NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1072/2012
ze dne 14. listopadu 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie.
(7)
Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
c)
CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní.
(9)
Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě - čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta.
(10)
Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(11)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(12)
O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení.
(13)
Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země.
(14)
Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů.
(15)
Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“).
(16)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) Výrobci v Unii
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(18)
Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů.
(19)
Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou.
(20)
Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta.
b) Vyvážející výrobci v ČLR
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“)
-
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Dovozci v Unii
-
Symbol srl, Treviso, Itálie
-
Metro AG, Düsseldorf, Německo
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko
d) Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi
(21)
Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno.
3. Období šetření
(22)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(23)
Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku.
(25)
Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních.
1.1. Žádosti o vyloučení
(26)
Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže.
1.1.1. (Jemný) kostní porcelán
(27)
Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii.
(28)
Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají.
1.1.2. Keramické (kuchyňské) nože
(29)
Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená.
(30)
Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin.
(31)
Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje.
(32)
Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(33)
Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek.
(34)
Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje.
1.1.3. Výrobky čínského/orientálního vzhledu
(35)
Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.4. Odolný porcelán
(37)
Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6-10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu.
(38)
Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření.
(39)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.5. Ručně vyráběný porcelán
(40)
Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii.
(41)
Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
1.1.6. Ručně malované stolní nádobí a náčiní
(42)
Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky.
(43)
Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.7. Stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou
(44)
Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách.
(45)
Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.8. Stolní nádobí a náčiní, které se v EU nevyrábí
(46)
V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek.
(47)
Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie.
1.1.9. Kameninové výrobky
(48)
Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu.
(49)
Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
(50)
Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru.
1.1.10. Ostatní tvrzení
(51)
Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty.
(52)
V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají.
(53)
Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto.
1.2. Závěr ohledně dotčeného výrobku
(54)
Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.
(55)
Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím.
(56)
Jak však bylo objasněno v (29).-(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(57)
Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(58)
Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití.
2.1. Tvrzení
(59)
V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží.
(60)
Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny.
(61)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu.
(62)
Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii.
2.2. Závěr
(63)
Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(65)
Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl.
(66)
Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P - Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(67)
Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(68)
V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů.
(69)
U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu.
(70)
Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(71)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(72)
Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann (4) šetření ukončit.
(73)
Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta.
(74)
Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě.
(75)
Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků.
(76)
Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin.
(77)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(79)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(80)
Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku.
(81)
Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání.
3. Individuální zjišťování
(82)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku.
(83)
V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(84)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(85)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(86)
Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí.
(87)
Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(88)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(89)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(90)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(91)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.
(92)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(93)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.
(94)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.
5. Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(95)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
6. Srovnání
(96)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(97)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.
(98)
Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.
(99)
Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.
(100)
Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(101)
Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.
7. Dumpingová rozpětí
(102)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(103)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.
(104)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.
(105)
V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(106)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
26,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
58,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(107)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.
(108)
Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).
2. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(110)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.
(112)
Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6).
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(113)
Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.
(115)
Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.
3.2. Cenové podbízení
(116)
Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.
(117)
Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.
(120)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.
(121)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní - 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Výrobní kapacita (v tunách)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Využití kapacity
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.
Tabulka 4
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu v Unii
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(127)
Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Zásoby
(130)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OŠ
Zásoby (v tunách)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodejní ceny
(131)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 10
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Peněžní tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Čisté investice (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Roční mzdové náklady na zaměstnance
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu.
(134)
Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002-2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi.
(135)
Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou.
(136)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost.
(137)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni.
4.3.4. Výrobní náklady
(138)
V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní náklady (v EUR/t)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Závěr ohledně újmy
(139)
Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily.
(140)
Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně.
(141)
Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku.
(142)
Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem.
(143)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(145)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření.
(146)
V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil.
(147)
Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
(149)
V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele.
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(150)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Podíl na trhu
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(152)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(153)
CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %.
(154)
Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz.
(155)
Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie.
3.2. Segmenty trhu
(156)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii.
(157)
Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny.
(158)
Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat.
3.3. Spotřeba a poptávka
(159)
Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech.
(160)
Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky.
(161)
CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky.
(162)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit.
(163)
Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(164)
Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně.
(165)
Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(166)
Tato tvrzení se proto zamítají.
3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(167)
Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:
Tabulka 13
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Průměrná vývozní cena (v EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie.
(169)
V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé.
(170)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu.
3.5. Zrušení dovozních kvót
(171)
Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně.
(172)
Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví.
(173)
Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření.
3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(174)
Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu.
(175)
Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(176)
Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní.
3.7. Výrobní metody
(177)
Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody - výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů.
(178)
Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.8. Trhy s použitým zbožím
(179)
Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích.
(180)
Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.9. Hospodářská krize
(181)
Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí.
(182)
Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(183)
Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu.
(184)
Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
3.10. Další činitele
(185)
Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii.
(186)
Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma.
(187)
CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo.
(188)
Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti.
(189)
Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975-2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9).
(190)
Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(191)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(192)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(193)
Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob.
(194)
Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat.
(195)
Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím.
(196)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(197)
Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné.
(198)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(199)
Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku.
(200)
Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku.
(201)
Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele.
(202)
Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD - s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie - spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje.
(203)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele.
(204)
Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat.
(205)
Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii.
(206)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný.
(207)
Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii.
(208)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii.
(209)
Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie.
(210)
Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit.
(211)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(212)
Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny.
(213)
Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení.
(214)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2-3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla.
(215)
CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(216)
Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku.
(217)
V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě.
5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(218)
Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(219)
Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(220)
Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou.
(221)
Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření.
(222)
Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny - clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny.
(223)
Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti.
(224)
Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie.
(225)
Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(227)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny.
(228)
Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO.
(229)
Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(230)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(231)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu.
(233)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu.
(234)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(235)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(236)
Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí.
(237)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(238)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(239)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(240)
Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření.
(241)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(242)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kromě keramických nožů, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Společnosti uvedené v příloze I
26,6 %
B354
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
32012R1072
L 318/28
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1072/2012
od 14. studenoga 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija najavila je 16. veljače 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza u Uniju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja”, „Kina” ili „NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe podnesene 3. siječnja 2012. u ime proizvođača iz EU-a („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje Unije keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i udruženja za koje je poznato da se postupak na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Komisija je također obavijestila proizvođače u Ruskoj Federaciji, koja je u obavijesti o pokretanju postupka predložena kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici pozvani su da se jave Komisiji i dostave osnovne podatke o svojim aktivnostima u vezi dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. Navedeni bi podaci omogućili Komisiji, u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe, da odluči je li potreban odabir uzoraka i, ako jest, da odabere uzorke.
(5)
S obzirom na očito velik broj proizvođača iz Unije uključenih u taj ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju postupka objavljeno je da je Komisija privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije za utvrđivanje štete u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe. Pomoću podataka koje je Komisija imala na raspolaganju izvršen je prethodni odabir u početnoj fazi koji se temeljio na obujmu prodaje, veličine, zemljopisnog položaja u Uniji i segmentu proizvoda proizvođačâ. Isti je uključivao šest proizvođača iz Unije sa sjedištem u pet država članica koji su obuhvaćali sve glavne vrste proizvoda, od kojih su dvojica bila mala i srednja poduzeća (MSP). Navedeni privremeni uzorak činio je više od 15 % procijenjene ukupne proizvodnje Unije. Međutim, jedan od proizvođača u privremenom uzorku nije želio biti u uzorku, a nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je izostavljena država članica s velikim obujmom proizvodnje te da istu treba uključiti u reprezentativni uzorak. Komisija je u skladu s tim promijenila privremeni uzorak tako da je konačni uzorak uključivao sedam proizvođača iz Unije koji obuhvaćaju sve glavne vrste proizvoda sa sjedištem u šest država članica, od kojih se trojica MSP-i. Navedeni je uzorak predstavljao više od 20 % procijenjene ukupne proizvodnje Unije.
(6)
Oko 400 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika u NRK-u, koji su činili više od 60 % ukupnog izvoza, dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka koje je dobila, Komisija je privremeno odabrala uzorak od pet proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju te je pozvala sve poznate proizvođače izvoznike da komentiraju predloženi uzorak. Dva proizvođača izvoznika iz prethodnog uzorka potom su promijenila svoje podatke za odabir uzoraka, tako da njihov obujam izvoza nije bio dostatan za uključivanje u uzorak. Komisija je potom odabrala konačni uzorak na temelju ažuriranih podataka pet najvećih trgovačkih društava prema obujmu izvoza. Trgovačka društva u uzorku čine gotovo 20 % izvoza u Uniju svih proizvođača izvoznika koji surađuju.
(7)
Trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava koji su konačno odabrani za uzorak jesu:
(a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
(b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
(c)
CHL International Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
(d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited i njegova povezana trgovačka društva („Niceton”); i
(e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedno trgovačko društvo osporilo je odabir trgovačkih društava u uzorku te je tvrdilo da je ono trebalo biti uključeno u uzorak. Tvrdilo je da njegovo uključivanje ne bi neopravdano povećalo broj trgovačkih društava u uzorku ili uzrokovalo kašnjenje ispitnog postupka, posebno zato što je trgovačko društvo razmjerno mali izvoznik. Nadalje je tvrdilo da je trgovačko društvo u stranom vlasništvu te da bez njega uzorak nije reprezentativan.
(9)
Komisija podsjeća da je odabir trgovačkih društava u uzorku izvršen na temelju najvećeg obujma u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe uzimajući u obzir broj proizvođača koje je objektivno moguće ispitati u raspoloživom roku. S obzirom na to da je trgovačko društvo razmjerno mali izvoznik, njegovo uključivanje ne bi doprinijelo reprezentativnosti uzorka u smislu obujma izvoza. Nadalje, također se napominje da se trgovačko društvo javilo vrlo kasno - četiri mjeseca nakon što su svi proizvođači izvoznici obaviješteni o konačnom odabiru te nakon što su izvršeni posjeti radi provjere u poslovnim prostorijama odabranih trgovačkih društava. Stoga je odbačen zahtjev za uključivanje u uzorak.
(10)
Više od šezdeset nepovezanih uvoznika u roku je odgovorilo na pitanja za odabir uzoraka te ponudilo suradnju u postupku. Od navedenih trgovačkih društava za uzorak je odabrano pet. Navedena petorica nepovezanih uvoznika odabrana su na temelju obujma i vrijednosti uvoza i ponovne prodaje u Uniji, svoj zemljopisnog položaja, poslovnog modela i segmenta proizvoda. Trgovačka društva u uzorku predstavljaju najveći reprezentativni obujam i vrijednost uvoza i ponovne prodaje u Uniji koje je moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Prema podacima iz faze odabira uzoraka, ista su predstavljala približno 6 % uvoza dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(11)
Kako bi proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućila dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva („MET”) ili individualnog tretmana („IT”), prema njihovoj želji, Komisija je svim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili i kineskim tijelima poslala obrasce zahtjeva.
(12)
Jedanaest kineskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika zatražilo je primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. osnovne Uredbe, ili IT ako bi se ispitnim postupkom utvrdilo da ne zadovoljavaju uvjete za primjenu MET-a. Trojica su navedenih podnositelja zahtjeva uključeni u uzorak, dok preostala osmorica nisu. Jedan od navedenih proizvođača izvoznika koji nije uključen u uzorak naknadno je povukao svoj zahtjev za primjenu MET-a, dok je zahtjev za IT zadržao. Dvojica preostalih proizvođača izvoznika u uzorku i četiri druga trgovačka društva koja nisu uključena u uzorak, zatražili su samo IT.
(13)
Komisija je poslala upitnike svoj petorici proizvođača izvoznika u uzorku u NRK-u i gotovo 300 ostalih proizvođača izvoznika u NRK-u koji su to zatražili. Štoviše, upitnici su poslani sedmorici proizvođača iz Unije koji su odabrani za uzorak, petorici uvoznika koji su odabrani za uzorak, četirima udruženjima trgovaca na malo i distributera te, također, pojedinačnim trgovcima na malo i distributerima koji su to zatražili. Nadalje, upitnici su poslani proizvođačima izvoznicima u Indiji, Turskoj, Brazilu, Tajlandu i Rusiji, koje su se smatrale zemljama kandidatkinjama za odabir primjerene analogne zemlje.
(14)
Odgovore su dostavili trinaest proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika u NRK-u i tri proizvođača iz mogućih analognih zemalja (Brazila, Tajlanda i Rusije). Nadalje, odgovore na upitnik dostavila su sedmorica proizvođača iz Unije odabranih za uzorak te petorica uvoznika odabranih za uzorak. Jedan trgovac na malo, jedan distributer i dva udruženja trgovaca na malo i distributera također su dostavili odgovore na upitnik.
(15)
Nadalje, Komisija je zaprimila predstavke od više od 20 uvoznika koji nisu povezani s proizvođačem izvoznikom, nekoliko trgovaca na malo, pružatelja programa oglašavanja te od Kineske komore za proizvode kale industrije i obrte (CCCLA).
(16)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a) Proizvođači iz Unije
(17)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sedmorice proizvođača iz Unije u uzorku.
(18)
Proizvođači iz Unije u uzorku, kao i ostali proizvođači iz Unije koji surađuju zatražili su na temelju odredba članka 19. osnovne Uredbe, da njihovi identiteti ostanu skriveni. Tvrdili su da bi otkrivanje njihovog identiteta moglo dovesti do rizika značajnih štetnih učinaka.
(19)
Neki proizvođači iz Unije podnositelji pritužbe opskrbljuju kupce u Uniji koji također nabavljaju svoje proizvode u Kini, čime ostvaruju izravnu korist od navedenog uvoza. Navedeni podnositelji pritužbe stoga smatraju da su u osjetljivom položaju jer neke njihove stranke možda ne bi bili zadovoljne ako bi uložili ili podržali pritužbu protiv navodno štetnog dampinga. Zato su smatrali da postoji rizik da bi neke njihove stranke poduzele protumjere. Nadalje, neki proizvođači iz Unije podnositelji pritužbe također izvoze u Kinu. Navedena su trgovačka društva smatrala da bi podnošenje ili podupiranje pritužbe protiv navodno štetnog dampinga moglo predstavljati prijetnju njihovom poslovanju u Kini. Zahtjev je odobren jer je bio dostatno utemeljen.
(20)
Predstavnici nekih proizvođača izvoznika, CCCLA i neki nepovezani uvoznici tvrdili su da ne mogu ispravno iskoristiti svoje pravo na obranu jer nije otkriven identitet podnositelja pritužbe, kao i onih koji podupiru pritužbu. Tvrdili su da su u navedenim okolnostima stranke spriječene iznijeti komentare o položaju, materijalnoj šteti te o tome mogu li se proizvođači isključiti iz industrije Unije u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) osnovne Uredbe i/ili reprezentativnosti uzorka. Međutim, napominje se da je Komisija osigurala da je navedena pitanja moguće provjeriti i njima se baviti u dokumentima koje je na raspolaganju zainteresiranim strankama za pregled, poput korespondencije sa zainteresiranim strankama, putem obavijesti o položaju i odabiru uzoraka te putem zahtjeva za ispravno dokumentirane podneske ostalih stranaka. Zahtjev je stoga odbačen.
(b) Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd i Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (Hunan Hualian)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd i Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (Guangxi Sanhuan)
-
CHL International Ltd i CHL Porcelain Industries Ltd (CHL)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited i povezani uvoznik sa sjedištem u Hong Kongu, Niceton International Limited (Niceton)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd,
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd,
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd,
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd,
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd,
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd i Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (Grand Collection),
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd,
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited.
(c) Uvoznici iz Unije
-
Symbol srl, Treviso, Italija,
-
Metro AG, Dusseldorf, Njemačka,
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Njemačka,
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austrija,
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švicarska.
(d) Proizvođač izvoznik u analognoj zemlji
(21)
Brazilski proizvođač koji surađuje zatražio je da njegov identitet ostane skriven jer bi njegovo otkrivanje imalo značajne štetne učinke na njegovo poslovanje. Zahtjev se smatrao opravdanim te je stoga prihvaćen.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(22)
Razdoblje ispitnog postupka u vezi s dampingom i štetom obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
(23)
Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi razdoblje ocjene štete trebalo produžiti za jednu godinu i početi u 2007., dok je CCCLA tvrdio da isto treba skratiti za jednu godinu i početi u 2009. Prvi zahtjev nije odobren jer u ništa u dokumentaciji nije dokazivalo da bi petogodišnje razmatrano razdoblje bolje odražavalo kretanja, kako su tvrdili podnositelji pritužbe. Što se tiče drugog zahtjeva, CCCLA je općenito upućivao na sudsku praksu WTO-a kojom bi se utvrdilo da članice WTO-a ne mogu odabrati ishodište, rezultat kojega je puka usporedba krajnjih točaka te da bi članice WTO-a mogle imati poteškoća prilikom utvrđivanja postojanja materijalne štete ako bi se moglo na temelju promjene ishodišne godine jednostavno promijeniti nalaz o šteti. Međutim, ispitni je postupak pokazao da bi skraćivanje razmatranog razdoblja u ovom slučaju dovelo do nepotrebno kratkog razdoblja analize koja bi, nadalje, u pogledu učinka gospodarske krize na određene pokazatelje, mogla ponuditi pristranu sliku kretanja štete. Stoga su oba zahtjeva privremeno odbačena.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(24)
Dotični su proizvod keramički stolni i kuhinjski proizvodi trenutačno razvrstani prema oznakama KN6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 podrijetlom iz Narodne Republike Kine (dotični proizvod). Proizvodi mogu biti od porculana, obične keramike, kremenaste gline, fajansa ili fine keramike ili drugih materijala. Glavne sirovine uključuju minerale poput kaolina, glinenca i kvarca, a sastav korištenih sirovina određuje vrstu proizvedenog konačnog keramičkog proizvoda.
(25)
Keramički stolni i kuhinjski proizvodi prodaju se u mnogo različitih oblika koji se s vremenom razvijaju. Proizvodi se koriste na mnogim mjestima, poput kućanstava, hotela, restorana ili ustanova za njegu.
1.1. Zahtjevi za isključivanje
(26)
Tijekom ispitnog postupka dostavljeno je i analizirano nekoliko zahtjeva za isključivanje nekih proizvoda iz opsega proizvoda. Analiza navedenih zahtjeva sažeta je u nastavku.
1.1.1. (Fini) koštani porculan
(27)
U svojim prigovorima CCCLA tvrdio je da (fini) koštani porculan treba isključiti iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Navodno se (fini) koštani porculan bitno razlikuje od ostalih vrsta stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog različitih fizičkih svojstava, proizvodnih postupaka, krajnjih namjena i shvaćanja potrošača. Izrađuje se od praha bikovih kostiju te je prepoznatljiv po svojoj bjelini i velikoj prozirnosti. Zbog vrlo velike mehaničke čvrstoće i otpornosti na lomove proizvodio bi se u znatno tanjim presjecima, pri čemu bi proizvodnja bila sofisticiranija i skuplja od uobičajene proizvodnje proizvođača iz Unije. Također, samo bi nekoliko proizvođača iz Unije proizvodilo (fini) koštani porculan.
(28)
U vezi s navedenim tvrdnjama, ispitni je postupak prvo pokazao da nema opće prihvaćene definicije koštanog porculana. (Fini) koštani porculan samo je jedna vrsta mekog porculana kod koje je velik udjel sirovina jednak kao kod drugih keramičkih predmeta. U svojim je predstavkama CCCLA iznio proturječne tvrdnje o kombinaciji i udjelu različitih sastojaka. Kao drugo, ispitni postupak nije mogao potvrditi da (fini) koštani porculan zahtjeva znatno sofisticiraniji proizvodni postupak. Kao treće, primjena (finog) koštanog porculana kao stolnog posuđa svuda je jednaka, bez obzira na to radi li se o Kini ili Uniji. Također, čvrstoća i robusnost nisu posebna svojstva (finog) koštanog porculana. Primjerice, keramički stolni proizvodi za restorane i ugostiteljstvo također su posebno čvrsti i robusni. Posljednje, ali ne manje važno, (fini) koštani porculan proizvode brojni proizvođači iz Unije, kojem je konkurencija uvoz (finog) koštanog porculana podrijetlom iz Kine. Zahtjevi za isključivanje (finog) koštanog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
1.1.2. Keramički (kuhinjski) noževi
(29)
Dva proizvođača izvoznika, CCCLA i različiti uvoznici tvrdili su da keramičke (kuhinjske) noževe treba isključiti iz opsega proizvoda. Navedeni se zahtjev temelji na tvrdnji da se, zbog svojih posebnosti, takvi noževi i ostale vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ne mogu smatrati jednim proizvodom. Keramički materijal za izradu oštrica keramičkih (kuhinjskih) noževa obično je izrađen od cirkonijevog oksida koji se ne koristi za „standardne” stolne proizvode poput šalica i tanjura. Njihov stupanj zamjenjivosti s glavnim kategorijama proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom bio bi ograničen.
(30)
Ispitni je postupak pokazao da keramički (kuhinjski) noževi imaju ista fizička obilježja (oblik i čvrstoću), industrijski dizajn i krajnju namjenu (rezanje) kao i metalni (kuhinjski) noževi. Zato se razlikuju od ostalih proizvoda obuhvaćenih postupkom jer su potonji namijenjeni čuvanu hrane zbog svog posebnog dizajna i fizičkih svojstava.
(31)
Štoviše, tvrdilo se da u Uniji ne postoji tehnologija proizvodnje navedenih keramičkih (kuhinjskih) noževa, tako da bi nastavak ispitnog postupka u vezi keramičkih (kuhinjskih) noževa kršio pravo Unije i WTO-a. Podnositelji pritužbe potvrdili su da, prema njihovim saznanjima, takva proizvodnja u Uniji ne postoji.
(32)
Također su dodali da se keramički (kuhinjski) noževi prodaju isključivo na ekskluzivnim lokacijama, dok se također razlikuju i distribucijski kanali (distributeri kuhinjskog pribora) i predstavničko udruženje (udruženje proizvođača pribora za jelo). Međutim, ispitni postupak nije mogao potvrditi da bi navedena pitanja bila presudna za različito shvaćanje potrošača u usporedbi s drugim vrstama keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
(33)
Dalje se tvrdilo da mjere za keramičke noževe ne bi vratile poštene tržišne uvjete za stolne proizvode, nego bi naštetile krajnjim potrošačima (keramičkih (kuhinjskih) noževa). Neke su stranke izjavile da, s obzirom na to da se keramički (kuhinjski) noževi ne proizvode u Uniji, nije moguće da je industriji Unije u vezi s tim prouzročena materijalna šteta. Komisija je naložila analizu navedenih zahtjeva do zaključka o tome smatraju li se keramički (kuhinjski) noževi i druge vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda jednim proizvodom.
(34)
Na temelju razmatranja u uvodnoj izjavi 30., ispitnim je postupkom privremeno zaključeno da se keramički (kuhinjski) noževi bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima, proizvodnim postupcima i krajnjim namjenama. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega dotičnog proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom privremeno prihvaća.
1.1.3. Predmeti kineskog/orijentalnog izgleda
(35)
Dva su uvoznika tvrdila da stolne i kuhinjske proizvode kineskog/orijentalnog izgleda treba isključiti iz opsega proizvoda. Glavni je razlog za navedenu tvrdnju bio da se ova vrsta proizvoda ne bi proizvodila u Uniji, da se u Uniji potražnja za takvom robom uvijek pokrivala uvozom te da navedeni uvoz ove vrste ne bi negativno utjecao ni na jedna tržišni udjel industrije Unije.
(36)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da nema opće prihvaćene i objektivne definicije navedene kategorije niti posebnih obilježja za njezinu identifikaciju. Štoviše, proizvođači iz Unije također mogu proizvoditi proizvode u navedenom stilu. Nadalje, stolni i kuhinjski proizvodi kineskog/orijentalnog izgleda nemaju jedinstvenu ili drukčiju krajnju namjenu. Posljednje, ali ne i manje važno, ispitni je postupak pokazao da se u mnogim azijskim restoranima koriste stolni proizvodi u zapadnjačkom stilu te da se navedeni proizvodi mogu jednostavno zamijeniti. Zahtjevi za isključivanje predmeta kineskog/orijentalnog izgleda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
1.1.4. Izdržljivi porculan
(37)
S jedne se strane tvrdilo da bi izdržljivi porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog njegovih jedinstvenih svojstava i proizvodnog postupka. Sirovine od kojih se izrađuje izdržljivi porculan, koje su otpornije i čvršće, sadrže 6-10 % aluminijevog praha, dok je postupak pripreme sirovina (kaolina) jedinstven. Za proizvodnju izdržljivog porculana potrebni su obučeni radnici, a njegova je kvaliteta i cijena viša od tradicionalnih stolnih proizvoda. Pored toga, ni jedan ga proizvođač iz Unije ne bi proizvodio.
(38)
S druge strane, uvoznik je izjavio da izdržljivi stolni proizvodi koji se obično koriste u hotelima, predstavljaju značajan udjel ukupne kineske proizvodnje keramike pa bi njihovo isključivanje dovelo do obmanjujućih rezultata ispitnog postupka.
(39)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da nema opće prihvaćene i objektivne definicije izdržljivog porculana ni nespornih obilježja za njegovu identifikaciju. Štoviše, proizvođači iz Unije također mogu proizvoditi navedenu vrstu stolnih proizvoda te su kineski proizvodi i proizvodi proizvedeni u Uniji u izravnoj konkurenciji. Nadalje, izdržljivi porculan nema jedinstvenu ili drugačiju krajnju namjenu. Zahtjevi za isključivanje izdržljivog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
1.1.5. Ručno izrađeni porculan
(40)
Švedsko udruženje koje zastupa odgovarajuće švedske uvoznike predlagalo je isključivanje ručno izrađenog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Pozvalo se na dugu povijest takvog ručnog rada u Kini, njegovu cjenovnu dostupnost te različito shvaćanje potrošača kineskih rukotvorina i predmeta koji nisu ručne izrade koji se proizvode u Uniji.
(41)
Međutim, ispitni je postupak pokazao da, a jedne strane, nema općeprihvaćene/objektivne definicije navedene kategorije i da, s druge strane, nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi ručno rađeni porculan. Ispitni postupak je pokazao da ne postoje bitno različita fizička svojstva u usporedbi s ostalim keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima niti različito shvaćanje potrošača u usporedbi s ručno rađenim porculanom koji se proizvodi u Uniji. Zahtjev za isključivanje ručno rađenog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuje.
1.1.6. Ručno obojeni stolni proizvodi
(42)
Različiti uvoznici uložili su prigovor na isključivanje ručno obojenih stolnih proizvoda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Izneseni argumenti odnosili su se na činjenicu da su stolni proizvodi namijenjeni određenoj vrsti potrošača, da se mogu koristiti za drukčije namjene nego tradicionalni stolni proizvodi (primjerice, za ukras), da se u Uniji ne proizvode u komercijalnim količinama, da nisu izravna konkurencija niti su zamjenjivi drugim kuhinjskim/stolnim proizvodima, različitu percepciju potrošača, njihovu luksuznost i veću krhkost, uz poseban proizvodni postupak, veći radni intenzitet te sudjelovanje visoko kvalificiranih radnika.
(43)
Ispitni je postupak pokazao da je proizvod u potpunosti istovjetan stolnim proizvodima koji nisu ručno obojeni do trenutka ručnog bojanja. Također je pojašnjeno da činjenica da proizvodni postupak uključuje više ručnog rada ne čini proizvod drukčijim; doista, većina krajnjih korisnika teško razlikuje ručno obojeni porculan, ako uopće, od porculana koji nije ručno obojen. Ispitni je postupak dalje pokazao da ručno obojeni stolni proizvodi obično imaju istu krajnju namjenu kao i ostale vrste keramičkih stolnih proizvoda te da nisu nužno krhkiji. Također je utvrđeno da nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi ručno obojeni porculan te da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. Stoga se zahtjevi za isključivanje ručno obojenih stolnih proizvoda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuju.
1.1.7. Stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom
(44)
Uvoznik je uložio prigovor za isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Izneseni argumenti odnosili su se na činjenicu da stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom podrazumijevaju različit proizvodni postupak, različitu namjenu (koriste se za hranu i piće, dok se za to proizvodi s nadglazurnom slikom, navodno, obično ne mogu koristiti) te različitu kvalitetu i fizička svojstva, odnosno sigurnost prilikom čuvanja i serviranja hrane, mogućnost pranja u perilici posuđa te korištenja u mikrovalnoj pećnici. Stranka je također izjavila da ni jedan proizvođač iz Unije nije sposoban i voljan proizvoditi komercijalne količine stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom te je upozorila da ne postoji rizik izbjegavanja mjera u slučaju isključivanja stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Stranka je također tvrdila da potrošači percipiraju navedene proizvode na drukčiji način s obzirom na to da ih smatraju kolekcionarskim predmetima, odnosno predmetima koji odaju način života, a ne dijelom branda, te se isti ne prodaju u kompletima.
(45)
Ipak, ispitni je postupak pokazao da, s jedne strane, nema opće prihvaćene/objektivne definicije ove kategorije te da, s druge strane, nekoliko proizvođača iz Unije može proizvoditi navedene proizvode. Nadalje, utvrđeno je da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. Ispitni je postupak otkrio da su proizvodi fizički potpuno istovjetni stolnim proizvodima koji nisu ručno obojeni te da prosječni potrošač ne razlikuje stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom od ostalih vrsta ukrašenih stolnih proizvoda. Također se pokazalo da činjenica da proizvodni postupak uključuje više kvalificirani rad ne čini proizvod različitim te da stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom imaju u osnovi istu krajnju namjenu kao i ostale vrste keramičkih stolnih proizvoda. Stoga se zahtjevi za isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuju.
1.1.8. Stolni proizvodi koji se ne proizvode u EU-u
(46)
Neki uvoznici u svojim prigovorima tvrde da bi ispitni postupak trebalo ograničiti na tržišta koja trenutačno opskrbljuju proizvođači iz Unije koji su uložili pritužbu. U suprotnom bi carine ugrozile određene „specijalizirane” uvoznike, pri čemu isti ne bi mogli nabavljati od proizvođača iz Unije. Također se tvrdilo da proizvođači iz Unije s brandovima ne proizvode za druga trgovačka društva te da proizvođači iz Unije ne prihvaćaju male narudžbe niti koriste kalupe koji su potrebni za određene oblike. Također, proizvođači iz Unije ne bi bili prilagodljivi niti bi nudili proizvode na dar.
(47)
Navedeni se zahtjev privremeno odbacuje jer je preširok i nejasan te nema objektivnog temelja za navedeno isključivanje. Štoviše, proizvođači iz Unije imaju širok raspon proizvoda i redovno nude nove proizvode zbog čega se kolekcije i asortimani stalno mijenjaju. Vrste proizvoda koje proizvodi industrija Unije i njihova kvaliteta također se redovno nalaze kod izvoznika. Nadalje, ispitnim je postupkom utvrđeno da postoje proizvođači iz Unije koji proizvode proizvode pod brandovima drugih stranaka. Također je utvrđeno da su proizvodi koji se proizvode u Uniji i uvoze iz Kine izravno konkurentni, da se mogu jednostavno zamijeniti te da dijele istu krajnju namjenu, slične proizvodne postupke i percepciju potrošača. Pitanje prilagodljivosti razrađuje se u odjeljku o interesu Unije.
1.1.9. Proizvodi od kremenaste gline
(48)
Uvoznik s proizvodnjom u Kini tvrdio je da uvoz proizvoda od kremenaste gline, koje uglavnom čine kuhinjski proizvodi, treba isključiti iz opsega proizvoda. Prema njegovim navodima u Uniji bi proizvodnja proizvoda od kremenaste gline bila zanemariva, pri čemu je vrlo vjerojatno da su podnositelji pritužbe uključili proizvode od kremene gline radi izbjegavanja mjera. Uvoznik je također tvrdio da su njegove cijene uvezenih proizvoda znatno više od cijena bilo kojeg drugog proizvođača u Uniji te da navedeni uvoz nije doveo do sniženja cijena ili štete.
(49)
Ipak, ispitnim je postupkom utvrđeno da je proizvodnja Unije proizvoda od kremene gline značajna. Također je zaključeno da su proizvodi koji se proizvode u Uniji i kineski uvezeni proizvodi od kremene gline izravno konkurentni, da se mogu jednostavno zamijeniti te da dijele istu krajnju namjenu, slične proizvodne postupke i percepciju potrošača te fizička obilježja. Navodi uvezi cijene razrađuju se u uvodnoj izjavi 240. Stoga se zahtjev za isključivanje proizvoda od kremene gline iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuje.
(50)
Uz to, stranka je tvrdila da glazirane i/ili emajlirane proizvode od kremene gline ili nebijele i/ili sortirane glazirane i/ili emajlirane proizvode od kremene gline treba isključiti iz opsega ispitnog postupka. Međutim, zaključak u vezi s tim nije bilo moguće donijeti u ovoj fazi postupka.
1.1.10. Ostali zahtjevi
(51)
Jedan je uvoznik tvrdio da je opseg proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom preširok da bi omogućio objektivnu usporedbu vrsta proizvoda. Uvoznik s proizvodnim interesima u Kini izrazio je sličan stav. U vezi s tim neke su stranke također upućivale na isključivo ukrasne predmete.
(52)
U vezi s tim napominje se da se odgovarajući kriteriji koji se primjenjuju kako bi se odredilo može li se proizvod koji je predmet ispitnog postupka smatrati jednim proizvodom, odnosno kako bi se utvrdila njegova osnovna fizička i tehnička svojstva, detaljno navode u nastavku. Isključivo ukrasni predmeti stoga nisu obuhvaćeni. Nadalje, iako različite vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda doista mogu imati različita posebna obilježja, ispitnim je postupkom utvrđeno da su, uz iznimku keramičkih noževa, njihova osnovna obilježja jednaka. Nadalje, činjenica da se dotični proizvod može proizvoditi uz određene izmjene u proizvodnom postupku nije sama po sebi kriterij koji bi mogao dovesti do nalaza da se radi o dva različita proizvoda ili više njih. Konačno, ispitnim je postupkom također utvrđeno da se različite vrste dotičnog proizvoda obično prodaju putem istih prodajnih kanala. I dok se neke specijalizirane trgovine mogu usredotočiti na neke posebne vrste, mnogi distributeri (trgovci na malo, robne kuće, supermarketi) prodaju različite vrste keramičkih stolnih i kućanskih proizvoda kako bi svojim kupcima ponudili velik izbor. Tvrdnje da je opseg proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom preširok stoga se privremeno odbacuju.
(53)
Jedna je stranka tvrdila da određene keramičke mlince treba isključiti iz opsega proizvoda. Međutim, ispitnim postupkom nije se moglo doći do zaključka o njihovim posebnostima te je zahtjev, stoga, privremeno odbačen.
1.2. Zaključak o dotičnom proizvodu
(54)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da sve vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, unatoč razlikama u smislu svojstava i stila, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička obilježja, odnosno da su keramički proizvodi prije svega namijenjeni da budu u kontaktu s hranom, da se općenito koriste za iste namjene te da se mogu smatrati različitim vrstama istog proizvoda.
(55)
Uz činjenicu da dijele ista osnovna fizička i tehnička obilježja, svi su navedeni različiti stilovi i vrste izravno konkurentni te u velikoj mjeri zamjenjivi. To jasno dokazuje činjenica da među njima nema jasnih granica, odnosno da postoje prilično podudaranje i konkurencija između različitih vrsta proizvoda i prosječni kupci često ne razlikuju, primjerice, proizvode od porculana od proizvoda koji nisu od porculana.
(56)
Međutim, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 29. do 34., također se smatralo primjerenim suziti definiciju opsega proizvoda na čijem temelju je pokrenut sadašnji ispitni postupak isključivanjem keramičkih noževa. Stoga se dotični proizvod privremeno definira kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi, isključujući keramičke noževe, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstani prema oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90.
(57)
Za potrebe ovog postupka i u skladu s praksom Unije tako se smatra da se sve vrste gore opisanog proizvoda, uz iznimku keramičkih noževa, trebaju smatrati jedinstvenim proizvodom.
2. Istovjetni proizvod
(58)
Ispitni je postupak pokazao da keramički stolni i kuhinjski proizvodi koje proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaje na domaćem tržištu NRK-a te keramički stolni i kuhinjski proizvodi uvezeni u Uniju iz NRK-a, kao i keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaju u Brazilu, koji se koristi kao analogna zemlja, imaju ista osnovna fizička i kemijska obilježja te iste osnovne krajnje namjene.
2.1. Zahtjevi
(59)
Tijekom ispitnog postupka neke zainteresirane stranke tvrdile su da keramički stolni i kuhinjski proizvodi koje proizvodi industrija Unije i prodaje na tržištu Unije nisu slični dotičnom proizvodu. Tvrdili su da to posebno dokazuju razlike između proizvoda u smislu svojstava, kvalitete, percepcije potrošača, prodajnih kanala i segmentacije. Dalje se tvrdilo da potrošači u Uniji obično doživljavaju da je dotični proizvod jeftiniji te nema koristi od brandova.
(60)
Ispitnim su postupkom utvrđene proturječne izjave koje su uvoznici dali u vezi s tim. Dok su neki tvrdili da je dotični proizvod obično niže kvalitete te je u različitoj cjenovnoj kategoriji u odnosu na proizvode proizvedene u Uniji, drugi su tvrdili da se brandirani keramički stolni i kuhinjski proizvodi proizvedeni u dotičnoj zemlji uvoze iz Kine po višim cijenama.
(61)
S jedne strane, jedan je uvoznik koji nije u uzorku tvrdio da njemački proizvođači posebno naglašavaju kvalitetu koju nosi oznaka „proizvedeno u Njemačkoj”. Navedena je stranka tvrdila da je kvaliteta stolnih proizvoda za jelo nekih njemačkih brandova značajno bolja zbog načina proizvodnje, dok su drugi uvoznici izjavili da oni kupuju u Kini zbog dobre kvalitete, mogućnosti odljeva i kvalificiranih radnika. Ispitnim je postupkom potvrđeno da se u Uniji niskokvalitetni i visokokvalitetni keramički stolni proizvodi proizvode i prodaju putem istih distribucijskih kanala kao i dotični proizvod, odnosno putem nezavisnih trgovaca, nespecijaliziranih supermarketa, robnih kuća itd. Stoga navedeni proizvodi konkuriraju na istom tržištu.
(62)
Nadalje, na keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima ne navodi se nužno zemlja podrijetla. Stoga potrošači često vrlo teško razlikuju keramičke stolne i kuhinjske proizvode proizvedene u dotičnoj zemlji i proizvode proizvedene u Uniji.
2.2. Zaključak
(63)
Zbog navedenih razloga zaključuje se da, iako postoje određene male razlike, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode u dotičnoj zemlji i izvoze iz nje, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode u Brazilu i prodaju na brazilskom tržištu te keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaju u Uniji dijele ista osnovna fizička obilježja te osnovne krajnje namjene te se, tako, smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(64)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče stabilnost i pravnu sigurnost, te
-
konverzije deviznog tečaja obavljaju se po tržišnim stopama.
(65)
Kako je određeno uvodnom izjavom 12., jedanaest proizvođača izvoznik ili grupacija proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražilo je primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) te je odgovorilo na obrazac za primjenu MET-a u zadanom roku. Jedan je proizvođač izvoznik, međutim, naknadno povukao svoj zahtjev za primjenu MET-a.
(66)
Sud je u predmetu C-249/10 P - Brosman i ostali protiv Vijeća odlučio da se tehnika odabira uzoraka navedena u članku 17. osnovne Uredbe ne može primijeniti za potrebe utvrđivanja zahtjeva za individualni tretman tržišnog gospodarstva prema članku 2. stavku 7. točki (c) iste Uredbe. Sud je utvrdio da prema članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe, proizvođači koji surađuju, a koji nisu u uzorku, imaju pravo na ispitivanje svojih zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva, bez obzira na to treba li se za navedena trgovačka društva izvan uzorka izračunati individualna dampinška marža (3). U skladu s navedenom odlukom odlučeno je da se ispitaju zahtjevi za primjenu MET-a ne samo trojice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika koji su uključeni u uzorak, nego i zahtjeve sedmorice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak. Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevu za MET u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(67)
Stalna je i dosljedna praksa Unije ispitati ispunjava li grupacija povezanih trgovačkih društava kao cjelina uvjete za primjenu MET-a. Stoga, u slučajevima kada je uključeno ovisno ili drugo društvo povezano s podnositeljem zahtjeva u NRK-u, izravno ili neizravno, u proizvodnju ili prodaju dotičnog proizvoda, ispitivanje u vezi primjene MET-a provodi se pojedinačno za svako društvo, kao i za grupaciju u cjelini.
(68)
Prema tome, provjeravali su se zahtjevi za primjenu MET-a desetorice proizvođača izvoznika, koji se sastoje od šesnaest pravnih subjekata.
(69)
Utvrđeno je da ni jedan od desetorice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika ne ispunjavaju kriterije za odobrenje primjene MET-a. Ispitni postupak u vezi primjene MET-a posebno je pokazao da ni jedan proizvođač izvoznik, kao pojedinac ili kao grupacija, nema transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka, koji su nezavisno revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Ispitnim je postupkom također utvrđeno da sedam trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava ne može Komisiji dokazati da ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva. Nadalje, tri od deset trgovačkih društava nisu dokazala da se poslovne odluke donose kao odluke na tržišne signale, bez uplitanja države ta da troškovi odražavaju tržišne vrijednosti.
(70)
Nadalje, tijekom posjeta radi provjere u jednom od gore navedenih trgovačkih društava utvrđeno je da je isto dostavilo obmanjujuće i manjkave podatke u obrascu zahtjeva za primjenu MET-a, posebno u vezi povezanog trgovačkog društva. Njegova cjelokupna suradnja bila je izrazito manjkava te je trgovačko društvo obaviješteno da se može primijeniti članak 18. stavak 1. osnovne Uredbe te je pozvano da dostavi svoje komentare. Zaprimljeni komentari potvrdili su izostanak suradnje, posebno u vezi povezanog trgovačkog društva. Stoga se privremeno odlučuje da se isto više ne smatra proizvođačem izvoznikom koji surađuje te da će se svi privremeni ili konačni nalazi donijeti na temelju činjenica dostupnih prema članku 18. osnovne Uredbe.
(71)
Komisija je službeno objavila rezultate MET-a dotičnim trgovačkim društvima u NRK-u, nadležnim tijelima NRK-a i podnositelju pritužbe. Isti su također imali priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu ako za to postoje posebni razlozi.
(72)
Nekoliko je trgovačkih društava tvrdilo da Komisija nije odgovorila na njihov zahtjev za primjenu MET-a unutar tri mjeseca, kako je određeno člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe. Stoga, ispitni postupak ne bi bio valjan zbog proceduralne pogreške te bi Komisija, u skladu s odlukom u slučaju Brosmann (4), trebala prekinuti ispitni postupak.
(73)
Komisija priznaje da, zbog velikog broja zahtjeva za primjenu MET-a koje treba ispitati i provjeriti na licu mjesta u Kini, u ovom slučaju nije bilo moguće donijeti odluku o zahtjevima za primjenu MET-a u određenom roku. Međutim, podsjeća se da je Opći sud nedavno odlučio da odluka o primjeni MET-a donesena izvan tromjesečnog roka određenog člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe nije sama po sebi dostatan razlog za poništenje uredbe kojom se uvode antidampinške mjere (5). Tvrdnja se stoga odbacuje.
(74)
Štoviše, šest trgovačkih društava osporilo je ocjenu Komisije da nemaju transparentan sustav računovodstvenih podataka, koji su nezavisno revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Komisija je pažljivo ispitala navedene tvrdnje i utvrdila da predočena objašnjenja nisu dovoljno utemeljena da bi odbacila sve nalaze koji su uslijedili nakon provjera na licu mjesta. Točnije, u nekim slučajevima nove dostavljene informacije bile su u suprotnosti s prethodno dostavljenima, dok su u drugim slučajevima trgovačka društva dostavila nove dokaze koji nisu predočeni ili stavljeni na raspolaganje tijekom provjera na licu mjesta.
(75)
Pet trgovačkih društava također je osporilo nalaze Komisije da nisu dokazala da nikakvi značajni poremećaji nisu preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva. Međutim, zaprimljeni komentari nisu takve naravi da bi promijenili nalaze Komisije koji su uslijedili nakon posjeta radi provjere. Točnije, trgovačka društva nisu predočila nikakve dokaze koji bi opovrgnuli izvorne nalaze Komisije da su poremećaji preneseni iz sustava netržišnog gospodarstva u vezi, primjerice, imovine i prava korištenja zemljišta.
(76)
Konačno, dva su trgovačka društva osporila nalaze da nisu dokazala da se poslovne odluke donose kao odluke na tržišne signale, bez uplitanja države ta da troškovi odražavaju tržišne vrijednosti. Točnije, komentari koje je iznijelo jedno trgovačko društvo nisu bili dovoljno utemeljeni da bi odbacili nalaz Komisije da se država uplitala u njegovu politiku zapošljavanja, dok je drugo trgovačko društvo dostavilo nove i proturječne podatke o nabavkama sirovine.
(77)
Iz gore navedenog slijedi da ni jedan od iznesenih argumenata nije bio takav da bi promijenio nalaze u pogledu utvrđivanja MET-a.
(78)
Na temelju gore navedenog, ni jedan od desetorice proizvođača izvoznika ili ni jedna od grupacija proizvođača izvoznika U NRK-u koji su zatražili primjenu MET-a nisu mogli dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe.
2. Individualni tretman (IT)
(79)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 9. stavkom 5. osnovne Uredbe. Ukratko i isključivo radi lakšeg upućivanja, navedeni se kriteriji navode u nastavku:
-
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države,
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
-
upletanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(80)
Trojica proizvođača izvoznika, koji su uključeni u uzorak, i sedmorica proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak i koji su zahtijevali primjenu MET-a, također su zatražili IT ako im primjena MET-a ne bude odobrena. Nadalje, dvojica proizvođača izvoznika u uzorku i četvorica proizvođača izvoznika koji nisu odabrani u uzorak zahtijevali su samo IT. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe, ispitivali su se samo zahtjevi za IT trgovačkih društava u uzorku.
(81)
S obzirom na činjenicu da su svi zahtjevi za primjenu MET-a privremeno odbačeni i da su se temeljili na dostupnim podacima, privremeno je utvrđeno da sva trgovačka društva u uzorku koja su zatražila IT ispunjavaju kriterije za odobravanje IT-a.
3. Individualno ispitivanje (II)
(82)
Sedam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika podnijelo je zahtjeve za individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. osnovne Uredbe.
(83)
U ovoj fazi postupka Komisija nije donijela nikakve odluke u vezi zahtjeva za individualno ispitivanje, koje će pravovremeno donijeti.
4. Uobičajena vrijednost
4.1. Izbor analogne zemlje
(84)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a treba utvrditi na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(85)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Rusku Federaciju kao primjerenu analognu zemlju za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da iznesu komentare.
(86)
Komisija je zaprimila brojne podneske u kojima se navodi da Rusija nije primjerena analogna zemlja. Točnije, dostavljeni podaci upućivali su na to da je u Rusiji razvijeno tržište vrhunskog porculana koje je specijalizirano za ukrasni porculan sa skupim materijalima, dok je domaća proizvodnja dotičnog proizvoda razmjerno mala u usporedbi s domaćom potrošnjom. Nadalje, rusko je tržište zaštićeno netarifnim preprekama, odnosno sustavom certificiranja GHOST. Stoga se smatralo da Rusija nije primjerena analogna zemlja.
(78)
Prema tome, Komisija je ispitivala mogu li druge zemlje biti smisleni izbor analogne zemlje te je poslala dopise poznatim proizvođačima u nekoliko zemalja, uključujući Tajland, Indiju, Maleziju, Tursku, Brazil, Ukrajinu, Indoneziju, Egipat, Kolumbiju, Južnu Koreju, Bangladeš i Argentinu, nakon čega su proizvođači iz Indije, Turske, Brazila i Rusije potvrdili svoju spremnost da surađuju s Komisijom. Međutim, samo su trojica proizvođača iz Brazila, Tajlanda i Rusije dostavila odgovor na upitnik. Ispitnim je postupkom utvrđeno da Brazil ima konkurentno domaće tržište keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda s brojnim proizvođačima i relativno niskom carinom. Nadalje, podaci koje je dostavio brazilski proizvođač koji surađuje analizirani su i utvrđeno je da su pouzdani i da se na njima može temeljiti uobičajena vrijednost.
(88)
U vezi gore navedenog i uzimajući u obzir sve podatke dostupne u ovoj fazi postupka, Brazil je privremeno odabran kao primjerena i smislena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe.
4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(89)
U vezi činjenice da su odbačeni svi zahtjevi za primjenu MET-a, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe.
(90)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda u Brazilu nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda brazilskog proizvođača koji surađuje reprezentativna na brazilskom domaćem tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak.
(91)
Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Domaći poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili viša od troška proizvodnje. Trošak proizvodnje brazilskog proizvođača tijekom RIP-a tako je utvrđen.
(92)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(93)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(94)
Za vrste proizvoda koje nisu bile profitabilne uobičajena vrijednost izračunana je uz pomoć troška proizvodnje brazilskog proizvođača kojem su dodani troškovi POA i dobit od vrsta proizvoda brazilskog proizvođača koje jesu profitabilne.
5. Izvozne cijene za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT
(95)
S obzirom na to da su svi proizvođači izvoznici koji surađuju, a kojima je odobren IT, izvozili u Uniju izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne cijene temeljile su se na cijenama koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
6. Usporedba
(96)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama analognog proizvođača ili izračunanom uobičajenom vrijednošću, prema potrebi.
(97)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Prilagodbe su izvršene, prema potrebi, u vezi s razinom trgovine, razlika u fizičkim obilježjima i ostalih čimbenika koji utječu na usporedivost cijena, prije svega „branding”.
(98)
Najprije se ispitivalo je li prilagodba razine trgovine utemeljena prema članku 2. stavku 10. točki (d) osnovne Uredbe. U vezi s tim utvrđeno je da je kineski izvoz većinom ostvaren na veleprodajnoj razini, dok se prodaja u analognoj zemlji vršila i na maloprodajnoj razini. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno na oba tržišta različiti distribucijski lanci utječu na razinu cijene, a time i na primjerenu usporedivost cijena između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Nadalje, ispitni je postupak također pokazao da je većina kineske izvozne prodaje ostvarena u velikim količinama, dok je većina domaće prodaje u analognoj zemlji ostvarena u manjim količinama, zbog čega su se razlikovale cijene na istoj razini trgovine na dvama odgovarajućim tržištima. Prema tome, kako bi se primjereno usporedile izvozna cijena i uobičajena vrijednost, uobičajena je vrijednost prilagođena na temelju razlika u cijeni na istoj razini trgovine u analognoj zemlji i, prema potrebi, razlika u cijeni koje su utvrđene u vezi prodanih količina na pojedinačnoj razini trgovine.
(99)
Kao drugo, ispitivalo se je li prilagodba za razlike u fizičkim svojstvima utemeljena prema članku 2. stavku 10. točki (a). U vezi s tim ispitnim je postupkom utvrđeno da kineski proizvođači izvoznici razvrstavaju svoje proizvode u do pet različitih kategorija od A do E uz značajne razlike u cijeni. Velika većina izvoza u Uniju, međutim, čine proizvodi iz kategorija A, B i C te njihove kombinacije. Navedeno razvrstavanje, međutim, nije opće primjenjivo niti utemeljeno ni na jednoj općenitoj normi industrije, nego je specifično za pojedino trgovačko društvo te omogućava razlikovanje cijena. S druge strane, proizvođač iz analogne zemlje na domaćem brazilskom tržištu prodaje proizvode koji su istovjetni proizvodima iz kategorije A, zbog čega je utvrđen utjecaj na usporedivost cijena. Prema tome, izvozna cijena prilagođena je naviše prema kineskoj kategoriji A kako bi bila usporediva s proizvodom koji prodaje analogni proizvođač na brazilskom tržištu.
(100)
Kao treće, ispitnim je postupkom utvrđeno da brazilski proizvođač na brazilskom tržištu prodaje isključivo brandirane proizvode, dok kineski proizvođači izvoznici ne prodaju brandirane proizvode, nego, takozvane proizvode „privatnih marki” ili generičke keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Potrošači obično doživljavaju brandirane proizvode kao proizvode koji odaju prestiž, provjerenu kvalitetu i dizajn, što znači i više tržišne cijene, dok se generički proizvodi, odnosno proizvodi privatnih marki, iako imaju ista fizička i tehnička svojstva, obično prodaju po znatno nižim cijenama. Dok se dodana vrijednost brandiranih proizvoda općenito ne može precizno kvantificirati jer ovisi o mnogo različitih čimbenika poput percepcije potrošača, prepoznatljivosti branda i drugih čimbenika koji se ne mogu kvantificirati, brazilski proizvođač u ovom je slučaju potvrdio da se njegovi keramički brandirani proizvodi na brazilskom tržištu mogu prodavati po značajno višim cijenama od ostalih nebrandiranih (generičkih) proizvoda. Prema tome, izvršena je daljnja prilagodba uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 10. točki (k) osnovne Uredbe.
(101)
Izvršene su daljnje prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija u svim slučajevima kada je utvrđeno da su opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
7. Dampinške marže
(102)
Prema članku 2. stavku 11. i članku 2. stavku 12. osnovne Uredbe, dampinške marže za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju, kako je prilagođeno za ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu pojedinačnog trgovačkog društva, kako je prilagođeno, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(103)
Ponderirani prosjek dampinških marži proizvođača izvoznika u uzorku izračunan je za proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji nisu obuhvaćeni uzorkom. Na toj osnovi, privremena dampinška marža za proizvođače izvoznike koji nisu u uzorku, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 26,6 %.
(104)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike u NRK-u koji ne surađuju i koji su nepoznati, razina suradnje prvo je utvrđena usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućom Eurostatovom statistikom.
(105)
U ovom se ispitnom postupku razina suradnje NRK-a smatrala visokom za fragmentiranu industriju jer proizvođači izvoznici koji su se javili predstavljaju 60 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju. Stoga je marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike utvrđena uz pomoć ponderiranog prosjeka najviših dampinških marža utvrđenih za reprezentativne vrste proizvoda i obujam proizvođača izvoznika u uzorku. Na temelju toga, razina dampinga na području cijele zemlje privremeno je utvrđena na 58,8 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(106)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Proizvođači izvoznici koji surađuju, a koji nisu u uzorku
26,6 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
58,8 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(107)
Svi dostupni podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke navedene u pritužbi i naknadnim podnescima u vezi proizvođača koji se nisu javili u ovom ispitnom postupku, iskorišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Ukupna proizvodnja Unije istovjetnog proizvoda procijenjena je ekstrapoliranjem podataka koje su predočila europska i nacionalna udruženja, koji su uspoređeni s podacima koje su dostavili pojedinačni proizvođači te, također, s istraživačkim i statističkim izvorima.
(108)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je više od 200 proizvođača iz Unije. Na temelju navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 240 200 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”. Industrija Unije podijeljena je u dva segmenta: mali i srednji poduzetnici i veća trgovačka društva. MSP-i činili su 42 % ukupne proizvodnje Unije u navedenom razdoblju. Doista, proizvodnja Unije vrlo je fragmentirana, iako je koncentrirana u Češkoj Republici, Francuskoj Republici (Francuskoj), Njemačkoj, Italiji, Republici Poljskoj (Poljskoj), Portugalskoj Republici (Portugalu), Rumunjskoj, Kraljevini Španjolskoj (Španjolskoj) i Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske (Ujedinjenoj Kraljevini).
2. Potrošnja Unije
(109)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju uvozne statistike Eurostata za proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom i podnesaka o prodaji industrije Unije na tržištu Unije.
(110)
Na temelju toga, potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Obujam (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeks (2008. = 100)
100
83
91
88
(111)
Potrošnja keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji ukupno se smanjila tijekom razmatranog razdoblja za 12 %. Glavni se pad za 17 % dogodio između 2008. i 2009.
(112)
Navedeno ukupno smanjenje potrošnje tijekom razmatranog razdoblja treba promatrati zajedno s oporavkom od gospodarske krize 2009. godine. Tržište keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ima dobre izglede (6).
3. Uvoz iz dotične zemlje
3.1. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotične zemlje
(113)
Na temelju Eurostatovih podataka, obujam, tržišni udjel i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda kretali su se kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza (u tonama)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeks (2008. = 100)
100
84
96
91
Tržišni udjel
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeks (2008. = 100)
100
103
116
118
(114)
Obujam ukupnog uvoza iz Kine smanjio se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je oko 485 814 tona tijekom RIP-a. Međutim, treba napomenuti da se uvoz iz Kine u postotku smanjio manje od ukupne potrošnje EU-a. Doista, kad se analizira iz perspektive cijelog razmatranog razdoblja, tržišni udjel kineskog uvoza povećao se sa 64,8 % u 2008. na 66,9 % u RIP-u.
(115)
Uvozna cijena povećala se za 17,7 % tijekom razmatranog razdoblja, s 1 274 EUR/tona na 1 499 EUR/tona. To je prosječna uvozna cijena po toni cjelokupnog uvoza dotičnog proizvoda te bi, stoga, promjene ponude proizvoda mogle utjecati na kretanje.
3.2. Sniženje cijena
(116)
Za potrebe sniženja cijena uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku za nepovezane kupce na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, odnosno bez uključivanja troškova vozarine u Uniju i nakon odbijanja popusta i rabata i odgovarajuće ponderirane prosječne cijene izvoznika koji surađuju iz NRK-a za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, odnosno bez popusta i rabata te prema potrebi prilagođene cijeni CIF na granici Unije te postojećim carinama, troškovima carinjenja i troškovima nakon uvoza. Cijene proizvoda niže klase prilagođene su cijenama proizvoda klase A jer su proizvodi niže klase, sa stajališta potrošača, konkurirali proizvodima klase A, kako se zaključuje u uvodnoj izjavi 61. Cijene industrije Unije također su prilagođene za razlike u razini trgovine te kako bi se ublažio element cijene povezan s brandiranjem, ako je bilo moguće.
(117)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični dampinški proizvod podrijetlom iz NRK-a koji se prodavao u Uniji snizio prodajne cijene industrije Unije, izražene kao postotak potonjih, za 26,3 % na 47,6 %.
4. Stanje industrije Unije
4.1. Općenito
(118)
Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(119)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, zaposlenost, produktivnost i visina dampinških marža) ocjenjivali su se na razini cijele industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, koji su se usporedili s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije i s dostupnom službenom statistikom.
(120)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, plaće i trošak proizvodnje) izvršena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ocjena se temeljila na njihovim podacima koji su valjano provjereni.
(121)
Za neke mikroekonomske pokazatelje (prodajne cijene, profitabilnost, povrat ulaganja i trošak proizvodnje) rezultati trgovačkih društava u uzroku u određenom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem posebnog pondera u smislu obujma proizvodnje svakog segmenta u cjelokupnom sektoru keramičkih stolnih proizvoda - 42 % za MSP-ove, 58 % za ne-MSP-ove). Tako se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne remete analizu štete nego da se stanje manjih trgovačkih društava, koja zajedno čine veliki udjel proizvodnje Unije, primjereno odražava gdje je to moguće.
4.2. Makroekonomski pokazatelji
4.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(122)
Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se kako se navodi u nastavku.
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeks (2008. = 100)
100
82
84
85
Proizvodni kapacitet (u tonama)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeks (2008. = 100)
100
97
88
87
Iskorištenost kapaciteta
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeks (2008. = 100)
100
84
95
98
(123)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Općenito promatrajući, smanjenje je više izraženo od pada potrošnje Unije tijekom istog razdoblja. Proizvodnja nije rasla na isti način kao potrošnja u 2010.
(124)
Proizvodnji kapacitet industrije Unije smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč tome, stopa iskorištenosti kapaciteta industrije dalje se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja, ukupno za 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
(125)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima padala je po višoj stopi (8 % više) od smanjenja potrošnje. Naglašava se da je između 2009. i 2010. obujam prodaje nastavio padati, dok se potrošnja Unije povećala za 8 %.
Tablica 4.
Obujam (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja u Uniji
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeks (2008. = 100)
100
82
80
80
(126)
Tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 9 %, ili za 2,1 postotna boda, tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RIP
Tržišni udjel u Uniji
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeks (2008. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(127)
Zaposlenost se smanjila tijekom razmatranog razdoblja za 21 %. Kretanje slijedi isti uzorak kao pad obujma prodaje na tržištu Unije nepovezanim kupcima.
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeks (2008. = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku po godini, povećala se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. To je djelomično posljedica napora industrije Unije da odgovori na pritisak koji je vršio dampinški uvoz iz Kine.
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeks (2008. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Visina dampinške marže
(129)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
4.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.3.1. Zalihe
(130)
Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se u apsolutnim iznosima za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni je postupak otkrio da navedeno nije presudni pokazatelj za ovu vrstu industrije koja posluje na temelju narudžba.
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RIP
Zalihe (u tonama)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeks (2008. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodajne cijene
(131)
Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije smanjile su se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce (EUR/tona)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeks (2008. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i plaće
(132)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja (ROI), sposobnost prikupljanja kapitala, ulaganja i plaće industrije Unije razvijali su se kako slijedi:
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RIP
Neto dobit od prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prometa)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Novčani tok (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeks (2008. = 100)
100
59
88
114
Neto ulaganja (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeks (2008. = 100)
100
69
79
71
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeks (2008. = 100)
100
77
- 267
29
Godišnji trošak rada po zaposleniku
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeks (2008. = 100)
100
100
106
102
(133)
Profitabilnost industrije Unije pala je za 0,7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Profitabilnost je bila najniža u 2010. kada je pad iznosio 4,1 postotni bod između 2008. i 2010.
(134)
Treba naglasiti da je industrija Unije već bila u osjetljivom stanju na početku razmatranog razdoblja zbog velikog obujma uvoza po niskim cijenama iz Kine na tržište Unije, koji se značajno povećao u razdoblju između 2002. i 2004. i dosegnuo vrlo značajan tržišni udjel nakon uklanjanja uvoznik kvota za navedeni uvoz od 2005. To je uzrokovalo veliko restrukturiranje sektora koje je početkom razmatranog razdoblja bilo u završnoj fazi.
(135)
Stoga se, u pogledu navedenog razvoja koji je prethodio razmatranom razdoblju, dobit ostvarena na početku razmatranog razdoblja ne može smatrati uobičajenom dobiti. U izostanku podnesaka u vezi s tim, smatra se da uobičajena razina dobiti za drugi važan proizvod u širokoj upotrebi koji podliježe antidampinškom ispitnom postupku, kožnu obuću, može poslužiti kao valjana referentna vrijednost. Ta razina dobiti iznosi 6 % (7). Zato je jasno da industrija Unije u razmatranom razdoblju ukupno nikako nije mogla dosegnuti razinu dobiti koja se može smatrati prihvatljivom za ovaj proizvod.
(136)
Ukupno gledajući, novčani tok industrije Unije značajno se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to treba pripisati nekim većim i poznatijim trgovačkim društvima, a ne MSP-ovima. Razina neto ulaganja pala je za 33 %. Međutim, treba napomenuti da je do kraja razmatranog razdoblja razina ulaganja u MSP-ove gotovo nestala. Samo dva trgovačka društva, koja nisu MSP-ovi, mogla su si priuštiti značajna ulaganja tijekom razmatranog razdoblja. Pad povrata ulaganja bio je veći od smanjenja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(137)
Između 2008. i RIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 2 %. Porast troška rada znatno je niži od kretanja ukupnog troška rada u Uniji tijekom razmatranog razdoblja, što ukazuje na to da je industrija Unije uložila napore kako bi zadržala plaće radnika na što je moguće nižoj razini.
4.3.4. Trošak proizvodnje
(138)
Tijekom razmatranog razdoblja, trošak proizvodnje smanjio se za 10 %.
Tablica 11.
2008.
2009.
2010.
RIP
Trošak proizvodnje (EUR/tona)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeks (2008. = 100)
100
100
98
90
5. Zaključak o šteti
(139)
Ispitni je postupak pokazao da su se pokazatelji štete poput obujma proizvodnje, kapaciteta, prodaje nepovezanim kupcima i zaposlenosti pogoršali tijekom razmatranog razdoblja.
(140)
Nadalje, pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije poput profitabilnosti, ulaganja i povrata ulaganja negativno su se razvijali tijekom razmatranog razdoblja.
(141)
Ukupno gledajući, ne samo da profitabilnost nikad nije dosegla zadovoljavajuću razinu profitabilnosti, nego se i pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Stalan pad prodajnih cijena industrije Unije značio je da u jednom trenutku industrija nije mogla ostvariti gotovo nikakvu dobit.
(142)
Iako je produktivnost industrije Unije porasla tijekom razmatranog razdoblja, glavni su razlog za to njezini značajni napori da bude konkurentna sveprisutnom kineskom dampinškom uvozu.
(143)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(144)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i člankom 3. stavkom 7. osnovne Uredbe, ispitivalo se je li dampinški uvoz iz Kine prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(145)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da se potrošnja Unije smanjila za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. U isto vrijeme sa smanjenjem obujma dampinškog uvoza iz Kine za približno 9 %, njegov se tržišni udjel povećao. Štoviše, obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 20 %, a tržišni je udjel pao s 23 % u 2008. na 20,9 % u RIP-u.
(146)
U razdoblju od 2009. do kraja RIP-a, potrošnja Unije porasla je, dok je tržišni udjel industrije Unije pao, za razliku od porasta dampinškog uvoza iz Kine, čiji se tržišni udjel značajno povećao u navedenom razdoblju.
(147)
Cijene dampinškog uvoza iz Kine povećale su se tijekom razmatranog razdoblja. Čak i da se u razmatranom razdoblju prosječna cijena uvoza iz Kine povećala za 18 %, navedene su cijene stalno bile znatno niže od prodajnih cijena industrije Unije i posebno tijekom RIP-a, vršeći tako pritisak na cijene na tržištu Unije. Zato se sniženje prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije i njezina profitabilnost mogu pripisati padu cijena koji je na tržištu Unije prouzročio dampinški uvoz iz Kine. Pad troška proizvodnje i razine zaposlenosti industrije Unije ukazuju na napore industrije da odgovor ina takav uvoz.
(148)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da su prisutnost kineskog uvoza i porast tržišnog udjela dampinškog uvoza iz Kine po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imali odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se posebno odražava u njezinom lošem financijskom stanju i pogoršanju većine čimbenika štete.
3. Učinak ostalih čimbenika
(149)
Ostali čimbenici koji su se ispitivali u kontekstu uzročnosti jesu: razvoj potražnje na tržištu Unije i njegova segmentacija, realizacija izvoza industrije Unije, uvoz iz ostalih zemalja proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije, razlike u načinima proizvodnje i tržište rabljenih proizvoda. Ostali su čimbenici također analizirani.
3.1. Uvoz iz trećih zemalja osim dotične zemlje
(150)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 12.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (u tonama)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeks (2008. = 100)
100
81
81
88
Tržišni udjel
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeks (2008. = 100)
100
99
109
106
Obujam uvoza iz Turske (u tonama)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeks (2008. = 100)
100
90
89
110
Tržišni udjel
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeks (2008. = 100)
100
99
107
102
(151)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je njegov tržišni udjel ostao razmjerno stabilan.
(152)
Treba napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 68 % tijekom RIP-a).
(153)
CCCLA je ustanovio da bi, ako bi se uvoz iz Turske povećao za 8 % između 2010. i 2011., uvozne cijene iz Turske navodno bile samo oko 20 % više od uvoznih cijena iz Kine.
(154)
U vezi s tom tvrdnjom napominje se da se prilikom usporedbe stanja na početku i na kraju razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Turske povećao za 10 %, odnosno 1,1 postotni bod, ali i da su njegove prosječne cijene i dalje bile znatno više (od 37 % do 60 %) od kineskih uvoznih cijena. Štoviše, isti nikad nije imao tržišni udjel veći od 5,6 %. Stoga je teško zaključiti da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica turskog uvoza.
(155)
Zbog gore navedenih razloga zaključuje se da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije materijalno utjecao na stanje industrije Unije.
3.2. Tržišni segmenti
(156)
Udruženje uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj i neki njegovi članovi tvrdili su da bi tržište keramičkih proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom trebalo, na temelju cijena za krajnje kupce, kvalitete proizvoda i prodajnih kanala, podijeliti u barem tri segmenta kako slijedi: viši cjenovni razred (visoka kvaliteta, visoke cijene), srednji/niži cjenovni razred (srednja/niža kvaliteta, srednje/niže cijene) i posebni proizvodi (poput ukrasnih predmeta, suvenira, lonaca i hotelskog porculana). Navodno, većina proizvodnje Unije prodavala bi se na tržištima proizvoda višeg cjenovnog razreda i/ili tržištu posebnih proizvoda, dok kineski uvoz pretežno zadovoljava tržište proizvoda nižeg cjenovnog razreda. Industrija Unije usmjerila bi se većinom na prodaju u buticima, a ne na prodajna mjesta gdje kupuju prosječni potrošači. Kineski uvoz tako ne bi bio izravno konkurentan proizvodnji Unije.
(157)
Međutim, ispitni postupak nije potvrdio gornje navode. Prvo se napominje da istovjetni proizvod ne obuhvaća određene predmete na koje upućuju navedene stranke poput isključivo ukrasnih predmeta (vidjeti uvodne izjave 51. i 52.). Kao drugo, ispitni je postupak pokazao da trenutačno proizvodnja Unije pokriva sva tržišta, kao i kineski uvoz. Zapravo, značajan dio kineskog uvoza odnosio bi se na takozvani segment proizvoda višeg cjenovnog razreda ili segment posebnih proizvoda. Jedan je britanski uvoznik tvrdio da uvozi proizvode više cjenovne kategorije iz Kine, dok je grupacija trgovačkih društava iz EU-a s proizvodnim interesom u Kini također upućivala na vrlo visoke cijene koje naplaćuje na tržištu Unije za svoje proizvode od kremene gline podrijetlom iz Kine.
(158)
Konačno, upućuje se na gornji odjeljak B.1.2. u kojem se zaključuje da sve vrste dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda smatraju jednim proizvodom. Zato se analiza treba izvršiti na razini dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda. Stoga se ne može odobriti ni jedan zahtjev u vezi s određenim segmentima.
3.3. Potrošnja i potražnja
(159)
Europsko udruženje uvoznika i trgovaca na malo i CCCLA istaknuli su smanjenje potražnje u Uniji. Jedan je uvoznik koji nije u uzorku tvrdio da je potražnja za porculanom, posebno sporednih i pomoćnih vrsta i u privatnom sektoru, naglo pala te da je preostala potražnja iznimno raznolika. Isto tako, nekoliko je stranaka tvrdilo da potrošači danas, zbog promjenjivih modnih trendova, traže cjenovno dostupne keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Po mišljenju trgovca na veliko, tržište proizvoda višeg cjenovnog razreda smanjuje se i nastavit će se smanjivati u narednim godinama.
(160)
Prema gore navedenom europskom udruženju uvoznika i trgovaca na malo, smanjenje potražnje objasnilo bi pad prodaje i proizvodnje proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(161)
CCCLA tvrdio je da je pritužba pokazala značajnu fluktuaciju razine potrošnje unutar Unije tijekom razmatranog razdoblja, sukladno općim makroekonomskim uvjetima. Prema CCCLA-u, tijekom razmatranog razdoblja čimbenici štete razvijali su se usporedno s fluktuacijama u potražnji u Uniji i na ostalim tržištima, a prodaja proizvođača iz Unije i kineski uvoz slijedili su promjene u potražnji.
(162)
Udruženje uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj i neki njegovi članovi tvrdili su da kineski podaci o uvozu nakon proširenja Unije u 2004. i uklanjanja uvoznih kvota za ovaj proizvod od 1. siječnja 2005. ukazuju na veliku potražnju za jeftinim stolnim proizvodima na tržištu Unije između 2002. i 2005., nakon čega je uslijedio pad između 2005. i 2010. Navodno, proizvođači iz Unije nisu željeli i/ili mogli zadovoljiti takvu potražnju.
(163)
Što se tiče navedenih tvrdnji, kao prvo, upućuje se na gornji odjeljak B.1.2. u kojem se zaključuje da sve vrste dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda smatraju jednim proizvodom. Sve tvrdnje u vezi nekih vrsta proizvoda zato nisu relevantne te analizu treba provesti na razini dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda.
(164)
Kao drugo, tvrdnja da su se čimbenici štete razvijali usporedno s fluktuacijama u potražnji na drugim izvoznim tržištima u suprotnosti je s činjenicom da se realizacija izvoza proizvođača iz Unije u uzorku pozitivno razvijala tijekom razmatranog razdoblja.
(165)
Kao treće, kako je zaključeno u gornjem odjeljku D.2, potrošnja se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Nije bilo dokaza koji bi potvrdili da proizvođači iz Unije nisu željeli i/ili mogli zadovoljiti veliku potražnju za jeftinijim stolnim proizvodima u Uniji. Suprotno tome, ispitnim je postupkom utvrđeno da su tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz Unije zadovoljavali potražnju različitih vrsta, uključujući jeftinije stolne proizvode. Čak i da je bilo fluktuacija u razini potrošnje unutar Unije tijekom razmatranog razdoblja koje su mogle doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije u nekoj fazi, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njihov učinak takav da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
(166)
Stoga su zahtjevi odbačeni.
3.4. Izvoz industrije Unije
(167)
Prema podacima Eurostata (obujam izvoza) i proizvođača iz Unije u uzorku (prosječna izvozna cijena), izvoz industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:
Tablica 13.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam izvoza (u tonama)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeks (2008. = 100)
100
81
91
97
Prosječna izvozna cijena (EUR/tona)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeks (2008. = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA je u pritužbi naveo da se izvoz proizvođača iz Unije značajno povećao između 2009. i 2011. Navedena je stranka tvrdila da su se čimbenici štete negativno razvijali smanjenjem realizacije izvoza proizvođača iz Unije. Zato bi štetu mogao uzrokovati nepovoljan razvoj izvozne prodaje industrije EU-a.
(169)
U ovom kontekstu, prvo treba napomenuti da je analiza štete usredotočena na stanje industrije Unije na tržištu Unije. Stoga promjene u realizaciji izvoza, ako postoje, nemaju nikakav učinak na većinu gore analiziranih pokazatelja, poput obujma prodaje, tržišnog udjela i cijena. Kao drugo, izvoz industrije Unije može se tumačiti kao način nadomještanja smanjene prodaje na tržištu Unije, odnosno tamo gdje je nastala šteta. Kao treće, kako je navedeno u gornjoj tablici, ukupni izvoz iz Unije smanjio se za 3 %. Konačno, izvozne cijene prodaje proizvođača u uzorku koji surađuju u razmatranom su razdoblju ostale stabilne.
(170)
Zahtjev je zato odbačen te se zaključuje da realizacija izvoza industrije Unije nije uzrokovala materijalnu štetu.
3.5. Uklanjanje uvoznih kvota
(171)
Do 1. siječnja 2005., u tadašnjim državama članicama Unije proizvodi podrijetlom iz Kine i razvrstane prema oznakama KN iz uvodne izjave 56. podlijegali su količinskim kvotama koje su u 2000. iznosile ukupno 84 473 tone i koje su se postupno povećavale na 147 744 tone u 2004.Dostupni statistički podaci navode da je u 2004. uvoz dotičnog proizvoda 27 zemalja koje su danas države članice iznosio 173 809 tona. Godinu dana kasnije, nakon ukidanja kvota, navedeni se uvoz povećao na 530 294 tone. Od tada kineski uvoz nikada nije bio manji od 449 000 tona godišnje.
(172)
Što se tiče utjecaja uvoznih kvota na štetu u razmatranom razdoblju, prvo treba napomenuti da, s obzirom na to da su se kvote postupno smanjivale te da su ukinute 3 godine prije početka razmatranog razdoblja i 6 godina prije početka RIP-a, od 2002. došlo je do znatnog restrukturiranja tržišta Unije kako bi se uzele u obzir navedene izmijenjene tržišne okolnosti. To potvrđuju podaci koje je naveo podnositelj pritužbe u vezi prestanka poslovanja i nesolventnosti europskih proizvođača keramičkih stolnih proizvoda. Kao posljedica toga, industrija Unije do početka razmatranog razdoblja pretvorila se u manji i uslužni sektor.
(173)
Zato se može tvrditi da su učinci prestanka uvoznih kvota za dotični proizvod u 2005. mogli negativno utjecati na stanje industrije Unije prije početka razmatranog razdoblja. Ali čak i da jesu, dampinški uvoz uzrokovao je štetu u RIP-u. Stoga, uklanjanje uvoznih kvota od 2005. ne prekida uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije tijekom razmatranog razdoblja i RIP-a.
3.6. Narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije
(174)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da štetu uzrokuje narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije te se također tvrdilo da je ovaj antidampinški postupak pokrenut kako bi se nadoknadili gubici od kazni za nezakonite kartele. CCCLA tvrdio je da praksa namještanja na tržištu Unije može narušiti pouzdanost podataka o šteti (odnosno prodajnim cijenama, obujmu prodaje, tržišnom udjelu i dobiti) u pritužbi i istih koji su prikupljeni u tijeku ispitnog postupka s obzirom na to da ne predstavljaju stanje koje odražava uobičajeno djelovanje tržišta.
(175)
S jedne strane, napominje se da je Komisija u 2010. kaznila sedamnaest poduzeća koja se bave kupaonskom opremom zbog sudjelovanja u kartelu za određivanje cijena između 1992. i 2004. koji je obuhvatio šest država članica: Njemačku, Austriju, Italiju, Francusku, Kraljevinu Belgiju (Belgiju) i Kraljevinu Nizozemsku (Nizozemsku) (8). Navedena praksa odvijala se prije razmatranog razdoblja te je obuhvaćala i ostale proizvode. Nadalje, jedino poduzeće koje je također djelovalo u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda tijekom razmatranog razdoblja podnijelo je tužbu za poništenje navedene kazne Općem sudu Europske unije. Ishod tužbe još uvijek se očekuje. S druge strane, njemačka tijela pokrenula su u veljači 2011. ispitni postupka u vezi kartela nekih njemačkih proizvođača stolnih proizvoda. Njemačka tijela još uvijek nisu objavila ishod navedenog ispitnog postupka pa se u ovom trenutku ne mogu donijeti nikakvi zaključci. Štoviše, navedeni ispitni postupak odnosi se samo na jednu državu članicu, dok je industrija Unije prilično raširena. Tvrdnje su stoga odbačene.
(176)
Što se tiče upućivanja nekih stranaka na činjenicu da su neki proizvođači u Uniji promijenili svoju djelatnost te da su postali i trgovci proizvodima podrijetlom iz Kine, to je poslovna mogućnost koju se ne može okarakterizirati kao narušavanje tržišnog natjecanja.
3.7. Načini proizvodnje
(177)
Neke su stranke tvrdile da odabir načina proizvodnje proizvođača iz Unije jasno doprinosi šteti prouzročenoj industriji Unije. Navedene stranke ističu da su načini proizvodnje u Uniji daleko manje učinkoviti od kineskih - načini proizvodnje u Uniji u potpunosti su automatizirani, što uključuje visoke troškove ponovnog pokretanja kod malih serija, skupu izradu kalupa, skuplje sirovine te više troškove energije zbog postupka dvojnoj pečenja. Nadalje, za razliku od proizvođača iz Unije, kineski proizvođači rade na temelju narudžba, imaju manje troškove skladištenja te cjelokupnu svoju proizvodnju prodaju u serijama bez razvrstavanja te uz cjenovne popuste. Također, trošak preslikavanja uzoraka na glazuru prije pečenja u Uniji bio bi gotovo dvostruko veći. S druge strane, određene su stranke istaknule učinkovitost načina proizvodnje u Uniji, primjerice, prilikom većih serija.
(178)
Ispitnim je postupkom utvrđeno postojanje odgovarajućeg prijenosa tehnologije diljem svijeta. Ispitnim postupkom nije se mogla utvrditi povezanost između određenog načina proizvodnje i uspješnog poslovanja. Također se nije moglo dokazati da je odabir određenog načina proizvodnje dovoljno značajan da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete prouzročene industriji Unije.
3.8 Tržišta rabljenih proizvoda
(179)
Prema tvrdnjama uvoznika izvan uzorka, kućanstva su se u posljednjem desetljeću smanjila, zbog čega proizvode koje više ne trebaju prodaju na tržnicama rabljene robe, internetskim dražbama ili na drugim tržištima rabljenih proizvoda. Za navedenu stranku rabljeni stolni i kuhinjski proizvodi čine značajan dio trenutačne potražnje te izravno konkuriraju novim stolnim i kuhinjskim proizvodima. Uvoznik izvan uzorka dostavio je dokaze o vrijednostima koje nekoliko linija proizvoda poznatih njemačkih proizvođača porculana dostižu u internetskim dražbama.
(180)
Međutim, nije bilo utemeljene osnove za ekstrapolaciju obujma i cijena, koji se temelje na stanju u Njemačkoj, vrlo specifičnih zbirka triju njemačkih trgovačkih društava, na ostale države Unije ili vrste proizvoda. Stoga nije bilo moguće količinski odrediti navedenog tržišta, a ispitnim postupkom nije se moglo utvrditi da je prodaja rabljenih proizvoda dovoljno značajna da bi prekinula uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete prouzročene industriji Unije.
3.9. Gospodarska kriza
(181)
Prema CCCLA-u, navodnu štetu uzrokovao je učinak financijske krize, gospodarske recesije i državne dužničke krize na proračune potrošača. S obzirom na to da su podnositelji pritužbe, navodno, profitabilni na operativnoj razini, CCCLA smatra da su navedeni gubici posljedica financijskih spekulacija (poput gubitka od kapitala ili državnih obveznica) i ne-operativnih troškova povezanih s financijskom krizom.
(182)
Smanjenje potrošnje u dijelovima razmatranog razdoblja može se objasniti gospodarskom krizom. Međutim, treba napomenuti da je u stanju smanjene potrošnje u razmatranom razdoblju i u stanju povećane potrošnje u razdoblju između 2009. i RIP-a, realizacija dampinškog uvoza po niskim cijenama suprotna realizaciji industrije Unije.
(183)
Ispitni je postupak jasno pokazao da je dampinški uvoz iz Kine pojačao učinak gospodarskog pada. Čak i tijekom općeg gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se mogla oporaviti i ponovno ostvariti značajniji obujam prodaje te je izgubila značajan tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja, dok je kineski dampinški uvoz zauzeo veći tržišni udjel.
(184)
Stoga, iako je gospodarska kriza mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njezin učinak takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je navedena industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
3.10. Ostali čimbenici
(185)
Jedno je udruženje istaknulo ostale čimbenike koji bi, po njegovom mišljenju, prekinuli uzročno-posljedičnu vezu. Ta je stranka upućivala na konkurenciju unutar Unije (na temelju toga da se cijene unutar Unije znatno razlikuju) te na sve strože sigurnosne i zdravstvene zahtjeve u Uniji, čime se povećavaju troškovi proizvodnje. Ostali navedeni čimbenici uključuju krivotvorenje nekih kineskih proizvođača i postojanje netarifnih prepreka na brojnim tržištima izvan EU-a, što onemogućuje izvoz proizvođača iz Unije.
(186)
Što se tiče tvrdnji o konkurenciji unutar Unije, ispitni postupak nije pokazao nikakvu vezu između štete, zemljopisnog položaja proizvođača iz Unije i cijena u određenoj državi članici. Što se tiče sigurnosnih i zdravstvenih zahtjeva Unije, napominje se da se isti primjenjuju na proizvode proizvedene u Uniji i uvezene, čime utječu na cijene svih subjekata. S obzirom na to da nisu dostavljeni podaci koji bi potkrijepili tvrdnju o krivotvorenju, nisu se mogli analizirati učinci navedene tvrdnje. Tvrdnja o postojanju netarifnih prepreka u brojnim tržištima izvan EU-a ne može se dokazati: takve prepreke mogle bi spriječiti proizvođače iz Unije da iskoriste svoj izvozni potencijal, međutim, one nemaju utjecaja na smanjenje prodaje na tržištu Unije, odnosno tamo gdje je nastala šteta.
(187)
CCCLA istaknuo je ostale čimbenike, odnosno nedostatak kvalificirane radne snage na tržištu Unije i samoprouzročenu štetu, na temelju toga što neki proizvođači iz Unije uvoze dotični proizvod. Međutim, na temelju dostupnih podataka zaključuje se da je ukupno gledajući cijela industrija Unije bila u lošem stanju i činjenica da su se raširili brojni poslovni modeli nije uzrokovala nikakvu štetu industriju Unije te je, umjesto toga, treba tumačiti kao način nadoknađivanja smanjene prodaje na tržištu Unije. Što se tiče manjka kvalificirane radne snage u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji, ni jedna zainteresirana stranka u Uniji nije tvrdila da se isti odnosi na nju.
(188)
Jedan je uvoznik pozvao institucije da analiziraju učinak ostalih vrsta stolnih i kuhinjskih proizvoda, poput proizvoda od plastike, aluminija, melamina i stakla. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi podaci koji bi poduprli tvrdnju. Ispitni postupak nije mogao utvrditi ništa o ovom pitanju.
(189)
Neke stranke povezuju štetu prouzročenu industriji Unije sa stanjem industrije Unije prije razmatranog razdoblja. U vezi s tim, nekoliko je uvoznika tvrdilo da je pogoršanje stanja industrije Unije započelo već u razdoblju između 1975. i 2002. Međutim, analiza Komisije nije mogla obuhvatiti tako daleko razdoblje, između ostalog, zbog nedostupnosti pouzdanih podataka za navedeno razdoblje. To se također odnosi na još jedan događaj koji s dogodio znatno prije razmatranog razdoblja: državna pomoć koju je primila njemačka industrija porculana i koja bi, prema tvrdnjama uvoznika izvan uzorka, dokazala da industrija Unije nije povećala svoju učinkovitost (9).
(190)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
4. Zaključak o uzročnosti
(191)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz Kine prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(192)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje privremenih antidampinških mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
2. Interes industrije Unije
(193)
Industriju Unije čini više od 200 proizvođača, s tvornicama u različitim zemljama članicama Unije, koje su u RIP-u izravno zapošljavale više od 25 000 osoba u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda.
(194)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Točnije, pokazatelji štete koji se odnose na financijske rezultate industrije Unije, kao što su proizvodnja, profitabilnost i povrat ulaganja u razmatranom su razdoblju pokazivali pad. Najviše su nazadovali MSP-ovi: u razmatranom su razdoblju poslovali s gubitkom od 2010. U slučaju izostanka mjera, smatra se da oporavak u sektoru neće biti dostatan za oporavak financijskog stanja industrije Unije, što bi moglo dovesti do daljnjeg pogoršanja stanja.
(195)
Nalazi trenutačnog ispitnog postupka ne dovodi u pitanje činjenica da neki proizvođači iz Unije posluju bolje od drugih niti stanje industrije Unije prije razmatranog razdoblja.
(196)
Očekuje se da će uvođenje mjera ponovno uspostaviti učinkovite i pravedne uvjete tržišnog nadmetanja na tržištu Unije. To bi, zauzvrat, imali daljnji pozitivan učinak na njegovo gospodarsko stanje i profitabilnost.
(197)
Neki su uvoznici tvrdili da će ostale vrste proizvoda (isključujući keramičke stolne i kuhinjske proizvode proizvedene u Uniji), poput tekstilnih proizvoda (primjerice, predmeta namijenjeni poklanjanju) ili plastičnih stolnih proizvoda, zamijeniti dotični proizvod u slučaju uvođenja mjera, pri čemu će koristi imati drugi sektori. Međutim, ispitni postupak nije mogao potvrditi da bi takva zamjena bila značajna.
(198)
Zaključeno je, stoga, da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Kine bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznika
(199)
Kako se navodi u uvodnoj izjavi 4., primijenjen je odabir uzoraka zbog očito velikog broja nepovezanih uvoznika.
(200)
Ukupno gledajući, tijekom RIP-a uvoznici u uzorku nabavljali su robu pretežno iz dotične zemlje te su za uvoz i ponovnu prodaju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zapošljavali približno 350 ljudi. Isti su uvozili različite vrste proizvoda, od porculanskih predmeta za dar, preko brandiranih proizvoda od brandirane keramike do jednostavnih stolnih proizvoda za kućanstvo. Njihova je razina suradnje varirala. Primjerice, dva najveća uvoznika u uzorku, koji ujedno imaju značajne aktivnosti maloprodaje, nisu dostavili potpune podatke o profitabilnosti te o marži između nabavnih i prodajnih cijena za nepovezane kupce, a jedan je od njih čak spriječio pristup svojim financijskim izvještajima. Navedene stranke dostavile su samo transferne nabavne cijene i/ili transferne prodajne cijene. Stoga, unatoč opetovanim zahtjevima, nisu dostavljeni nikakvi smisleni podaci koji bi omogućili ocjenu reprezentativnih bruto i neto marža uvoznika na dotični proizvod za uzorak u cjelini.
(201)
Usto, podaci koje su dostavila dvojica uvoznika/trgovaca na malo u uzorku nisu omogućavali ocjenu bruto i neto marže dobiti trgovaca na malo dotičnim proizvodom jer su manjkavi u mnogim aspektima. Stoga, na temelju suradnje uvoznika u uzorku, nije bilo moguće utvrditi mogućnost prilagodbe opskrbnog lanca EU-a predloženoj antidampinškoj pristojbi te, posljedično, učinak takve pristojbe na maloprodajnu cijenu, a time i na potrošače.
(202)
Međutim, kao prvo, velika većina uvoznika koji su odgovorili na pitanja za odabir uzoraka navela je bruto maržu između nabavne i prodajne cijene u iznosu od 50 % do 200 %. Provjereni podaci samih uvoznika u uzorku potvrđuju da su navedene bruto marže reprezentativne. Kao drugo, javno dostupna dokumentacija ukazuje na to da bi opskrbni lanac u Uniji (odnosno uvoznici i daljnji kanali) bio posve u mogućnosti prihvatiti antidampinšku pristojbu po predloženoj stopi, bez ugrožavanja održivosti dotičnih gospodarskih subjekata. Kako je nedavno objavljeno (10), kineska keramička šalica koju distributeri iz EU-a nabavljaju za 0,70 USD u EU-u bi se prodavala po 3,5 USD - što je uvećani iznos od više od 150 % za distributera/trgovca na malo. U takvim okolnostima, predložene antidampinške pristojbe za većinu uvoza uzrokovale bi dodatna davanja od 0,16 EUR (odnosno od 0,36 EUR za proizvođače koji ne surađuju) za opskrbni lanac EU-a, pri čemu bi bruto marža na taj proizvod iznosila 2,08 EUR. Štoviše, u CBI-jevom istraživanju tržišta iz 2009. o „tržištima stolnih, kuhinjskih i drugih proizvoda za kućanstvo” navedenom u uvodnoj izjavi 112. navode se omjeri potrošačkih cijena CIF na granici EU-a u rasponu od 2,6 do 5,3 (11). Konačno, uvoznici/trgovci na malo u uzorku nikada nisu naveli da će isključiti keramičke stolne i kuhinjske proizvode iz uvoza ili prodaje u slučaju uvođenja antidampinških pristojba.
(203)
Uzimajući u obzir gore navedeno te u izostanku drugih pouzdanih informacija u dosadašnjem tijeku ispitnog postupka, privremeno se smatra vjerojatnim da bi se distribucijski lanac u cjelini, uključujući uvoznike, bez većih poteškoća prilagodio povećanju cijena CIF na predložene razine te da se cijene za potrošače vjerojatno ne bi povećale. Međutim, zainteresirane su stranke opet izrijekom pozvane da dostave dodatne, cjelovite i provjerljive podatke o ovom pitanju koji bi omogućili daljnju analizu učinka mjera na opskrbni lanac te, moguće, potrošače u sljedećoj fazi ovog postupka.
(204)
Podneske o interesu Unije dostavilo je više od 20 uvoznika izvan uzorka, pretežno malih poduzeća, udruženje za europsku i međunarodnu trgovinu, švedsko udruženje uvoznika i trgovaca na malo, nizozemsko udruženje uvoznika s Dalekog istoka i udruženje i mreža uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj. Sve je uvoznike brinulo da će mjere obuhvaćati povećanja cijena i (djelomično) smanjenje njihovog poslovanja, što bi imalo negativan učinak na njih općenito i u smislu, između ostalog, marža i profitabilnosti. Navedene tvrdnje nije moguće prihvatiti na temelju zaključaka donesenih u sljedećoj uvodnoj izjavi i uvodnoj izjavi 202.
(205)
Nekoliko je uvoznika tvrdilo da bi u slučaju uvođenja mjera kod uvoznika bilo izgubljeno više radnih mjesta nego što bi ih se sačuvalo kod proizvođača iz Unije. Međutim, tomu proturječe ostali prigovori uvoznika u kojima navode da bi mogli zamijeniti keramičke predmete nekeramičkima (poput tekstila za darove) ili da bi željeli više nabavljati unutar Unije.
(206)
Švedsko je udruženje smatralo da bi mjere imale negativan gospodarski učinak na uvoznike u smislu znatnih troškova ponovnog nalaska izvora i administrativnih troškova ako bi potonji morali pronaći alternative za kineski uvoz. Udruženje za europsku i međunarodnu trgovinu naglasilo je da je promjena dobavljača teška zato što su uvoznici u njih uložili znatna sredstva. Međutim, to nije glavna briga nekih uvoznika koji daju prednost mogućnosti mijenjanja izvora opskrbe. Štoviše, činjenica da se proizvodi u ponudi i potrošnja Unije mijenjaju s obzirom na modna kretanja, ukazuje na to da je nastanak troškova razvoja novih proizvoda (od novih dobavljača) svojstven za ovaj sektor.
(207)
Nekoliko uvoznika izvan uzorka tvrdilo je da tvornice u Uniji nisu zainteresirane za proizvodnju tuđih brandiranih proizvoda. Međutim, to je u suprotnosti s ishodom ispitnog postupka u vezi proizvođača iz Unije u uzorku (koji pokazuje da isti proizvode brandiranu robu za treće stranke), prigovorom drugog izvoznika i činjenicom da nekoliko uvoznika koji distribuiraju proizvode pod vlastitim brandom nabavljaju dio svog asortimana unutar Unije.
(208)
Jedan je uvoznik izvan uzorka izrazio nespremnost da podijeli svoje proizvodne ideje, dizajn proizvoda i razvoj unutar poduzeća s određenim konkurentnim proizvođačima iz Unije keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Međutim, ispitni postupak nije pokazao da je to općenita briga među uvoznicima. Treba napomenuti da je dotični uvoznik bio u pravnim sporovima s nekim njemačkim proizvođačima te da bi dio njegove kolekcije bio izravna konkurencija kolekciji proizvođača iz Unije.
(209)
Neki su uvoznici tvrdili da ne mogu nabavljati od proizvođača iz Unije zbog viših troškova, manjkavih kapaciteta za proizvodnju obrtničkih proizvod, nemogućnosti ponude manjih proizvodnih serija, neprilagodljivosti, nedostatka primjerene organizacije za suradnju s velikim trgovcima na malo koji nude mnogo proizvoda, i/ili nepostojanja nekih proizvodnih postupaka, kvalitete, vrsta ukrasa ili oblika. Navedene su stranke tvrdile da su poteškoće najveće na području obrta i predmeta namijenjenih promociji (primjerice, lončarski proizvodi), određenih brandiranih proizvoda koji se prodaju po licenci, proizvodnje određenih registriranih uporabnih predmeta i predmeta za ugostiteljstvo (primjerice, porculanski predmeti velikog obujma). Neki su tvrdili da je uvoz iz Kine jedina mogućnost. Ipak, ispitnim je postupkom utvrđeno da većina uvoznika koji su se javili nabavlja keramičke stolne i/ili kuhinjske proizvode u vrlo različitom rasponu i različite kvalitete iz nekoliko izvora, uključujući proizvođače iz Unije. Štoviše, proizvođači iz Unije nude velik raspon proizvoda i imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije.
(210)
Ukratko, može se zaključiti da bi uvođenje mjera doista moglo negativno utjecati na financijsko stanje nekih uvoznika. Međutim, u prosjeku se ne očekuje da bi takav negativni učinak značajno utjecao na opće financijsko stanje uvoznika. Općenito gledajući, očekuje se da uvoznici mogu (djelomično) podržati povećanja cijena i/ili (djelomično) prenijeti pristojbu na kupce (odnosno trgovce na veliko, distributere i trgovce na malo), posebno zato što pristojbe utječu na glavni izvor na tržištu. Za uvoznike koji su se javili i koji su u isto vrijeme trgovci na malo, ispitni je postupak pokazao da dotični proizvod predstavlja vrlo mali udjel u njihovom ukupnom poslovanju. Podaci koje su dostavile navedene stranke nisu omogućili pravilno količinsko određivanje mjere u kojoj bi se iste mogle prilagoditi povećanju nabavne cijene radi predloženih razina pristojbe, nego, kako se objašnjava u uvodnim izjavama 202. do 203., dosad prikupljeni podaci ne ukazuju na to da stranke to ne bi mogle učiniti.
(211)
Zato se privremeno zaključuje da uvođenje mjera na predloženim razinama nema značajan nepovoljni učinak na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda.
4. Interes ostalih gospodarskih sektora
(212)
Nekoliko je uvoznika tvrdilo da će uvođenje bilo kakvih mjera vjerojatno negativno utjecati na poslovne partnere uvoznikâ u rasponu od poduzeća za krajnju obradu i ukrašavanje do trgovaca na veliko, distributera i trgovaca na malo. U vezi s tim tvrdili su da uvođenje mjera može dovesti do gubitka više radnih mjesta u njihovim „satelitskim poduzećima”, poput dizajnera i logističara, od radnih mjesta koja bi se održala/otvorila u industriji Unije. Neki su uvoznici također tvrdili da bi manjak proizvoda također izravno utjecao na sektor darovnih predmeta, oglašivačku industriju, hotelsku i ugostiteljsku industriju, ugostiteljske usluge za grupe i poslovne potrošače. To bi u kratkom roku uzrokovalo povećanje cjenovne konkurencije na razinu velikih diskontnih prodavaonica. To bi također negativno utjecalo na institucije koje obično imaju problema s proračunom, poput ustanova za njegu. Štoviše, neke su stranke tvrdile da bi antidampinške mjere dovele do manjka sirovine za umjetnička i kreativna djela, koja izrađuju umjetnici koji oslikavaju porculan i obrtničke radionice.
(213)
Utvrđeno je da su sve navedene tvrdnje neutemeljene. S jedne strane, čini se da su izjave navedenih uvoznika u suprotnost s navodima iz njihovih prigovora u kojima tvrde da bi mogli zamijeniti keramičke predmete ne-keramičkima (poput tekstila za poklone), pri čemu bi se u svakom slučaju okrenuli gore navedenim poslovnim partnerima. Štoviše, može se očekivati da će „satelitska poduzeća” industrije Unije imati koristi od uvođenja mjera. S druge strane, prilikom ispitnog postupka nije se moglo zaključiti da će doći do pomanjkanja proizvoda ako bi uvoz iz Kine konkurirao po nedampinškim cijenama. Mjere su namijenjene uspostavi ravnopravnih uvjeta za sve dobavljače keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, a ne neopravdanom ograničavanju uvoza iz dotične zemlje. Predložena cjenovna konkurencija također se može smatrati pozitivnim učinkom, primjerice, za institucije koje obično imaju poteškoće s proračunima, poput ustanova za njegu.
(214)
Švedsko udruženje smatralo je da će mjere imati negativan gospodarski učinak na sektore veleprodaje i maloprodaje u Švedskoj. Procjenjuje se pad zaposlenosti od 2-3 % (i više kod mladih) te uvoza od 20 %. Međutim, čini se da je navedeni učinak pretjeran. U vezi s tim treba istaknuti da ni jedan uvoznik koji je u isto vrijeme i trgovac na malo, koji je iznio prigovor u kontekstu ovog ispitnog postupka nije naveo da će cijeli proizvod biti isključen iz njegovog asortimana u slučaju uvođenja antidampinških pristojba. Projekcije radnih mjesta jednog od njih u slučaju uvođenja mjera u osnovi su iste kao i u slučaju neuvođenja mjera.
(215)
CCCLA ukazao je na dansku studiju prema kojoj za svaki euro koji proizvođači iz Unije dobiju od trgovinske zaštite, trgovačka društva korisnici u Uniji moraju platiti 60 puta više. Ipak, navedena je izjava vrlo općenita i nije neposredno povezana s ovim ispitnim postupkom te nema dokaza koji upućuju da to da bi učinak doista bio takav u ovom ispitnom postupku.
(216)
Pružatelj posebnih promotivnih aktivnosti za veće trgovce na malo diljem svijeta tvrdio je da njegovo poslovanje zahtijeva velike količine u kratkom vremenu za prodajne promocije koje traju nekoliko mjeseci. Ta stranka, koja nabavlja približno dvije trećine proizvoda iz Azije, pretežno Kine, smatra da bi joj značajna pristojba onemogućila da u budućnosti prodaje po promotivnim cijenama. Mora se priznati da bi antidampinške pristojbe mogle negativno utjecati na takvu vrstu poslovanja. Međutim, svrha pristojba nije isključiti kinesku robu s tržišta. Štoviše, tijekom posljednje tri godine proizvođači iz Unije zadovoljili su 33 % potražnje koju navedena stranka smatra promjenjivom.
(217)
U ovoj se privremenoj fazi stoga zaključuje da su koristi koje bi se ostvarile sprečavanjem štete uvođenjem privremenih mjera na uvoz dotičnog proizvoda tijekom ostatka ovog ispitnog postupka, veće od mogućeg negativnog učinka na neke druge gospodarske sektore.
5. Interes potrošača (kućanstava)
(218)
Stranke koje izravno zastupaju interese krajnjih kupaca, poput udruženja potrošača, nisu podnijele nikakve prigovore.
(219)
Međutim, u vezi javno dostupnih podataka, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 202., privremeno se zaključuje da će se opskrbni lanac prilagoditi mjerama na predloženoj razini pristojbe te da, stoga, neće doći do povećanja cijena za potrošače na maloprodajnoj razini.
(220)
CCCLA i nekoliko stranaka koje zastupaju interese uvoznika i trgovaca na malo tvrdili su da će, u slučaju uvođenja antidampinških pristojba, najveću štetu pretrpjeti potrošači iz EU-a. Potrošači s niskim prihodima koji bi u Uniji predstavljali najveći udjel potrošača, suočit će se s manjim izborom i većim cijenama bez dodane vrijednosti, a sve u vrijeme nestabilnog gospodarstva EU-a. Navodno, navedeni proizvod ima psihološka ograničenja u vezi cijene iznad kojih potrošači ne bi kupovali. Neke vrste proizvoda nestale bi s tržišta ili bi ih zamijenili drugi materijali poput plastike, melamina, metala ili drva. Općenito gledajući, navedeni bi proizvodi bili štetniji za okoliš. Također se tvrdilo da će izbor biti ograničen i zato što će dotični uvoz, koji zadovoljava više od 60 % potražnje, nestati s tržišta Unije, dok će manjak opskrbe podignuti cijene. na istom su tragu neke stranke tvrdile da kupci kupuju u neposrednom susjedstvu, a da proizvođači iz Unije ne mogu i ne žele nuditi jeftine proizvode u lokalnim prodavaonicama. Činjenica da njemački ponuđači mogu ponuditi veće standardne količine neće zadovoljiti tržište Unije koje zahtijeva raznolikost u skladu s promjenjivim modnim kretanjima. U nekim se prigovorima naglašava da, ako kineski uvozi dalje bude prisutan na tržištu Unije, to će biti u značajno manjem obujmu i po značajno višim cijenama, prije svega zbog viših plaća u Kini i dodatnih pristojba. Također se tvrdilo da ako proizvod ne bude cjenovno prihvatljiv, nove generacije neće razumjeti kulturu povezanu s njim.
(221)
Što se tiče tvrdnji o manjem izboru, napominje se da je ispitnim postupkom utvrđeno da industrija Unije nudi vrlo širok asortiman proizvoda za različite tržišne segmente i distribucijske kanale. Očekuje se da mjere omoguće industriji Unije da iskoristi svoj potencijal u potpunosti te da obogati tržište svojim proizvodima. Nadalje, ni jedan uvoznik, koji je istodobno i trgovac na malo, nije naveo da bi mogao razmotriti uklanjanje proizvoda iz svog asortimana u slučaju uvođenja antidampinških pristojba.
(222)
Što se tiče tvrdnji o višim cijenama, ispitnim postupkom nastoje se uspostaviti ravnopravni uvjeti tržišnog natjecanja, a ne isključiti kinesku robu s tržišta Unije. Nisu se mogla objektivno utvrditi ograničenja cijena iznad kojih potrošači ne bi kupovali ovu vrstu proizvoda. Štoviše, s obzirom na to da su uvoznici obično ograničeni cjenicima barem godinu dana, ukupno gledajući, ne očekuje se da isti mogu u kratkom roku prenijeti povećanja cijena na kupce. Što je važnije, s obzirom na razinu mjera i značajnu razliku između uvozne cijene i preprodajne cijene, nije vjerojatno da će korisnici i potrošači platiti znatno više cijene - pristojba se računa na temelju uvozne cijene CIF, a maloprodajne cijene višekratnik su uvozne cijene. Zato je vjerojatno da će pristojbu preuzeti opskrbni lanac od uvoznika do krajnjeg potrošača. Moguća povećanja cijena bit će mala i neće utjecati na odabir potrošača. Ne očekuje se da će antidampinške mjere dovesti do toga da novi naraštaji neće kupovati keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Dalje se napominje da je ispitnim postupkom utvrđeno da industrija Unije može ponuditi konkurentne cijene.
(223)
Nije se moglo zaključiti da bi mjere značajno utjecale na materijale koji se koriste za stolne i kuhinjske proizvode. Vrsta materijala nije uvijek glavni čimbenik prilikom odabira, primjerice, keramičkog darovnog predmeta. Međutim, jasno je da materijale nije uvijek moguće zamijeniti: primjerice, zakonodavstvo Unije u vezi materijala koji dolaze u doticaj s hranom određuje određene zahtjeve za materijale koji dolaze u doticaj s hranom. Također treba istaknuti da poznati uvoznik, koji je također trgovac na malo, također smatra da će ljudi i dalje radije jesti iz keramičkih tanjura nego plastičnih ili tanjura izrađenih od ostalih vrsta materijala - te je tome prilagodio svoje planove za širenje.
(224)
Tvrdnje u vezi problema s opskrbom ne mogu se prihvatiti zato što, s jedne strane, uspostava ravnopravnih uvjeta tržišnog nadmetanja pravednim cijenama nije presudna za uklanjanje cjelokupnog uvoza iz Kine. Suprotno tome, očekuje se da će svi svjetski čimbenici imati koristi od stanja pravednije trgovine. S druge strane, utvrđeno je da činjenica da industrija Unije trenutačno može opskrbljivati jednu trećinu ukupne potrošnje Unije ne dovodi u pitanje činjenicu da bi uvoz iz Kine trebao ući na tržište Unije po nedampinškim cijenama. Izvozni rezultati industrije Unije i činjenica da ista nije tijekom razmatranog razdoblja poslovala punim kapacitetom ukazuju na to da bi proizvođači iz Unije doista mogli prodavati više na tržištu Unije u slučaju uklanjanja dampinškog uvoza. Posljednje, ali ne manje važno, Kina nije jedini izvor uvoza u Uniju.
(225)
Danska studija koju navodi CCCLA i švedsko istraživanje na koje upućuje švedsko udruženje ukazuju na to da antidampinške mjere općenito utječu na potrošače u smislu cijena. Ipak, navedene su izjave vrlo općenite, nisu neposredno povezane s ovim ispitnim postupkom te nema dokaza koji ukazuju da to da bi učinak doista bio takav u ovom ispitnom postupku.
(226)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da uvođenje mjera, ukupno gledajući, ne bi trebalo imati značajan učinak na potrošače poput kućanstava.
6. Zaključak o interesu Unije
(227)
S obzirom na gore navedeno, privremeno je zaključeno da, ukupno gledajući, na temelju raspoloživih podataka koji se odnose na interes Unije, nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Kine.
(228)
Na navedeni zaključak ne mogu utjecati razmatranja koja je iznijelo nekoliko stranaka da su antidampinške pristojbe općenito kompromis u vezi njihovih napora za prijenos nekih vrijednosti Unije u zemlje koje nisu članice Unije poput poboljšanja socijalnih standarda dobavljača, dječjeg rada ili programa za okoliš i opći razvoj. Navedena pitanja ne mogu ugroziti cilj uspostave otvorene i pravedne trgovine obranom proizvodnje Unije od međunarodnih trgovinskih poremećaja poput dampinga, primjenom instrumenata trgovinske zaštite u skladu s prvom EU-a i pravilima WTO-a.
(229)
Neovisno o gore navedenom, navedena privremena ocjena može zahtijevati daljnju pomnu analizu nakon komentara zainteresiranih stranaka.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(230)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(231)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(232)
Pri izračunu iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 135., profitna marža od 6 % prometa privremeno se smatra primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
(233)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je oduzimanjem stvarne dobiti od cijene franko tvornica i dodavanjem gore navedene profitne marže od 6 % tako izračunanoj prodajnoj cijeni na pragu dobiti industrije Unije.
(234)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz NRK-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(235)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(236)
Na temelju gore navedenoga, u ovom su slučaju utvrđene stope antidampinških pristojba na razini dampinških marža.
(237)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene stope pristojbe (za razliku od pristojbe na cijelom području zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela navedena trgovačka društva, a time i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(238)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (12) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(239)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(240)
Stranka je zahtijevala da se moguće mjere uvedu u obliku najniže cijene. Stranka je tvrdila da bi carine ad valorem posebno pogodile kupce koji kupuju visoko kvalitetne i/ili vrlo teške uvozne proizvode. Međutim, ispitni je postupak pokazao da ni jedan drugi oblik mjera ne bi bio primjereniji, uzimajući u obzir raspon predmeta obuhvaćenih opsegom proizvoda.
(241)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su sljedeće dampinške marže i marže štete te stope privremene pristojbe:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa privremene pristojbe
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd and Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd and CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Sve ostali proizvođači izvoznici koji surađuju
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Sva ostala trgovačka društva
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(242)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni su i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se antidampinška pristojba na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, osim keramičkih noževa, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 i 6912009010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
26,6 %
B354
Sva ostala trgovačka društva
58,8 %
B999
3. Primjena stopa privremene antidampinške pristojbe određenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2012.