PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1079/2012
ze dne 16. listopadu 2012,
kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2), vydala Eurocontrolu pověření k vypracování požadavků na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz. Toto nařízení vychází z výsledné zprávy o pověření ze dne 12. července 2011.
(2)
Výsledkem první fáze pověření bylo přijetí nařízení Komise (ES) č. 1265/2007 ze dne 26. října 2007, kterým se stanoví pro jednotné evropské nebe požadavky na odstup kanálů hlasového radiokomunikačního spojení vzduch-země (3), jehož cílem bylo koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru nad letovou hladinou 195.
(3)
Určitá ustanovení nařízení (ES) č. 1265/2007, především ustanovení týkající se postupů, již byla uplatňována ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195.
(4)
Předchozí převod na rozestup kanálů 8,33 kHz nad letovou hladinou 195 sice snížil přetížení na kmitočtu, ale zcela mu nezbránil. Pro mnoho členských států je čím dál obtížnější uspokojit poptávku po nových přiděleních kmitočtů v pásmu letecké pohyblivé traťové služby 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“).
(5)
Jediným reálným řešením problému střednědobého až dlouhodobého přetížení pásma VKV je další zavádění hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
(6)
Neschopnost vyhovět budoucí poptávce po přiděleních kmitočtů zpozdí nebo znemožní zlepšování struktury vzdušného prostoru zaměřené na zvýšení jeho kapacity a povede k nárůstu zpoždění, která si vyžádají vysoké náklady.
(7)
Manažer struktury vzdušného prostoru, zřízený nařízením Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (4), koordinuje a harmonizuje procesy a postupy ke zvýšení účinnosti správy leteckých kmitočtů. Zároveň koordinuje včasné zjištění potřeb a řešení problémů s kmitočty.
(8)
Harmonizované využívání kmitočtů v celém evropském vzdušném prostoru, kdy členské státy odpovídají za konkrétní aplikace, nadále povede k optimalizaci využívání omezených zdrojů rádiového spektra. Při převodu kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz by měla být zohledněna případná opatření manažera struktury vzdušného prostoru týkající se harmonizovaného využívání kmitočtů všeobecným letectvím pro účely komunikace letadlo-letadlo a pro konkrétní aplikace spojené s činnostmi v oblasti všeobecného letectví.
(9)
Investice uskutečněné v důsledku nařízení (ES) č. 1265/2007 významně snížily náklady na zavádění rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195 poskytovatelům letových navigačních služeb a provozovatelům létajícím nad letovou hladinou 195.
(10)
Požadavek, aby letadla provozovaná ve všeobecném letectví podle pravidel pro let za viditelnosti byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bude pro tato letadla znamenat značné náklady a přinese jim jen omezené provozní výhody.
(11)
Za dostatečný prostředek prokazování souladu možností palubního vybavení by měla být považována specifikace ED-23B Evropské organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(12)
Palubní vybavení, které je v souladu se specifikací Eurocae ED-23C, zajišťuje lepší komunikační vlastnosti. Tato specifikace by tudíž měla být upřednostněna před specifikací ED-23B, kdykoliv je to možné.
(13)
Opatření týkající se státních letadel by měla zohlednit konkrétní omezení v této oblasti s odpovídajícími daty provedení.
(14)
Toto nařízení by se v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik.
(15)
Členské státy, které uplatňují kombinované požadavky na kmitočty stanovené Organizací Severoatlantické smlouvy (dále jen „NATO“), by měly zachovat kmitočet 122,1 MHz v rozestupu kanálů 25 kHz pro státní letadla nevybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, dokud nebude nalezena vhodná alternativa.
(16)
Za účelem udržení nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by členské státy měly zajistit, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí a postupů k posouzení a zmírnění rizik. Harmonizované provedení těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, vyžaduje, aby byly v případě všech požadavků na interoperabilitu a výkonnost stanoveny specifické požadavky na bezpečnost.
(17)
V souladu s nařízením (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat konkrétní postupy k posouzení shody, které se mají použít pro posouzení shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i pro ověření systémů.
(18)
Úroveň vyspělosti trhu se složkami, na které se vztahuje toto nařízení, je taková, že jejich shoda nebo vhodnost k používání může být posouzena prostřednictvím interního řízení výroby pomocí postupů založených na modulu A v příloze II rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh a o zrušení rozhodnutí Rady 93/465/EHS (5).
(19)
V zájmu jednoznačnosti by nařízení (ES) č. 1265/2007 mělo být zrušeno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na všechna rádia provozovaná v pásmu 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“) přiděleném letecké pohyblivé traťové službě, včetně systémů, jejich složek a souvisejících postupů.
2. Toto nařízení se vztahuje na systémy zpracování letových údajů, které slouží stanovištím řízení letového provozu poskytujícím služby všeobecnému letovému provozu, a na jejich složky a související postupy.
3. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu ve vzdušném prostoru regionu EUR Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), kde jsou členské státy odpovědné za poskytování letových provozních služeb v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 (6).
4. Požadavky na převod se nevztahují na přidělení kmitočtů:
a)
která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz u těchto kmitočtů:
i)
tísňového kmitočtu (121,5 MHz),
ii)
pomocného kmitočtu pro účely pátrání a záchrany (123,1 MHz),
iii)
kmitočtů VKV číslicového spoje (VDL) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz a 136,975 MHz),
iv)
kmitočtů letadlového komunikačního adresního a oznamovacího systému (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz a 131,825 MHz);
b)
je-li používán provoz s posunutou nosnou v rozestupu kanálů 25 kHz.
5. Možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz není vyžadována u rádií, jež mají být provozována výhradně v rámci jednoho nebo několika přidělení kmitočtů, která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004. Použijí se rovněž tyto definice:
(1)
„kanálem“ se rozumí číslicové označení použité ve spojení s naladěním vybavení pro hlasovou komunikaci, z kterého lze jednoznačně zjistit použitelný radiový kmitočet a související rozestup kanálů;
(2)
„rozestupem kanálů 8,33 kHz“ se rozumí rozestup kanálů, u něhož jsou jmenovité střední kmitočty kanálů od sebe odděleny po intervalech 8,33 kHz;
(3)
„rádiem“ se rozumí jakékoliv zastavěné, přenosné nebo kapesní zařízení určené k vysílání a/nebo přijímání přenosů v pásmu VKV;
(4)
„ústředním rejstříkem“ se rozumí rejstřík, do něhož národní správce kmitočtů zaznamenává u každého přidělení kmitočtu potřebné provozní, technické a administrativní údaje v souladu s nařízením (EU) č. 677/2011;
(5)
„převodem na rozestup 8,33 kHz“ se rozumí přidělení kmitočtu využívajícího rozestup kanálů 8,33 kHz náhradou za přidělení kmitočtu zaznamenané v ústředním rejstříku a využívající rozestup kanálů 25 kHz;
(6)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek pro účely provozování rádiového vybavení;
(7)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
(8)
„lety podle pravidel pro let za viditelnosti“ se rozumějí veškeré lety prováděné podle pravidel pro let za viditelnosti, jak jsou stanoveny v příloze 2 chicagské Úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“);
(9)
„státním letadlem“ se rozumí jakékoliv letadlo využívané vojenskými, celními nebo policejními složkami;
(10)
„provozem s posunutou nosnou“ se rozumí případ, kdy určené provozní pokrytí nelze zajistit jen jedním pozemním vysílačem a kdy za účelem minimalizace problému s interferencí jsou signály ze dvou nebo více pozemních vysílačů posunuty (offset) od jmenovitých středních kmitočtů kanálů;
(11)
„rádiovým vybavením letadla“ se rozumí jedno nebo více rádií umístěných na palubě letadla a používaných za letu oprávněným členem letové posádky;
(12)
„modernizací rádia“ se rozumí nahrazení rádia jiným modelem rádia nebo rádiem s jiným číslem dílu;
(13)
„určeným provozním pokrytím“ se rozumí objem vzdušného prostoru, ve kterém je poskytována určitá služba a ve kterém je službě poskytována ochrana kmitočtu;
(14)
„stanovištěm řízení letového provozu“ (dále jen „stanoviště ATC“) se rozumí oblastní středisko řízení, přibližovací stanoviště řízení nebo letištní řídící věž;
(15)
„pracovním místem“ se rozumí zařízení a technické vybavení, u něhož personál letových provozních služeb (dále jen „ATS“) provádí úkoly související s jeho provozní odpovědností;
(16)
„radiotelefonií“ se rozumí forma rádiové komunikace určená především pro výměnu informací ve formě řeči;
(17)
„koordinační dohodou“ se rozumí dohoda mezi dvěma sousedními stanovišti ATS, která stanoví, jak mají být koordinovány jejich příslušné odpovědnosti v oblasti ATS;
(18)
„integrovaným systémem počátečního zpracování letových plánů“ (dále jen „systém IFPS“) se rozumí systém v rámci evropské sítě řízení letového provozu, jehož prostřednictvím se v rámci vzdušného prostoru, na který se vztahuje toto nařízení, poskytuje centralizovaná služba zpracování a distribuce letových plánů zabývající se přijímáním, potvrzováním a distribucí letových plánů;
(19)
„státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly, které je určeno pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;
(20)
„provozovatelem letiště“ se rozumí řídící orgán letiště, jak je definován v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (7);
(21)
„komunikací v rámci provozního řízení“ se rozumí komunikace uskutečňovaná provozovateli letadel, která rovněž ovlivňuje bezpečnost a pravidelnost letecké dopravy a efektivitu letů.
Článek 4
Požadavky na interoperabilitu a výkonnost rádiového vybavení
1. Výrobci rádií, která mají být provozována v pásmu VKV, nebo jejich oprávnění zástupci usazení v Unii zajistí, aby ode dne 17. listopadu 2013 byla všechna rádia uvedená na trh vybavena možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby veškeré rádiové vybavení uvedené do provozu dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni mělo možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. Členské státy zajistí, aby letadla, kterým bylo individuální osvědčení letové způsobilosti nebo individuální povolení k letu poprvé vydáno v Unii dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni a na něž se vztahuje požadavek na rádiové vybavení, byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby jejich rádia měla ode dne 17. listopadu 2013 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz v případě, že tato rádia projdou modernizací.
5. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2017 měla všechna rádia možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz s výjimkou pozemních rádií provozovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
6. Kromě možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být vybavení uvedené v odstavcích 1 až 5 schopno naladit se na kanály s rozestupem 25 kHz.
7. Uživatelé nebo majitelé pozemních rádií s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií a vysílací/přijímací pozemní složky byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 1 přílohy II.
8. Uživatelé nebo majitelé rádiového vybavení letadla s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 2 přílohy II.
Článek 5
Povinnosti provozovatelů
1. Provozovatel nesmí provozovat letadlo nad letovou hladinou 195, pokud rádiové vybavení letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Ode dne 1. ledna 2014 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let podle přístrojů ve vzdušném prostoru A, B nebo C členských států uvedených na seznamu v příloze I, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. S ohledem na povinné vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz uvedené v odstavci 2 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let za viditelnosti v oblastech provozu s rozestupem kanálů 8,33 kHz, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 5, nesmí provozovatel ode dne 1. ledna 2018 provozovat letadlo ve vzdušném prostoru, v němž musí být vybaveno rádiem, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 6
Požadavky na převod na rozestup 8,33 kHz
1. Členské státy zajistí, aby u sektorů se spodní hranicí v letové hladině 195 nebo nad touto hladinou byla veškerá přidělení kmitočtů pro hlasovou komunikaci převedena na rozestup kanálů 8,33 kHz.
2. Jestliže členské státy nemohou za výjimečných okolností ustanovení odstavce 1 dodržet, sdělí důvody Komisi.
3. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I provedou nejpozději do 31. prosince 2014 nové převody na rozestup kanálů 8,33 kHz v počtu odpovídajícím alespoň 25 % z celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz danému oblastnímu středisku řízení (dále jen „středisko ACC“) členského státu, jež jsou uvedena v ústředním rejstříku. Tyto převody se neomezují na přidělení kmitočtů středisku ACC a nezahrnují přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení.
4. Do celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz středisku ACC daného státu, který je uveden v odstavci 3, se nezahrnují:
a)
přidělení kmitočtů, u nichž je v rozestupu 25 kHz používán provoz s posunutou nosnou;
b)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
c)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaná pro státní letadla.
5. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2013 počet převodů, kterých lze podle odstavce 3 dosáhnout.
6. Nelze-li cíle 25 % uvedeného v odstavcích 3 a 4 dosáhnout, členské státy ve svém sdělení Komisi zdůvodní, proč cíle 25 % nedosáhly, a navrhnou náhradní termín, do něhož uvedené převody provedou.
7. Sdělení Komisi rovněž obsahuje údaje o přiděleních kmitočtů, u nichž převod není možný, a uvádí důvody, proč převod nelze provést.
8. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I zajistí, aby ode dne 1. ledna 2015 byla veškerá přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení uvedená v ústředním rejstříku přiděleními kmitočtů v rozestupu kanálů 8,33 kHz.
9. Nelze-li soulad s odstavcem 8 z technických důvodů zajistit, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2014 přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení, která nebudou převedena, a zdůvodní, proč nebudou převedena.
10. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2018 byla převedena veškerá přidělení kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz s výjimkou:
a)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
b)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaných pro státní letadla.
Článek 7
Povinnosti poskytovatelů letových navigačních služeb
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby jejich systémy hlasové komunikace s rozestupem kanálů 8,33 kHz umožňovaly provozně přijatelnou hlasovou komunikaci mezi řídícími letového provozu a piloty v rámci určeného provozního pokrytí.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zavedou do svých systémů zpracování letových údajů postupy oznamování a počáteční koordinace v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1032/2006 (8) takto:
a)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být přenášeny mezi stanovišti ATC;
b)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být dostupné na příslušném pracovním místě;
c)
řídící letového provozu musí mít prostředky ke změně informací o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 8
Související postupy
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby se k určení vysílajícího kanálu při radiotelefonní komunikaci používalo všech šesti číslic číselného označení, s výjimkou případu, kdy je pátou i šestou číslicí nula a kdy se použijí pouze první čtyři číslice.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby jejich postupy pro hlasovou komunikaci letadlo-země byly v souladu s předpisy ICAO stanovenými v bodě 3 přílohy II.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby postupy, které se použijí na letadla vybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz a na letadla, která takto vybavena nejsou, byly stanoveny v koordinačních dohodách mezi stanovišti ATS.
4. Všichni provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby u letadel, která jsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bylo do kolonky 10 letového plánu vloženo písmeno Y.
5. Provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby v případě plánování letu do vzdušného prostoru, který vyžaduje vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, byl v letovém plánu uveden odpovídající indikátor u letadel, která takto vybavena nejsou, ale kterým byla z povinného vybavení udělena výjimka.
6. V případě, že se u letu změní stav vybavení možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, odešlou provozovatelé nebo zástupci jednající jejich jménem zprávu o změně do systému IFPS s odpovídajícím indikátorem vloženým do příslušné kolonky.
7. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby systém IFPS zpracovával a distribuoval informace o možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz přijaté v letových plánech.
Článek 9
Opatření týkající se státních letadel
1. Členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Pokud souladu s ustanovením odstavce 1 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2012.
3. Členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Členské státy mohou povolit nesoulad s odstavcem 3 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
5. Pokud souladu s ustanovením odstavce 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2015.
6. Členské státy zajistí, aby nová státní letadla uvedená do provozu dne 1. ledna 2014 nebo po tomto dni byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
7. Členské státy zajistí, aby v případě, že rádia zastavěná na palubě státních letadel projdou modernizací, měla nová rádia ode dne 1. ledna 2014 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
8. Členské státy zajistí, aby všechna státní letadla byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2018.
9. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní postupy pro sdělování informací o státních letadlech, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 seznam státních letadel, která nemohou být vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz v souladu s odstavcem 8 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
10. Pokud souladu s ustanovením odstavce 8 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy rovněž sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 termín, do kterého budou dotyčná letadla rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz vybavena. Nejzazším datem pro tento termín je den 31. prosince 2020.
11. Ustanovení odstavce 8 se nevztahuje na státní letadla, která budou nejpozději dne 31. prosince 2025 vyřazena z provozu.
12. Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby mohla být používána státní letadla, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, za předpokladu, že je lze bezpečně provozovat v rámci kapacitních omezení systému řízení letového provozu v případě přidělení kmitočtů v pásmu UKV nebo kmitočtů s rozestupem 25 kHz.
13. Členské státy ve svých národních leteckých informačních příručkách zveřejní postupy pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
14. Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, přičemž zohlední kapacitní omezení související s postupy uvedenými v odstavci 13.
Článek 10
Požadavky na bezpečnost
Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami. Při tomto posouzení bezpečnosti se zohlední alespoň požadavky uvedené v příloze III.
Článek 11
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
1. Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IV tohoto nařízení.
2. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9) na složky, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 12
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří svému vnitrostátnímu dozorovému orgánu mohou prokázat nebo prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze V, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 v souladu s požadavky stanovenými v části C přílohy IV.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky uvedené v příloze V, pověří ověřením systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 oznámený subjekt. Ověření se provádí v souladu s požadavky stanovenými v části D přílohy IV.
3. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 na systémy, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o ověření, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 13
Doplňující požadavky
1. Členské státy zajistí, aby všechny zúčastněné strany byly řádně informovány o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovaly dostatečný výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby pracovníci obsluhující systém IFPS, kteří jsou zapojeni do plánování letu, byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali odpovídající výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a spravují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni jejich příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby centralizovaná služba zpracování a distribuce letového plánu:
a)
vypracovala a spravovala provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistila, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistila, aby její pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
5. Provozovatelé zajistí, aby pracovníci provozující rádiové vybavení byli řádně informováni o tomto nařízení, absolvovali odpovídající výcvik pro používání tohoto vybavení a aby v pilotní kabině byly k dispozici pokyny, je-li to proveditelné.
6. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro zajištění souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací v národních leteckých informačních příručkách.
Článek 14
Výjimky
1. V rámci čl. 4 prvního odstavce nařízení Komise (ES) č. 730/2006 (10) mohou členské státy povolit dočasné odchylky od povinného palubního vybavení stanoveného v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení pro lety podle pravidel pro let za viditelnosti.
2. Členské státy mohou přijmout místní opatření k udělení výjimek z povinnosti souladu s čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 10 v případech, které mají omezený dopad na síť.
3. Členské státy přijímající místní opatření podle odstavce 2 poskytnou Komisi podrobné informace prokazující nutnost výjimek nejpozději jeden rok přede dnem uplynutí příslušné lhůty uvedené v čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 10.
4. Do šesti měsíců od získání podrobných informací od členských států podle odstavce 3 a po konzultaci s manažerem struktury vzdušného prostoru může Komise jakoukoli výjimku udělenou podle odstavce 2 přezkoumat, pokud její dopad na síť není omezený.
Článek 15
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1265/2007 se zrušuje.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
32012R1079
L 320/14
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
16.11.2012.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1079/2012
od 16. studenoga 2012.
o utvrđivanju zahtjeva za razmak između govornih kanala za jedinstveno europsko nebo
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (1), a posebno njezin članak 3. stavak 5.,
budući da:
(1)
Komisija je povjerila mandat Eurocontrolu, u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (2), da oblikuje zahtjeve za usklađeno uvođenje govornih komunikacija zrak-zemlja s razmakom između kanala od 8,33 kHz. Ova se Uredba temelji na dobivenom izvješću o mandatu od 12. srpnja 2011.
(2)
U prvoj fazi mandata donesena je Uredba Komisije (EZ) br. 1265/2007 od 26. listopada 2007. o utvrđivanju zahtjeva za razmak između govornih kanala zrak-zemlja za jedinstveno europsko nebo (3), s ciljem usklađenog uvođenja govornih komunikacija zrak-zemlja s razmakom od 8,33 kHz između kanala u zračnom prostoru iznad razine leta (FL) 195.
(3)
Posebne odredbe Uredbe (EZ) br. 1265/2007, uglavnom u vezi s postupcima, već su se primjenjivale u zračnom prostoru ispod razine leta (FL) 195.
(4)
Prethodne konverzije u razmak od 8,33 kHz između kanala iznad FL 195 smanjile su frekvencijsko zagušenje, ali ga nisu otklonile. Mnoge države članice nailaze na sve veće poteškoće u zadovoljavanju potražnje za dodjeljivanjem novih frekvencija u mobilnom zrakoplovnom frekvencijskom pojasu 117,975-137 MHz („frekvencijski pojas VHF”).
(5)
Jedina realna mogućnost za rješavanje problema srednjoročnog do dugoročnog zagušenja u frekvencijskom pojasu VHF je daljnje uvođenje govornih komunikacija zrak-zemlja s razmakom između kanala od 8,33 kHz.
(6)
Nemogućnost zadovoljavanja buduće potražnje za dodjelom frekvencija odgodit će ili onemogućiti poboljšanja zračnog prostora u pogledu povećanja kapaciteta i dovesti do porasta kašnjenja, što će imati za posljedicu značajne troškove.
(7)
Upravitelj mreže, uspostavljen Uredbom Komisije (EU) br. 677/2011 od 7. srpnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010 (4), koordinira i usklađuje procese i postupke za poboljšanje učinkovitosti upravljanja zrakoplovnim frekvencijama. Također usklađuje rano utvrđivanje potreba i rješavanje problema s frekvencijama.
(8)
Usklađena uporaba frekvencija za posebne primjene u cijelom europskom zračnom prostoru, pod odgovornošću država članica, dodatno će optimizirati uporabu ograničenih izvora radiofrekvencijskog spektra. Stoga, pri konverziji frekvencija u razmak između kanala od 8,33 kHz trebalo bi uzeti u obzir moguće mjere upravitelja mreže za usklađenu uporabu frekvencija, uglavnom u općem zračnom prometu za komunikacije zrak-zrak i za posebne primjene u vezi s aktivnostima općeg zrakoplovstva.
(9)
Ulaganje na temelju Uredbe (EZ) br. 1265/2007 znatno je smanjilo trošak uspostave razmaka između kanala od 8,33 kHz u zračnom prostoru ispod FL 195, za pružatelje usluga u zračnoj plovidbi i operatore koji lete iznad FL 195.
(10)
Zahtjevi da zrakoplovi u općem zračnom prometu, koji lete prema pravilima vizualnog letenja, budu opremljeni radijskom opremom s mogućnošću razmaka između kanala od 8,33 kHz nametnut će znatne troškove, uz ograničene operativne koristi za te zrakoplove.
(11)
Specifikaciju ED-23B Europske organizacije za opremu u civilnom zrakoplovstvu (Eurocae) trebalo bi smatrati dostatnim dokazom usklađenosti sa zahtjevima u pogledu mogućnosti zrakoplovne opreme.
(12)
Zrakoplovna oprema koja udovoljava zahtjevima specifikacije ED-23C Eurocae, osigurava poboljšane komunikacijske karakteristike. Stoga bi tu specifikaciju trebalo smatrati poželjnijom mogućnošću od ED-23B kad god je to moguće.
(13)
U odredbama za državne zrakoplove trebalo bi uzeti u obzir njihova posebna ograničenja i predvidjeti odgovarajuće datume provedbe.
(14)
Ova se Uredba ne bi trebala odnositi na vojne operacije i obuku u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
(15)
Države članice koje primjenjuju kombinirane zahtjeve za frekvencije Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora („NATO”), moraju održavati frekvenciju od 122,1 MHz s razmakom između kanala od 25 kHz na državnim zrakoplovima koji nisu opremljeni radijskom opremom s mogućnošću razmaka između kanala od 8,33 kHz dok se ne pronađe odgovarajuća alternativa.
(16)
Da bi održavale ili poboljšale postojeće razine sigurnosti operacija, države članice trebale bi osigurati da zainteresirane strane obavljaju procjenu sigurnosti, uključujući utvrđivanje opasnosti, ocjenu rizika i postupke za ublažavanje rizika. Za usklađenu provedbu tih postupaka na sustavima na koje se odnosi ova Uredba, potrebno je utvrditi posebne sigurnosne zahtjeve za sve zahtjeve u pogledu interoperabilnosti i učinkovitosti.
(17)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 552/2004, u provedbenim pravilima o interoperabilnosti treba opisati specifične postupke koji će se koristiti za ocjenu sukladnosti ili prikladnosti za uporabu sastavnih dijelova i za provjeru sustava.
(18)
Razina zrelosti tržišta sastavnih dijelova na koje se primjenjuje ova Uredba, je takva da se njihova sukladnost ili prikladnost za uporabu može ocijeniti unutarnjim nadzorom proizvodnje, primjenom postupaka koji se temelje na modulu A iz Priloga II. Odluci br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 93/465/EEZ (5).
(19)
Radi jasnoće, Uredbu (EZ) br. 1265/2007 trebalo bi stoga staviti izvan snage.
(20)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi za usklađeno uvođenje govornih komunikacija zrak-zemlja koje se temelje na razmaku između kanala od 8,33 kHz.
Članak 2.
Područje primjene
1. Ova se Uredba primjenjuje na svu radijsku opremu unutar frekvencijskog pojasa 117,975-137 MHz („frekvencijski pojas VHF”) za uslugu mobilne zrakoplovne radijske komunikacije, uključujući sustave, njihove sastavne dijelove i pripadajuće postupke.
2. Ova se Uredba primjenjuje na sustave za obradu podataka o letu koje upotrebljavaju jedinice kontrole zračnog prometa za usluge u općem zračnom prometu, njihove sastavne dijelove i pripadajuće postupke.
3. Ova se Uredba primjenjuje na sve letove koji se obavljaju kao opći zračni promet, unutar zračnog prostora regije EUR Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva („ICAO”), u kojoj su države članice odgovorne za pružanje usluga u zračnom prometu u skladu s Uredbom (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
4. Zahtjevi za konverziju ne primjenjuju se na dodjele frekvencija:
(a)
koje će ostati u razmaku između kanala od 25 Hz na sljedećim frekvencijama:
i.
frekvencija za slučaj opasnosti (121,5 MHz);
ii.
pomoćna frekvencija za operacije traganja i spašavanja (123,1 MHz);
iii.
frekvencije za digitalne veze VHF (VDL) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz i 136,975 MHz);
iv.
frekvencije zrakoplovnog komunikacijskog sustava naslovljavanja i izvješćivanja (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz i 131,825 MHz);
(b)
pri operacijama s otklonjenim nositeljem signala u razmaku između kanala od 25 kHz.
5. Radijska oprema namijenjena isključivo za rad u jednoj ili više dodjela frekvencije koje će ostati u razmaku između kanala od 25 kHz, ne mora imati mogućnost rada u razmaku između kanala od 8,33 kHz.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004. Također se primjenjuju sljedeće definicije:
(1)
„kanal” znači numerička oznaka koja se upotrebljava u vezi s ugađanjem opreme za govornu komunikaciju, koja omogućava jedinstvenu identifikaciju upotrijebljene frekvencije radijske komunikacije i pripadajućeg razmaka između kanala;
(2)
„razmak između kanala od 8,33 kHz” znači razmak između kanala pri čemu su nazivne središnje frekvencije kanala međusobno odvojene u razmacima od 8,33 kHz;
(3)
„radiouređaj” znači svaka ugrađena, prijenosna ili ručna naprava namijenjena za prijenos i/ili prijem prijenosa u frekvencijskom pojasu VHF;
(4)
„središnji registar” znači registar u koji nacionalni upravitelj frekvencija upisuje potrebne operativne, tehničke i administrativne podatke za svaku dodjelu frekvencije u skladu s Uredbom (EU) br. 677/2011;
(5)
„konverzija u 8,33 kHz” znači zamjena dodjele frekvencije upisane u središnji registar, koja koristi razmak kanala od 25 kHz, dodjelom frekvencije koja koristi razmak kanala od 8,33 kHz;
(6)
„dodjela frekvencije” znači odobrenje koje izdaje država članica za uporabu radijske frekvencije ili radiofrekvencijskog kanala pod određenim uvjetima za rad radijske opreme;
(7)
„operator” znači osoba, organizacija ili poduzeće koje je uključeno ili namjerava biti uključeno u operacije zrakoplova;
(8)
„letovi koji se obavljaju prema pravilima vizualnog letenja” znači svi letovi koji se obavljaju prema pravilima vizualnog letenja, kako je utvrđeno u Prilogu 2. Čikaškoj konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. („Čikaška konvencija”);
(9)
„državni zrakoplov” znači svaki zrakoplov koji upotrebljava vojska, carina ili policija;
(10)
„operacija s otklonjenim nositeljem signala” znači slučaj kada se jednim zemaljskim odašiljačem ne može osigurati određena operativna pokrivenost, te su signali iz dvaju ili više zemaljskih odašiljača otklonjeni od nazivne središnje frekvencije kanala kako bi se smanjili problemi smetnji;
(11)
„radijska oprema zrakoplova” znači jedan ili više radiouređaja koji su smješteni u zrakoplovu i koje tijekom leta upotrebljava ovlašteni član letačke posade;
(12)
„nadogradnja radijske opreme” znači zamjena radijske opreme radijskom opremom različitog modela ili oznake;
(13)
„određena operativna pokrivenost” znači obujam zračnog prostora u kojem se pruža određena usluga i u kojem je za tu uslugu osigurana zaštita frekvencije;
(14)
„jedinica kontrole zračnog prometa” znači centar oblasne kontrole, jedinica prilazne kontrole ili aerodromski kontrolni toranj;
(15)
„radno mjesto” znači namještaj i tehnička oprema na kojima član osoblja za usluge u zračnom prometu („ATS”) obavlja zadatke povezane s njegovim operativnim nadležnostima;
(16)
„radiotelefonija” znači oblik radiokomunikacije prvenstveno namijenjen za razmjenu informacija u obliku govora;
(17)
„pisani sporazum” znači sporazum između dviju susjednih jedinica ATS-a, kojim se određuje kako se usklađuju njihove odgovarajuće nadležnosti ATS-a;
(18)
„integrirani sustav za obradu početnog plana leta („IFPS”) znači sustav u okviru Europske mreže za upravljanje zračnim prometom, preko kojeg se u zračnom prostoru na koji se odnosi ova Uredba pružaju usluge centralizirane obrade i distribucije planova leta, koje se sastoje od primanja, vrednovanja i distribucije planova leta;
(19)
„državni zrakoplov namijenjen za prijevoz” znači državni zrakoplov s nepomičnim krilima koji je projektiran za prijevoz osoba i/ili tereta;
(20)
„operator zračne luke” znači upravljačko tijelo zračne luke kako je određeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 95/93 (7);
(21)
„komunikacija operativne kontrole” znači komunikacija koju obavljaju operatori zrakoplova, koja također utječe na sigurnost zračnog prometa i na redovitost i učinkovitost letova.
Članak 4.
Zahtjevi u pogledu interoperabilnosti i učinkovitosti radijske opreme
1. Proizvođači radijske opreme namijenjene za rad u frekvencijskom pojasu VHF ili njihovi ovlašteni predstavnici, s poslovnim nastanom u Uniji, osiguravaju da od 17. studenoga 2013. sva radijska oprema, koja je stavljena na tržište, ima mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
2. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori i ostali korisnici ili vlasnici radijske opreme osiguravaju da sva radijska oprema koja se upotrebljava od 17. studenoga 2013. uključuje mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
3. Države članice osiguravaju da su zrakoplovi za koje su pojedinačne svjedodžbe o plovidbenosti ili pojedinačne dozvole za letenje prvi put izdane u Uniji od 17. studenoga 2013. i na koje se primjenjuje zahtjev o radijskoj opremi, opremljeni radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
4. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori i ostali korisnici ili vlasnici radijske opreme osiguravaju da od 17. studenoga 2013. njihova radijska oprema uključuje mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz uvijek kada se mora nadograditi.
5. Države članice osiguravaju da najkasnije do 31. prosinca 2017. sva radijska oprema ima mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz, osim zemaljske radijske opreme kojom upravljaju pružatelji usluga u zračnoj plovidbi.
6. Pored mogućnosti razdvajanja kanala od 8,33 kHz, oprema iz stavaka 1.-5. mora imati mogućnost ugađanja na razmak između kanala od 25 kHz.
7. Korisnici ili vlasnici zemaljske radijske opreme s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz osiguravaju da učinkovitost te radijske opreme i zemaljske komponente odašiljača/prijemnika udovoljava standardima ICAO-a iz točke 1. Priloga II.
8. Korisnici ili vlasnici radijske opreme zrakoplova s mogućnošću razmaka između kanala od 8,33 kHz osiguravaju da izvedba te radijske opreme ispunjava standarde ICAO-a navedene u točki 2. Priloga II.
Članak 5.
Obveze operatora
1. Operator ne smije upravljati zrakoplovom iznad FL 195 ako radijska oprema zrakoplova nema mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
2. Od 1. siječnja 2014. operator ne smije upravljati zrakoplovom koji leti prema pravilima instrumentalnog letenja, u zračnom prostoru klase A, B ili C država članica iz Priloga I., ako radijska oprema zrakoplova nema mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
3. U pogledu zahtjeva za obveznu opremljenost radijskom opremom s razmakom između kanala od 8,33 kHz, određenom u stavku 2., operator ne smije upravljati zrakoplovom koji leti prema pravilima vizualnog letenja u područjima u kojima se upotrebljava razmak između kanala od 8,33 kHz, ako radijska oprema zrakoplova nema mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
4. Ne dovodeći u pitanje članak 2. stavak 5., od 1. siječnja 2018. operator ne smije upravljati zrakoplovom u zračnom prostoru u kojem je obvezna opremljenost radijskom opremom ako radijska oprema zrakoplova nema mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
Članak 6.
Zahtjevi u pogledu konverzija u 8,33 kHz
1. Države članice osiguravaju da će za sektore s nižom razinom na ili iznad FL 195 obaviti konverziju svih dodijeljenih govornih frekvencija u razmak između kanala od 8,33 kHz.
2. Ako u iznimnim okolnostima nije moguće postupiti u skladu sa stavkom 1., države članice Komisiju obavješćuju o razlozima za to.
3. Države članice navedene u Prilogu I., najkasnije do 31. prosinca 2014. moraju provesti toliki broj novih konverzija u razmak između kanala od 8,33 kHz, koji iznosi najmanje 25 % ukupnog broja dodjela frekvencija od 25 kHz u središnjem registru koje su dodijeljene određenom centru oblasne kontrole („ACC”) u državi članici. Te konverzije ne smiju biti ograničene na dodjele frekvencija ACC i ne smiju uključivati dodjele frekvencija za komunikaciju operativne kontrole.
4. U ukupnom broju dodjela frekvencija od 25 kHz iz stavka 3., koje pojedinoj državi dodjeljuje ACC, ne uzimaju se u obzir:
(a)
dodjele frekvencija pri kojima se koristi operacija s otklonjenim nositeljem signala;
(b)
dodjele frekvencija koje ostaju u razmaku između kanala od 25 kHz zbog zahtjeva sigurnosti;
(c)
dodjele frekvencija s razmakom između kanala od 25 kHz, koje se koriste za državne zrakoplove.
5. Države članice navedene u Prilogu I., najkasnije do 31. prosinca 2013. dostavljaju Komisiji broj konverzija koje se mogu ostvariti u skladu sa stavkom 3.
6. Ako ne može ostvariti cilj od 25 % iz stavaka 3. i 4., država članica u svojoj obavijesti Komisiji mora objasniti razloge zbog kojih nije ostvarila cilj od 25 % i predložiti neki drugi datum do kada će obaviti te konverzije.
7. U obavijesti Komisiji također se moraju utvrditi dodjele frekvencija za koje konverzija nije izvediva i navesti razlozi za to.
8. Države članice, navedene u Prilogu I., osiguravaju da od 1. siječnja 2015. sve dodjele frekvencija za komunikaciju operativne kontrole u središnjem registru, budu dodjele frekvencija s razmakom između kanala od 8,33 kHz.
9. Ako se, zbog tehničkih razloga, ne može osigurati usklađenost sa stavkom 8., države članice dostavljaju Komisiji, najkasnije do 31. prosinca 2014., dodjele frekvencija za komunikaciju operativne kontrole za koje se neće obaviti konverzija i objasniti razloge za to.
10. Države članice osiguravaju da se najkasnije do 31. prosinca 2018. za sve dodjele frekvencija obavi konverzija u razmak između kanala od 8,33 kHz, osim:
(a)
dodjele frekvencija koje ostaju u razmaku između kanala od 25 kHz zbog zahtjeva sigurnosti;
(b)
dodjele frekvencija s razmakom između kanala od 25 kHz, koje se koriste za državne zrakoplove.
Članak 7.
Obveze pružatelja usluga u zračnoj plovidbi
1. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi osiguravaju da njihovi sustavi za govornu komunikaciju s razmakom između kanala od 8,33 kHz omogućavaju operativno prihvatljivu govornu komunikaciju između kontrolora i pilota unutar određene operativne pokrivenosti.
2. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi provode postupke obavješćivanja i početne koordinacije u svojim sustavima za obradu podataka o letu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1032/2006 (8), kako slijedi:
(a)
između jedinica ATC-a prenose informaciju o mogućnosti leta u vezi s primjenom razmaka između kanala od 8,33 kHz;
b)
informacija o mogućnosti leta u vezi s primjenom razmaka između kanala od 8,33 kHz mora biti dostupna na odgovarajućem radnom mjestu;
(c)
kontrolor mora imati mogućnost promjene informacije o mogućnosti leta u vezi s primjenom 8,33 kHz.
Članak 8.
Povezani postupci
1. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori i ostali korisnici radijske opreme moraju osigurati da se za identifikaciju prijenosnog kanala u VHF radiotelefonskim komunikacijama koristi svih šest znamenaka numeričke oznake, osim ako su peta i šesta znamenka jednake nuli, a u tom se slučaju koriste samo prve četiri znamenke.
2. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori i ostali korisnici radijske opreme moraju osigurati sukladnost njihovih postupaka govorne komunikacije zrak-zemlja s odredbama ICAO-a koje su navedene u točki 3. Priloga II.
3. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju osigurati da su u pisanom sporazumu između jedinica ATS-a navedeni postupci koji se primjenjuju na zrakoplove opremljene radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz i zrakoplove koji nisu opremljeni takvom opremom.
4. Svi operatori i njihovi zastupnici osiguravaju da se u planu leta za zrakoplove opremljene radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz, u rubrici 10. umetne slovo Y.
5. Operatori i njihovi zastupnici osiguravaju da se pri planiranju leta u zračnom prostoru u kojem se zahtijeva opremljenost radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz, u plan leta uključi odgovarajuća oznaka za zrakoplove koji nemaju navedenu opremu ali kojima je odobreno izuzeće od obvezne opremljenosti tom opremom.
6. U slučaju promjene statusa leta u pogledu mogućnosti razdvajanja kanala od 8,33 kHz, operatori ili njihovi zastupnici šalju IFPS-u poruku o promjeni s odgovarajućom oznakom u određenoj rubrici.
7. Upravitelj mreže osigurava da IFPS obrađuje i distribuira informacije o mogućnosti razdvajanja kanala od 8,33 kHz, koje primi u planovima leta.
Članak 9.
Odredbe za državne zrakoplove
1. Države članice osiguravaju da se državni zrakoplovi namijenjeni za prijevoz, koji obavljaju letove iznad FL 195, opreme radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
2. Ako ograničenja pri nabavi sprečavaju sukladnost sa stavkom 1., države članice osiguravaju da se državni zrakoplovi namijenjeni za prijevoz, koji obavljaju letove iznad FL 195, opreme radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz najkasnije do 31. prosinca 2012.
3. Države članice osiguravaju da se državni zrakoplovi koji nisu namijenjeni za prijevoz, a koji obavljaju letove iznad FL 195, opreme radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
4. Države članice mogu dozvoliti neispunjavanje zahtjeva iz stavka 3. zbog:
(a)
obvezujućih tehničkih ili proračunskih ograničenja;
(b)
ograničenja pri nabavi.
5. Kada ograničenja pri nabavi sprečavaju sukladnost sa stavkom 3., države članice osiguravaju da se državni zrakoplovi koji nisu namijenjeni za prijevoz, a koji obavljaju letove iznad FL 195, opreme radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz najkasnije do 31. prosinca 2015.
6. Države članice osiguravaju da se novi državni zrakoplovi, koji se počinju upotrebljavati od 1. siječnja 2014., opreme radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
7. Države članice osiguravaju da od 1. siječnja 2014. sva radijska oprema ugrađena na državnim zrakoplovima, koja se mora nadograditi, nakon nadogradnje ima mogućnost razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
8. Države članice osiguravaju da se svi državni zrakoplovi opreme radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz najkasnije do 31. prosinca 2018.
9. Ne dovodeći u pitanje nacionalne postupke za dostavljanje informacija o državnim zrakoplovima, države članice najkasnije do 30. lipnja 2018. moraju dostaviti Komisiji popis državnih zrakoplova koji ne mogu biti opremljeni radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz u skladu sa stavkom 8. zbog:
(a)
obvezujućih tehničkih ili proračunskih ograničenja;
(b)
ograničenja pri nabavi.
10. Ako ograničenja pri nabavi sprečavaju sukladnost sa stavkom 8., države članice moraju također dostaviti Komisiji najkasnije do 30. lipnja 2018. datum do kojeg će dotični zrakoplovi biti opremljeni radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz. Taj datum ne smije biti nakon 31. prosinca 2020.
11. Stavak 8. ne primjenjuje se na državne zrakoplove koji će do 31. prosinca 2025. biti povučeni iz operativne uporabe.
12. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi osiguravaju da se državni zrakoplovi koji nisu opremljeni radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz mogu prihvatiti, pod uvjetom da se njima može sigurno rukovati u okviru granica mogućnosti sustava za upravljanje zračnim prometom na UHF frekvencijama ili na frekvencijama s razmakom između kanala od 25 kHz.
13. Države članice u nacionalnim zbornicima zrakoplovnih informacija objavljuju postupke za rukovanje državnim zrakoplovima koji nisu opremljeni radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz.
14. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi svake godine dostavljaju državi članici koja ih je imenovala, svoje planove za rukovanje državnim zrakoplovima koji nisu opremljeni radijskom opremom s mogućnošću razdvajanja kanala od 8,33 kHz, uzimajući u obzir granice mogućnosti povezane s postupcima iz stavka 13.
Članak 10.
Sigurnosni zahtjevi
Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da prije svake promjene u postojećim sustavima iz članka 2. stavka 1. ili prije uvođenja novih sustava, dotične stranke obave procjenu sigurnosti, uključujući utvrđivanje opasnosti, procjenu rizika i postupke za ublažavanje rizika. Tijekom te procjene sigurnosti moraju se uzeti u obzir najmanje zahtjevi sigurnosti navedeni u Prilogu III.
Članak 11.
Sukladnost ili prikladnost sastavnih dijelova za uporabu
1. Prije izdavanja EZ izjave o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu, u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 552/2004, proizvođači sastavnih dijelova sustava iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe ocjenjuju sukladnost tih sastavnih dijelova ili njihovu prikladnost za uporabu u skladu sa zahtjevima iz dijela A Priloga IV. ovoj Uredbi.
2. Kada se potvrda izdana u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9) odnosi na sastavne dijelove, smatra se EZ izjavom o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu ako uključuje dokaz o sukladnosti s primjenjivim zahtjevima iz ove Uredbe u pogledu interoperabilnosti, učinkovitosti i sigurnosti.
Članak 12.
Provjera sustava
1. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi koji mogu dokazati ili su dokazali svom nacionalnom nadzornom tijelu da ispunjavaju uvjete iz Priloga V., obavljaju provjeru sustava iz članka 2. stavka 1. u skladu sa zahtjevima iz dijela C Priloga IV.
2. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi koji ne mogu dokazati da ispunjavaju uvjete iz Priloga V., sklapaju podugovor s prijavljenim tijelom za provjeru sustava iz članka 2. stavka 1. Provjera se obavlja u skladu sa zahtjevima iz dijela D Priloga IV.
3. Kada se potvrda izdana u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća odnosi na sustave, smatra se EZ izjavom o sukladnosti ako uključuje dokaz o sukladnosti s primjenjivim zahtjevima iz ove Uredbe u pogledu interoperabilnosti, učinkovitosti i sigurnosti.
Članak 13.
Dodatni zahtjevi
1. Države članice osiguravaju da su sve zainteresirane strane propisno upoznate sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi i da su odgovarajuće osposobljene za svoje poslove.
2. Upravitelj mreže osigurava da je osoblje koje upravlja IFPS-om u okviru planiranja leta propisno upoznato sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi i da je odgovarajuće osposobljeno za svoje poslove.
3. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi:
(a)
razvijaju i održavaju operativne priručnike koji sadrže potrebne upute i informacije kako bi se njihovom cjelokupnom odgovarajućem osoblju omogućila primjena ove Uredbe;
(b)
osiguravaju da su priručnici iz točke (a) dostupni i da se ažuriraju, te da se njihovo održavanje i distribucija obavljaju u skladu s odgovarajućim načelima upravljanja kvalitetom i dokumentacijom;
(c)
osiguravaju da su metode rada i operativni postupci u skladu s ovom Uredbom.
4. Upravitelj mreže osigurava da centralizirana služba za obradu i distribuciju planova leta:
(a)
razvija i održava operativne priručnike koji sadrže potrebne upute i informacije kako bi se cjelokupnom odgovarajućem osoblju omogućila primjena ove Uredbe;
(b)
osigurava da su priručnici iz točke (a) dostupni i da se ažuriraju, te da se njihovo održavanje i distribucija obavljaju u skladu s odgovarajućim načelima upravljanja kvalitetom i dokumentacijom;
(c)
osigurava da su metode rada i operativni postupci u skladu s ovom Uredbom.
5. Operatori osiguravaju da je osoblje koje upravlja radijskom opremom propisno upoznato s ovom Uredbom, da je odgovarajuće obučeno za uporabu te opreme i da se upute, ako je to moguće, nalaze u pilotskoj kabini.
6. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale sukladnost s ovom Uredbom, uključujući objavljivanje odgovarajućih informacija u nacionalnim zbornicima zrakoplovnih informacija.
Članak 14.
Izuzeća
1. U okviru prvog stavka članka 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 730/2006 (10), države članice mogu izdati privremena izuzeća od zahtjeva u pogledu obvezne opremljenosti zrakoplova iz članka 5. stavka 1. ove Uredbe, za letove koji se obavljaju prema pravilima vizualnog letenja.
2. Države članice mogu poduzeti lokalne mjere kojima odobravaju izuzeća od sukladnosti s člankom 4. stavkom 5., člankom 5. stavkom 4. i člankom 6. stavkom 10., za slučajeve s ograničenim utjecajem na mrežu.
3. Države članice koje poduzimaju lokalne mjere iz stavka 2., najkasnije godinu dana prije datuma određenih u članku 4. stavku 5., članku 5. stavku 4. i članku 6. stavku 10., dostavljaju Komisiji detaljne informacije kojima opravdavaju potrebu za izuzećima.
4. U roku od šest mjeseci od primanja detaljnih informacija od država članica, u skladu sa stavkom 3., i nakon savjetovanja s upraviteljem mreže, Komisija može preispitati svako izuzeće, odobreno u skladu sa stavkom 2. ako utjecaj na mrežu nije ograničen.
Članak 15.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 1265/2007 stavlja se izvan snage.
Članak 16.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2012.