006/2008 (32) i njezinim provedbenim odredbama.
3. Za potrebe posebnog uvjeta utvrđenog u Prilogu I.A za stokove hujice u vodama Unije zona ICES-a II.a, III.a i IV., primjenjuju se područja upravljanja definirana u Prilogu II.D.
Članak 6.
TAC-ovi koje utvrđuju države članice
1. TAC-ove za određene riblje stokove određuju dotične države članice. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I.
2. TAC-ovi koje određuje država članica:
(a)
usklađeni su s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike, a posebno s načelom održivog iskorištavanja stoka; te
(b)
dovode do:
i.
ako su dostupne analitičke procjene, iskorištavanja stoka u skladu s najvećim održivim prinosom od 2015. nadalje, sa što većom mogućom vjerojatnosti;
ii.
ako su analitičke procjene nedostupne ili nepotpune, iskorištavanja stoka u skladu s načelom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom.
3. Do 15. ožujka 2015. svaka dotična država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije:
(a)
donesene TAC-ove;
(b)
podatke koje je prikupila i ocijenila dotična država članica, a na kojima se temelje doneseni TAC-ovi;
(c)
pojedinosti o usklađenosti donesenih TAC-ova sa stavkom 2.
Članak 7.
Uvjeti za iskrcaj ulova i usputnog ulova
1. Riba iz stokova za koje su TAC-ovi utvrđeni, a koja je ulovljena u vrstama ribolova utvrđenima u članku 15. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) br. 1380/2013, podložna je obvezi iskrcavanja kako je utvrđena u članku 15. te uredbe („obveza iskrcavanja”).
2. Riba iz ostalih stokova za koje su TAC-ovi utvrđeni zadržava se na plovilu ili se iskrcava samo ako:
(a)
su ulove ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice koja ima kvotu, a ta kvota nije iscrpljena; ili
(b)
se ulovi sastoje od udjela u kvoti Unije koja nije raspodijeljena po kvotama među državama članicama, a ta kvota Unije nije iscrpljena.
3. Stokovi neciljanih vrsta unutar sigurnih bioloških granica iz članka 15. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđeni su u Prilogu I. za potrebe odstupanja od obveze pribrajanja ulova relevantnim kvotama predviđenima tim člankom.
Članak 8.
Ograničenja ribolovnog napora
Za razdoblja iz članka 1. stavka 2. točke (b) primjenjuju se sljedeće mjere u vezi s ribolovnim naporom:
(a)
Prilog II.A za upravljanje određenim stokovima bakalara, lista i iverka zlatopjega u Kattegatu, Skagerraku, dijelu zone ICES-a III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom, na potpodručju ICES-a IV. i zonama ICES-a VI.a, VII.a i VII.d i vodama Unije zona ICES-a II.a i V.b;
(b)
Prilog II.B za obnovu oslića i škampa u zonama ICES-a VIII.c i IX.a, uz izuzetak Kadiškog zaljeva;
(c)
Prilog II.C za upravljanje stokom lista u zoni ICES-a VII.e.
Članak 9.
Ograničenja ulova i napora za dubokomorski ribolov
1. Članak 3. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002 (33) kojim se utvrđuje zahtjev posjedovanja dozvole za dubokomorski ribolov primjenjuje se na grenlandsku ploču. Uvjeti navedeni u tom članku primjenjuju se na ulov, zadržavanje na plovilu, pretovar i iskrcavanje grenlandske ploče.
2. Države članice osiguravaju da za 2015. razine ribolovnog napora, izmjerene u kilovat danima odsutnosti iz luke, za plovila koja posjeduju dozvolu za dubokomorski ribolov iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002, ne premašuju 65 % prosječnog godišnjeg ribolovnog napora koji su plovila dotične države članice primijenila 2003. u ribolovu kada su imala dozvole za dubokomorski ribolov ili su ulovljene dubokomorske vrste kako su navedene u prilozima I. i II. toj uredbi. Ovaj se stavak primjenjuje isključivo na izlaske u ribolov u kojima se ulovi više od 100 kg dubokomorskih vrsta osim velikog srebrnjaka.
Članak 10.
Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti
1. Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno ovom Uredbom ne dovode se u pitanje:
(a)
razmjene u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(b)
smanjenja i preraspodjele u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(c)
preraspodjele u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1006/2008;
(d)
dodatno iskrcavanje dopušteno na temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 i članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(e)
količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 i člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(f)
smanjenja u skladu s člancima 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(g)
prijenosi i razmjene kvota u skladu s člankom 19. ove Uredbe;
(h)
dodatne raspodjele u skladu s člankom 14. ove Uredbe.
2. Osim ako je u Prilogu I. ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu zaštitnom TAC-u, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u. Članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ne primjenjuju se ako se država članica koristi fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
Članak 11.
Sezone zabrane ribolova
1. Zabranjuje se ribolov ili zadržavanje na plovilu sljedećih vrsta na području Porcupine Bank u razdoblju od 1. svibnja do 31. svibnja 2015.: bakalar, patarača, grdobina, koljak, pišmolj, oslić, škamp, iverak zlatopjeg, kolja, koljuška, raže i voline, list obični, kljovan, manjić morski, manjić i kostelj.
Za potrebe ovog stavka, Porcupine Bank obuhvaća zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće položaje:
Točka
Zemljopisna širina
Zemljopisna dužina
1
52° 27′ S
12° 19′ Z
2
52° 40′ S
12° 30′ Z
3
52° 47′ S
12° 39,600′ Z
4
52° 47′ S
12° 56′ Z
5
52° 13,5′ S
13° 53,830′ Z
6
51° 22′ S
14° 24′ Z
7
51° 22′ S
14° 03′ Z
8
52° 10′ S
13° 25′ Z
9
52° 32′ S
13° 07,500′ Z
10
52° 43′ S
12° 55′ Z
11
52° 43′ S
12° 43′ Z
12
52° 38,800′ S
12° 37′ Z
13
52° 27′ S
12° 23′ Z
14
52° 27′ S
12° 19′ Z
Odstupajući od prvog podstavka., dopušten je provoz kroz Porcupine Bank dok se na plovilu nalaze vrste navedene u tom stavku, u skladu s člankom 50. stavcima 3., 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
2. Od 1. siječnja do 31. ožujka 2015. i od 1. kolovoza do 31. prosinca 2015. zabranjuje se komercijalni ribolov hujice pridnenom povlačnom mrežom, mrežom potegačom ili sličnim povlačnim ribolovnim alatom veličine mrežnog oka manje od 16 mm u zonama ICES-a II.a, III.a i na potpodručju ICES-a IV.
Zabrana utvrđena u prvom podstavku primjenjuje se i na plovila trećih zemalja koja imaju dozvolu za ribolov hujice u vodama Unije na potpodručju ICES-a IV.
Članak 12.
Zabrane
1. Plovilima Unije zabranjuje se obavljati ribolov, zadržavati na plovilu, prekrcavati ili iskrcavati sljedeće vrste:
(a)
zvjezdasta raža glatica (Amblyraja radiata) u vodama Unije zona ICES-a II.a, III.a i VII.d te potpodručja ICES-a IV.;
(b)
sljedeće vrste pilašica u svim vodama:
i.
Anoxypristis cuspidate;
ii.
Pristis clavata;
iii.
Pristis pectinata;
iv.
Pristis pristis;
v.
Pristis zijsron;
(c)
psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u svim vodama;
(d)
kompleks raža volina (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. intermedia) u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručjima ICES-a III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.;
(e)
pas butor (Galeorhinus galeus) kada je uhvaćen parangalom u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja IV. ICES-a te u vodama Unije i međunarodnim vodama potpodručja ICES-a I., V., VI., VII., VIII., XII. i XIV.;
(f)
glatki kostelj crnac (Etmopterus pusillus) u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručju IV. te u vodama Unije i međunarodnim vodama potpodručja ICES-a I., V., VI., VII., VIII., XII. i XIV.;
(g)
drkovina (Dalatias licha), kljunasti morski pas (Deania calcea), ljuskasti kostelj dubinac (Centrophorus squamosus), veliki kostelj crnac (Etmopterus princeps) i portugalski morski pas (Centroscymnus coelolepis) u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručju ICES-a IV. te u vodama Unije i međunarodnim vodama potpodručja ICES-a I. i XIV.;
(h)
kučina (Lamna nasus) u svim vodama;
(i)
grebenska manta (Manta alfredi) u svim vodama;
(j)
divovska manta (Manta birostris) u svim vodama;
(k)
sljedeće vrste raža roda Mobula u svim vodama:
i.
golub uhan (Mobula mobular);
ii.
Mobula rochebrunei;
iii.
Mobula japanica;
iv.
Mobula thurstoni;
v.
Mobula eregoodootenkee;
vi.
Mobula munkiana;
vii.
Mobula tarapacana;
viii.
Mobula kuhlii;
ix.
Mobula hypostoma;
(l)
raža kamenica (Raja clavata) u vodama Unije zone ICES-a III.a;
(m)
norveška raža (Raja (Dipturus) nidarosiensis) u vodama Unije zona ICES-a VI.a, VI.b, VII.a, VII.b, VII.c, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h i VII.k;
(n)
raža vijošarka (Raja undulata) u vodama Unije potpodručja ICES-a VI. i X. i bijela raža balavica (Raja alba) u vodama Unije potpodručja ICES-a VI., VII., VIII., IX. i X.;
(o)
ražopsi (Rhinobatidae) u vodama Unije potpodručja ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.;
(p)
sklat sivac (Squatina squatina) u vodama Unije.
2. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
Članak 13.
Prijenos podataka
Kada, na temelju članaka 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, države članice Komisiji dostavljaju podatke koji se odnose na iskrcaj ulovljenih količina stoka, rabe oznake za stokove koje su utvrđene u Prilogu I. ovoj Uredbi.
POGLAVLJE II.
Dodatne raspodjele za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu
Članak 14.
Dodatne raspodjele
1. Za određene stokove država članica može odobriti dodatne raspodjele za plovila koja plove pod njezinom zastavom i sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I.
2. Dodatna raspodjela iz stavka 1. ne premašuje cjelokupno ograničenje utvrđeno u Prilogu I. kao postotak kvote dodijeljene toj državi članici.
Članak 15.
Uvjeti za dodatne raspodjele
1. Dodatna raspodjela iz članka 14. ispunjava sljedeće uvjete:
(a)
Države članice osiguravaju detaljnu i ispravnu dokumentaciju svih izlazaka u ribolov te odgovarajuće kapacitete i sredstva, kao što su promatrači, sustav televizijskih kamera zatvorenog kruga (CCTV) i drugo. Države članice pritom poštuju načelo učinkovitosti i proporcionalnosti;
(b)
dodatna raspodjela odobrena pojedinačnom plovilu koje sudjeluje u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu ne smije premašiti nijedno od sljedećih ograničenja:
i.
75 % količine odbačenog stoka, prema procjeni dotične države članice, koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela;
ii.
30 % pojedinačne raspodjele plovilu prije sudjelovanja u pokusnom ribolovu;
(c)
svi ulovi koje plovilo ostvari u dotičnom stoku koji podliježe dodatnoj raspodjeli, uključujući ribu ispod minimalne iskrcajne veličine definirane u Prilogu XII. Uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98 (34), pribrajaju se pojedinačnoj raspodjeli plovila koja je rezultat eventualne dodatne raspodjele odobrene na temelju članka 14. ove Uredbe;
(d)
kada plovilo u potpunosti iskoristi pojedinačnu raspodjelu za bilo koji stok koji podliježe dodatnoj raspodjeli, dotično plovilo mora obustaviti sve ribolovne aktivnosti na području relevantnog TAC-a;
(e)
u pogledu stokova na koje se može primjenjivati ovaj članak, države članice mogu dopustiti prijenos pojedinačnih raspodjela ili bilo kojeg njihova dijela s plovila koja ne sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu na plovila koja sudjeluju u tim pokusima pod uvjetom da je moguće dokazati da nema povećanja odbačenog ulova kod plovila koja ne sudjeluju.
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. točku (b) podtočku i., država članica može plovilu koje plovi pod njezinom zastavom iznimno odobriti dodatnu raspodjelu koja premašuje 75 % procijenjenog odbačenog ulova stoka koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela pod uvjetom:
(a)
da je postotak odbačenog ulova stoka, prema procjeni za određenu vrstu plovila, manji od 10 %;
(b)
da je uključivanje te vrste plovila važno za ocjenu potencijala sredstava za praćenje upotrijebljenih u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a);
(c)
da nije premašeno ukupno ograničenje od 75 % procijenjenog odbačenog ulova stoka za sva plovila koja sudjeluju u pokusu.
3. Prije odobravanja dodatne raspodjele iz članka 14. država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije:
(a)
popis plovila koja plove pod njezinom zastavom i sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu;
(b)
specifikacije elektroničke opreme za daljinsko praćenje ugrađene u dotična plovila;
(c)
kapacitet, vrstu i specifikacije ribolovnih alata koje rabe dotična plovila;
(d)
procijenjeni odbačeni ulov za svaku vrstu plovila koja sudjeluje u pokusnom ribolovu;
(e)
količinu ulova stoka na koji se primjenjuje relevantni TAC koji su 2014. ostvarila plovila koja sudjeluju u pokusima.
Članak 16.
Obrada osobnih podataka
U mjeri u kojoj snimke dobivene u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe uključuju obradu osobnih podataka u smislu Direktive 95/46/EZ, ta se direktiva primjenjuje na obradu takvih podataka.
Članak 17.
Povlačenje dodatnih raspodjela
Kada država članica uoči da plovilo koje sudjeluje u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu ne ispunjuje uvjete utvrđene u članku 15., bez odgađanja povlači dodatnu raspodjelu odobrenu tom plovilu i isključuje ga iz sudjelovanja u tim pokusima u preostalom dijelu 2015.
Članak 18.
Znanstvena revizija procjene odbačenog ulova
Komisija može zatražiti od države članice koja primjenjuje ovo poglavlje da svoju procjenu odbačenog ulova prema vrsti plovila dostavi na reviziju znanstvenom savjetodavnom tijelu u svrhu praćenja provedbe zahtjeva utvrđenog u članku 15. stavku 1. točki (b) podtočki i. U nedostatku procjene koja potvrđuje takav odbačeni ulov, dotična država članica poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi osigurala usklađenost s tim zahtjevom i o tome obavješćuje Komisiju.
POGLAVLJE III.
Odobrenja za ribolov u vodama trećih zemalja
Članak 19.
Odobrenja za ribolov
1. Najveći broj odobrenja za ribolov plovilima Unije u vodama treće zemlje utvrđen je u Prilogu III.
2. Ako jedna država članica prenosi kvotu na drugu državu članicu („zamjena”) na ribolovnim područjima utvrđenima u Prilogu III. ovoj Uredbi na temelju članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, taj prijenos uključuje odgovarajući prijenos odobrenja za ribolov i prijavljuje se Komisiji. Međutim, ukupni broj odobrenja za ribolov za svako ribolovno područje, utvrđen u tom prilogu, ne smije se premašiti.
POGLAVLJE IV.
Ribolovne mogućnosti u vodama regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom
Članak 20.
Prijenos i razmjena kvota
1. Ako su, u skladu s pravilima regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom („RFMO”), dopušteni prijenosi ili razmjene kvota između ugovornih stranaka RFMO-a, država članica („dotična država članica”) može raspravljati s ugovornom strankom RFMO-a i, prema potrebi, utvrditi mogući okvir za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota.
2. Nakon što dotična država članica obavijesti Komisiju, Komisija može potvrditi nacrt za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota o kojem je država članica raspravljala s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a. Komisija zatim, bez neopravdanog odgađanja, razmjenjuje s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a pristanak na to da bude obvezana takvim prijenosom ili razmjenom kvote. Komisija o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota obavješćuje tajništvo RFMO-a u skladu s pravilima te organizacije.
3. Komisija obavješćuje države članice o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota.
4. Ribolovne mogućnosti koje su primljene od odgovarajuće ugovorne stranke RFMO-a ili na nju prenesene na temelju prijenosa ili razmjene kvote smatraju se kvotama koje su dodijeljene ili smanjene u raspodjeli dotične države članice, od trenutka kada prijenos ili razmjena kvote počne proizvoditi učinke u skladu s uvjetima sporazuma postignutog s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a ili, ovisno o slučaju, u skladu s pravilima odgovarajućeg RFMO-a. Takvom se raspodjelom ne mijenja postojeći ključ raspodjele za potrebe raspodjele ribolovnih mogućnosti među državama članicama u skladu s načelom relativne stabilnosti ribolovnih aktivnosti.
Odjeljak 1.
Područje primjene konvencije ICCAT-a
Članak 21.
Ograničenja za ribolovne, uzgojne i tovne kapacitete za plavoperajnu tunu
1. Broj brodova Unije s mamcima i brodova Unije s povlačnim povrazima koji imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u istočnom Atlantiku ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 1.
2. Broj plovila Unije za mali obalni ribolov koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 2.
3. Broj plovila Unije za ribolov plavoperajne tune u Jadranskom moru za potrebe uzgoja koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 3.
4. Broj i ukupni kapacitet izražen u bruto tonaži ribarskih plovila koja imaju odobrenje za ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcaj, prijevoz ili iskrcaj plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 4.
5. Broj klopki koje se rabe u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru za ribolov plavoperajne tune ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 5.
6. Uzgojni kapacitet za plavoperajnu tunu, tovni kapacitet te najveći unos divlje ulovljene plavoperajne tune koji se raspodjeljuje ribogojilištima u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 6.
Članak 22.
Rekreacijski i sportski ribolov
Države članice prema potrebi dodjeljuju posebnu kvotu za rekreacijski i sportski ribolov iz kvota koje su im dodijeljene u Prilogu I.D.
Članak 23.
Morski psi
1. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine velikooke lisice (Alopias superciliosus) u bilo kojoj vrsti ribolova.
2. Zabranjuje se usmjereni ribolov vrste morski pas lisica iz roda Alopias.
3. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine mlata iz porodice Sphyrnidae (osim Sphyrna tiburo) u vezi s ribolovom na području primjene Konvencije ICCAT-a.
4. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) ulovljenih u bilo kojoj vrsti ribolova.
5. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu svilenkastih morskih pasa (Carcharhinus falciformis) ulovljenih u bilo kojoj vrsti ribolova.
Odjeljak 2.
Područje primjene konvencije CCAMLR-a
Članak 24.
Zabrane i ograničenja ulova
1. Zabranjuje se usmjereni ribolov vrsta utvrđenih u Prilogu V. dijelu A, u tamo utvrđenim zonama i razdobljima.
2. Za istraživački ribolov, ograničenja TAC-a i usputnog ulova utvrđena u Prilogu V. dijelu B primjenjuju se na tamo utvrđenim potpodručjima.
Članak 25.
Istraživački ribolov
1. Samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu tijekom 2015. sudjelovati u istraživačkom ribolovu parangalom na vrstu Dissostichus spp. na potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te u zonama 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a, izvan područja pod nacionalnom jurisdikcijom. Ako takva država članica namjerava sudjelovati u tom ribolovu, o tome obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a u skladu s člancima 7. i 7.a Uredbe (EZ) br. 601/2004, a u svakom slučaju najkasnije 1. lipnja 2015.
2. U pogledu potpodručja FAO-a 88.1. i 88.2. te zona 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a, ograničenja TAC-ova i usputnog ulova prema potpodručju i zoni te njihova raspodjela među malim istraživačkim jedinicama (SSRU-ovi) unutar svakog od njih, utvrđena su u Prilogu V. dijelu B. Ribolov u SSRU-u obustavlja se kada prijavljeni ulov dosegne određeni TAC i taj se SSRU zatvara za ribolov u preostalom dijelu sezone.
3. Ribolov se odvija u najvećem mogućem zemljopisnom rasponu i rasponu izobate kako bi se dobili podaci potrebni za određivanje ribolovnog potencijala i kako bi se izbjegla prevelika koncentracija ulova i ribolovnog napora. Međutim ribolov na potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te zonama 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a zabranjuje se na dubinama manjima od 550 m.
Članak 26.
Ribolov planktonskih račića u ribolovnoj sezoni 2015./2016.
1. U ribolovnoj sezoni 2015./2016. samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu obavljati ribolov planktonskih račića (Euphausia superba) na području primjene Konvencije CCAMLR-a. Ako takva država članica namjerava obavljati ribolov planktonskih račića na području primjene Konvencije CCAMLR-a, o svojoj namjeri lova planktonskih račića najkasnije 1. svibnja 2015. obavješćuje Komisiju, primjenom obrasca utvrđenog u Prilogu V. dijelu C ove Uredbe. Komisija najkasnije 30. svibnja 2015. Tajništvu CCAMLR-a dostavlja obavijesti na temelju informacija koje su pružile države članice.
2. Obavijest iz stavka 1. ovog članka uključuje informacije predviđene člankom 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004 za svako plovilo kojem država članica treba odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće.
3. Država članica koja namjerava loviti planktonske račiće na području primjene Konvencije CCAMLR-a o svojoj namjeri obavješćuje samo u odnosu na plovila s odobrenjem koja plove pod njezinom zastavom u vrijeme slanja obavijesti ili plove pod zastavom druge članice CCAMLR-a za koja se očekuje se da će za vrijeme ribolova ploviti pod zastavom te države članice.
4. Države članice imaju pravo odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilima koja nisu prijavljena Tajništvu CCAMLR-a u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. ovog članka ako je odobreno plovilo spriječeno sudjelovati zbog legitimnih operativnih razloga ili više sile. U takvim okolnostima dotična država članica bez odgađanja obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a i Komisiju, dostavljajući:
(a)
sve pojedinosti o namjeravanim zamjenskim plovilima, uključujući informacije predviđene člankom 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004;
(b)
sveobuhvatno izvješće o razlozima koji opravdavaju zamjenu i odgovarajuće popratne dokaze ili upućivanja.
5. Države članice ne odobravaju sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilu koje je uvršteno na bilo koji CCAMLR-ov popis plovila koja se bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovnim aktivnostima (NNN).
Odjeljak 3.
Područje primjene konvencije IOTC-a
Članak 27.
Ograničenje ribolovnog kapaciteta plovila koja obavljaju ribolov na području primjene Konvencije IOTC-a
1. Najveći broj plovila Unije koja obavljaju ribolov tropske tune na području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su u Prilogu VI. točki 1.
2. Najveći broj plovila Unije koja obavljaju ribolov igluna (Xiphias gladius) i tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) na području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su u Prilogu VI. točki 2.
3. Države članice mogu preraspodijeliti plovila koja su raspoređena na jednu od dvije vrste ribolova iz stavaka 1. i 2. na drugu vrstu ribolova pod uvjetom da mogu dokazati Komisiji da tom promjenom ne dolazi do povećanja ribolovnog napora za dotične riblje stokove.
4. Ako je predložen prijenos kapaciteta na njihovu flotu, države članice osiguravaju da su plovila koja se prenose uvrštena u IOTC-ovu evidenciju plovila ili evidenciju plovila drugih regionalnih organizacija za ribolov tune. Osim toga, ne smiju se prenositi plovila koja se nalaze na popisu plovila koja se bave ribolovnim aktivnostima NNN (plovila NNN ) bilo kojeg RFMO-a.
5. Kako bi se uzela u obzir provedba razvojnih planova dostavljenih IOTC-u, države članice mogu ribolovni kapacitet povećati iznad graničnih vrijednosti iz stavaka 1. i 2. samo u okviru ograničenja utvrđenih u tim planovima.
Članak 28.
Morski psi
1. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina velikooke lisice iz porodice Alopiidae ulovljene u bilo kojoj vrsti ribolova.
2. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) ulovljenih u bilo kojoj vrsti ribolova, osim za plovila sveukupne dužine manje od 24 m koja su uključena u ribolovne aktivnosti isključivo unutar isključivoga gospodarskog pojasa (IGP) države članice pod čijom zastavom plove, i pod uvjetom da je njihov ulov namijenjen isključivo za lokalnu potrošnju.
3. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavaka 1. i 2. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
Odjeljak 4.
Područje primjene konvencije SPRFMO-a
Članak 29.
Pelagični ribolov - ograničenje kapaciteta
Države članice koje su 2007., 2008. ili 2009. aktivno obavljale pelagične ribolovne aktivnosti na području primjene Konvencije SPRFMO-a ograničuju ukupnu razinu bruto tonaže plovila koja plove pod njihovom zastavom i love pelagične stokove u 2015. na ukupnu razinu Unije od 78 600 tona bruto na tom području.
Članak 30.
Pelagični ribolov - TAC-ovi
1. Samo one države članice koje su 2007., 2008. ili 2009. aktivno obavljale aktivnosti pelagičnog ribolova na području primjene Konvencije SPRFMO-a, kako je utvrđeno u članku 29., mogu loviti pelagične stokove na tom području u skladu s TAC-ovima utvrđenima u Prilogu I.J.
2. Ribolovne mogućnosti utvrđene u Prilogu I.J smiju se loviti samo pod uvjetom da države članice Komisiji, radi njihove dostave Tajništvu SPRFMO-a, pošalju popis plovila koja aktivno love ili su uključena u pretovar na području primjene Konvencije SPRFMO-a, evidencije sustava za praćenje plovila, mjesečne izvještaje o ulovu te, prema potrebi, podatke o pristajanju u luci najkasnije do petog dana sljedećeg mjeseca.
Članak 31.
Pridneni ribolov
Države članice koje su ostvarile rezultate u pridnenom ulovu ili ribolovnom naporu na području primjene Konvencije SPRFMO-a u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. ograničuju svoj pridneni ulov ili ribolovni napor u 2015. na području primjene Konvencije na one dijelove područja primjene Konvencije u kojima je u tom razdoblju bilo pridnenog ribolova te na razinu koja ne premašuje prosječne godišnje parametre razine ulova ili napora od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006.
Odjeljak 5.
Područje primjene konvencije IATTC-a
Članak 32.
Ribolov okružujućim mrežama plivaricama
1. Zabranjuje se ribolov žutoperajne tune (Thunnus albacares), velikooke tune (Thunnus obesus) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) plovilima s okružujućim mrežama plivaricama:
(a)
od 29. srpnja do 28. rujna 2015. ili od 18. studenoga 2015. do 18. siječnja 2016. na području koje je određeno sljedećim granicama:
-
pacifičkim obalama Amerika,
-
zemljopisnom dužinom 150° Z,
-
zemljopisnom širinom 40° S,
-
zemljopisnom širinom 40° J;
(b)
od 29. rujna do 29. listopada 2015. na području koje je određeno sljedećim granicama:
-
zemljopisnom dužinom 96° Z,
-
zemljopisnom dužinom 110° Z,
-
zemljopisnom širinom 4° S,
-
zemljopisnom širinom 3° J.
2. Dotične države članice obavješćuju Komisiju o odabranom razdoblju lovostaja iz stavka 1. prije 1. travnja 2015. U odabranom razdoblju sva plovila s okružujućim mrežama plivaricama dotičnih država članica obustavljaju ribolov okružujućim mrežama plivaricama na područjima definiranima u stavku 1.
3. Plovila s okružujućim mrežama plivaricama koja love tunu na području primjene Konvencije IATTC-a svu ulovljenu žutoperajnu tunu, velikooku tunu ili tunja prugavca zadržavaju na plovilu, a zatim iskrcavaju ili prekrcavaju.
4. Stavak 3. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima:
(a)
kada se riba smatra neuporabljivom za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili
(b)
u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dostatan tovarni prostor za smještaj sve tune ulovljene u tom dijelu.
Članak 33.
Zabrana ribolova pasa trupana oblokrilaca
1. Zabranjuje se ribolov pasa trupana oblokrilaca (Carcharhinus longimanus) na području primjene Konvencije IATTC-a te zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, skladištenje, nuđenje na prodaju, prodaja ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilaca na tom području.
2. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Operateri plovila primjerke odmah puštaju u more te isto tako:
(a)
bilježe broj puštanja uz naznaku statusa (mrtvi ili živi);
(b)
državi članici čiji su državljani dostavljaju informacije utvrđene u točki (a). Države članice Komisiji prenose informacije prikupljene tijekom prethodne godine do 31. siječnja 2015.
Odjeljak 6.
Područje primjene konvencije SEAFO-a
Članak 34.
Zabrana ribolova dubokomorskih morskih pasa
Zabranjuje se usmjereni ribolov sljedećih dubokomorskih morskih pasa na području primjene Konvencije SEAFO-a:
-
raže (Rajidae),
-
pas kostelj piknjavac (Squalus acanthias),
-
Bigelowov kostelj (Etmopterus bigelowi),
-
kratkorepi kostelj (Etmopterus brachyurus),
-
kostelj svijetleći (Etmopterus princeps),
-
kostelj sićušni (Etmopterus pusillus),
-
fantomska morska mačka (Apristurus manis),
-
baršunasti kostelj (Scymnodon squamulosus),
-
dubokomorski morski psi iz nadreda Selachimorpha.
Odjeljak 7.
Područje primjene konvencije WCPFC-a
Članak 35.
Uvjeti ribolova velikooke tune, žutoperajne tune, tunja prugavca i južnopacifičkog tunja dugokrilca
1. Države članice osiguravaju da broj dana ribolova dodijeljen plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja love velikooku tunu (Thunnus obesus), žutoperajnu tunu (Thunnus albacares) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) na dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a na otvorenom moru između 20° S i 20° J ne premaši 403 dana. U okviru tih ribolova zabranjeno je okružujuću mrežu plivaricu baciti na jato tune koje se veže uz kitopsinu (Rhincodon typus) ako je životinja opažena prije početka bacanja.
2. Plovila Unije ne smiju loviti južnopacifičkog tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) na području primjene Konvencije WCPFC-a južno od 20° J.
3. Države članice osiguravaju da ulov velikooke tune (Thunnus obesus) putem ribarskih brodova za polaganje parangala ne prelazi 2 000 tona u 2015.
Članak 36.
Područje zabrane ribolova FAD uređajima
1. Na dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a koje se nalazi između 20° S i 20° J zabranjuju se ribolovne aktivnosti plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja rabe uređaje za okupljanje ribe (FAD uređaji) od 00:00 sati 1. srpnja 2015. do 24:00 sata 31. listopada 2015. U tom razdoblju plovilo s okružujućim mrežama plivaricama može obavljati ribolovne aktivnosti unutar tog dijela područja primjene Konvencije WCPFC-a samo ako se na plovilu nalazi promatrač koji nadzire da plovilo ni u jednom trenutku:
(a)
ne rabi FAD ili srodni elektronički uređaj;
(b)
ne lovi jata riba pomoću FAD uređaja.
2. Sva plovila s okružujućim mrežama plivaricama na dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a iz stavka 1. zadržavaju i iskrcavaju ili prekrcavaju svu ulovljenu velikooku tunu, žutoperajnu tunu i tunja prugavca.
3. Stavak 2. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima:
(a)
u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dostatan tovarni prostor za smještaj sve ribe;
(b)
ako je riba neuporabljiva za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili
(c)
ako dođe do ozbiljnog kvara uređaja za zamrzavanje.
Članak 37.
Područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a
1. Plovila navedena isključivo u registru WCPFC-a primjenjuju mjere utvrđene člancima 35. do 38. pri ribolovu na području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a kako je definirano u članku 4. točki (r).
2. Plovila navedena i u registru WCPFC-a i u registru IATTC-a te plovila navedena isključivo u registru IATTC-a primjenjuju mjere utvrđene u članku 32. stavku 1. točki (a) i stavcima od 2. do 4. te članku 33. pri ribolovu na području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a utvrđenom u članku 4. točki (r).
Članak 38.
Ograničenja broja plovila Unije s odobrenjem za ribolov igluna
Najveći broj plovila Unije koja imaju odobrenje za ribolov igluna (Xiphias gladius) na područjima južno od 20° J područja primjene Konvencije WCPFC-a naveden je u Prilogu VII.
Članak 39.
Svilenkasti morski psi i trupani oblokrilci
1. Zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, skladištenje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine sljedećih vrsta na području primjene konvencije WCPFC-a:
(a)
svilenkasti morski psi (Carcharhinus falciformis);
(b)
trupani oblokrilci (Carcharhinus longimanus).
2. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
Odjeljak 8.
Beringovo more
Članak 40.
Zabrana ribolova na pučini Beringova mora
Zabranjuje se ribolov aljaške kolje (Theragra chalcogramma) na pučini Beringova mora.
GLAVA III.
RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA TREĆIH ZEMALJA U VODAMA UNIJE
Članak 41.
TAC-ovi
Ribarska plovila koja plove pod zastavom Norveške i ribarska plovila registrirana na Farskim otocima imaju odobrenje za ribolov u vodama Unije u okviru TAC-ova utvrđenih u Prilogu I. ovoj Uredbi i podložno uvjetima predviđenima ovom Uredbom i poglavljem III. Uredbe (EZ) br. 1006/2008.
Članak 42.
Odobrenja za ribolov
Najveći broj odobrenja za ribolov za plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama Unije utvrđen je u Prilogu VIII.
Članak 43.
Uvjeti za iskrcaj ulova i usputnog ulova
Uvjeti utvrđeni u članku 7. primjenjuju se na ulov i usputni ulov plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u skladu s odobrenjima utvrđenima u članku 42.
Članak 44.
Zabrane
1. Plovilima trećih zemalja zabranjuje se loviti, zadržavati na plovilu ili prekrcavati i iskrcavati sljedeće vrste kada se nalaze u vodama Unije:
(a)
zvjezdasta raža glatica (Amblyraja radiata) u vodama Unije zona ICES-a II.a, III.a i VII.d te potpodručja ICES-a IV.;
(b)
sljedeće vrste porodice pilašica u vodama Unije:
i.
Anoxypristis cuspidate;
ii.
Pristis clavata;
iii.
Pristis pectinata;
iv.
Pristis pristis;
v.
Pristis zijsron;
(c)
psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u vodama Unije;
(d)
kompleks raža volina (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. intermedia) u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja ICES-a III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.;
(e)
pas butor (Galeorhinus galeus), kada je uhvaćen parangalom u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja ICES-a I., IV., V., VI., VII., VIII., XII. i XIV.;
(f)
glatki kostelj crnac (Etmopterus pusillus) u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja ICES-a I., IV., V., VI., VII., VIII., XII. i XIV.;
(g)
drkovina (Dalatias licha), kljunasti morski pas (Deania calcea), ljuskasti kostelj dubinac (Centrophorus squamosus), veliki kostelj crnac (Etmopterus princeps) i portugalski morski pas (Centroscymnus coelolepis) u vodama Unije zone ICES-a II.a i potpodručja ICES-a I., IV. i XIV.;
(h)
kučina (Lamna nasus) u vodama Unije;
(i)
grebenska manta (Manta alfredi) u vodama Unije;
(j)
divovska manta (Manta birostris) u vodama Unije;
(k)
sljedeće vrste raža roda Mobula u vodama Unije:
i.
golub uhan (Mobula mobular);
ii.
Mobula rochebrunei;
iii.
Mobula japanica;
iv.
Mobula thurstoni;
v.
Mobula eregoodootenkee;
vi.
Mobula munkiana;
vii.
Mobula tarapacana;
viii.
Mobula kuhlii;
ix.
Mobula hypostoma;
(l)
raža kamenica (Raja clavata) u vodama Unije zone ICES-a III.a;
(m)
norveška raža (Raja (Dipturus) nidarosiensis) u vodama Unije zona ICES-a VI.a, VI.b, VII.a, VII.b, VII.c, VII.e, VII.f, VII.g, VII.h i VII.k;
(n)
raža vijošarka (Raja undulata) u vodama Unije potpodručja ICES-a VI., IX. i X. i bijela raža balavica (Raja alba) u vodama Unije potpodručja ICES-a VI., VII., VIII., IX. i X.;
(o)
ražopsi (Rhinobatidae) u vodama Unije potpodručja ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.;
(p)
sklat sivac (Squatina squatina) u vodama Unije.
2. Kod slučajnog ulova vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
GLAVA IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 45.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže Odbor za ribarstvo i akvakulturu osnovan Uredbom (EU) br. 1380/2013. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 46.
Izmjena Uredbe (EU) br. 43/2014
U članku 18.a stavku 1. Uredbe (EU) br. 43/2014 dodaje se sljedeća točka:
„(o)
sjeverna kozica u zoni III.a.”
Članak 47.
Stavljanje izvan snage
Uredba Vijeća (EU) br. 779/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015.
Članak 48.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Međutim, članak 8. primjenjuje se od 1. veljače 2015.
Članak 12. točke (b), (i) i (k) te članak 44. točke (b), (i) i (k) primjenjuju se od 8. veljače 2015.
Članak 46. primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Odredbe o ribolovnim mogućnostima utvrđene u člancima 23., 24. i 25. i prilozima I.E i V. za područje primjene Konvencije CCAMLR-a primjenjuju se od datuma koji su u njima određeni.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. siječnja 2015.