PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/110
ze dne 26. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „předchozí šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1256/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Thajska a Ukrajiny (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického (ad valorem) cla v rozsahu mezi 10,1 % a 90,6 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. září 2013 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího svařované ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby svařovaných trubek a dutých profilů v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti platných opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v Bělorusku, ČLR, Rusku a na Ukrajině (dále jen „dotčené země“), dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a zástupce dotčených zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o něj požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Rusku a na Ukrajině se v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Komise ve stanovené lhůtě neobdržela žádné informace pro výběr vzorku od vyvážejících výrobců z ČLR. Informace pro výběr vzorku Komise obdržela od jednoho vyvážejícího výrobce z Ukrajiny. Od vyvážejících výrobců z Ruska obdržela tři odpovědi. Komise z tohoto důvodu nepovažovala výběr vzorku vyvážejících výrobců za nutný.
4.2.2. Výběr vzorku dovozců a výrobců v Unii
(10)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. Protože od dovozců, kteří nejsou ve spojení, Komise žádné informace neobdržela, nebyl u nich proveden výběr vzorku.
(11)
Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, kterých se toto řízení týká, bylo v oznámení o zahájení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje výrobců, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Vzorek odpovídal největšímu reprezentativnímu objemu výroby a prodeje, který bylo možné během doby, jež byla k dispozici, náležitě prošetřit, a představoval 52 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Vzorek byl reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnoval čtyři různé členské státy. S výrobci v EU proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům a výrobcům v Unii vybraným do vzorku. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Karviná, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakov, Polsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itálie,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené království;
b)
vyvážející výrobce v Bělorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bělorusko;
c)
obchodník, jenž je ve spojení s vyvážejícím výrobcem na Ukrajině:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko;
d)
výrobce v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Jihoafrická republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, pocházející z Běloruska, ČLR, Ruska a Ukrajiny, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Obdobný výrobek
(15)
U svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v Unii výrobním odvětvím Unie a u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi byly zjištěny v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných v dotčených zemích a prodávaných na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany čtyř dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
(17)
Všechny čtyři dotčené země, kterých se šetření týkala, vyvezly během období přezkumného šetření dotčený výrobek v zanedbatelném množství. Není proto pravděpodobné, že by dumping v případě těchto čtyř zemí, kterých se šetření týkala, pokračoval. Posuzování se tedy omezilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu na základě vývozních cen do jiných třetích zemí. Stejně jako u předchozího šetření nebyl na vývoz do Běloruska za tímto účelem brán zřetel.
ZEMĚ BEZ TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
1. Srovnatelná země
(18)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Bělorusko a ČLR nejsou považovány za země s tržním hospodářstvím. V předchozím šetření se pro účely určení běžné hodnoty jako srovnatelná země použily USA. V oznámení o zahájení se na návrh žadatele předpokládalo, že se jako srovnatelná země v tomto přezkumu před pozbytím platnosti použijí také USA.
(19)
Komise však obdržela připomínky od společnosti Mogilev a od běloruských orgánů. Od zúčastněných stran v ČLR neobdržela žádné připomínky.
(20)
Běloruské zúčastněné strany namítly, že USA nejsou vhodnou volbou srovnatelné země z důvodu údajných vazeb mezi jediným americkým spolupracujícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie.
(21)
Běloruské strany místo toho jako srovnatelnou zemi navrhly Rusko, neboť ruský ocelářský průmysl má údajně vzhledem ke společným vazbám na bývalý Sovětský svaz podobný charakter jako běloruský ocelářský průmysl.
(22)
Šetřením však bylo zjištěno, že ve výrobních nákladech jediného spolupracujícího výrobce v Rusku se nepřiměřeně odrážela hodnota zemního plynu (viz 69. bod odůvodnění níže). Kromě toho nebyla dostatečná ani spolupráce ze strany tohoto ruského výrobce (viz 61. bod odůvodnění níže). Rusko proto nebylo možné považovat za vhodnou volbu.
(23)
Komise určila také další třetí země vyvážející dotčený výrobek do Unie. Komise kontaktovala výrobce ve 14 zemích, které jsou známé výrobou oceli. Mezi tyto země patří například Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Jihoafrická republika, Jižní Korea a Tchaj-wan.
(24)
Komise během šetření nezaznamenala žádnou spolupráci na straně amerických výrobců. Nicméně obdržela vyplněné dotazníky od výrobců z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a z Jihoafrické republiky. Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje výrobce v Jihoafrické republice Komise rozhodla, že Jihoafrická republika bude nejvhodnější volbou.
BĚLORUSKO
1. Předběžná poznámka
(25)
Při šetření spolupracoval největší známý výrobce v Bělorusku OJSC Mogilev Metallurgical Works (dále jen „společnost Mogilev“). Společnost Mogilev však v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie proto vycházely z vývozních cen do jiných třetích zemí, jak je uvedeno níže ve 27. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(26)
Běžná hodnota pro Bělorusko byla u obdobného výrobku stanovena podle jednotlivých typů výrobku na základě domácích prodejních cen odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení, v běžném obchodním styku. Pokud se určitý typ obdobného výrobku neprodával v běžném obchodním styku nebo se na domácím trhu v Jihoafrické republice neprodal v reprezentativním množství, stanovila Komise běžnou hodnotu tak, že k výrobním nákladům obdobného výrobku připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(27)
V průběhu období přezkumného šetření společnost Mogilev dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Pravděpodobná vývozní cena byla proto určena na základě prodejních cen v jiných třetích zemích.
2.3. Srovnání
(28)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(29)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, rabatech, slevách a obchodní úrovni.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(30)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(31)
Výrobní linky společnosti Mogilev byly používány jak na výrobu svařovaných trubek a dutých profilů, tak na výrobu dutých profilů (výroba těchto dvou výrobků se liší pouze v nepatrné části výrobního procesu). Společnost Mogilev vyráběla významné množství dutých profilů a vyvážela je mimo jiné i do Unie, neboť na tyto výrobky se v Unii nevztahují platná antidumpingová cla. Kromě toho společnost Mogilev vyráběla svařované trubky o vnějším průměru přesahujícím 168,3 mm (dále jen „velké trubky“), které v Unii rovněž nepodléhají antidumpingovým clům.
(32)
Vzhledem k současnému sortimentu se nevyužitá kapacita společnosti Mogilev odhaduje na přibližně 20 000 tun nebo přibližně 5 % spotřeby Unie.
(33)
Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření společnost Mogilev prodá na trh Unie velké množství svařovaných trubek za dumpingové ceny.
(34)
Po zveřejnění výsledků šetření však společnost Mogilev namítla, že výrobu zpomaluje provádění hydraulických zkoušek, a proto je její skutečná volná kapacita výrazně nižší. Nicméně hydraulické zkoušky představují jen méně významnou část celého výrobního procesu dotčeného výrobku, takže problém tohoto kapacitního omezení lze poměrně snadno vyřešit. Návrh na stanovení volné kapacity závodu s ohledem na kapacitu omezení hydraulického testovacího zařízení proto nebylo možné přijmout.
3.2. Přesun výroby od jiných výrobků vyráběných ve stejném zařízení
(35)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, pro společnost Mogilev je v současné době lukrativnější vyrábět duté profily, které nepodléhají antidumpingovým clům, než svařované trubky, na něž se v Unii antidumpingová cla vztahují. V období přezkumného šetření byla výroba skutečně výrazně zaměřena na výrobky, které v Unii nepodléhají antidumpingovým clům, což se týkalo převážné většiny vyráběných výrobků. Pokud by opatření vztahující se ke svařovaným trubkám pozbyla platnosti, je možné očekávat, že společnost Mogilev bude vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby výrobků, na které se tato opatření v současné době nevztahují, přejde k výrobě svařovaných trubek.
(36)
Z toho důvodu existuje značné riziko, že pokud dojde ke zrušení opatření, společnost Mogilev alespoň částečně přejde z výroby výrobků, které v současné době nepodléhají antidumpingovým clům, k výrobě svařovaných trubek pro trh Unie za dumpingové ceny.
(37)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev tvrdila, že přechod z výroby současného sortimentu, tedy dutých profilů, k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů by nebyl okamžitý vzhledem k tomu, že duté profily již řadu let prodává ve výrazně větším poměru než svařované trubky a duté profily, a že nemá důvod tuto praxi měnit.
(38)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že EU je pro společnost Mogilev největším trhem pro odbyt dutých profilů a že v současné době společnost Mogilev svařované trubky ani duté profily na trh Unie neprodává. Společnost Mogilev však neposkytla žádné důkazy o tom, že by se poměr prodeje do EU mezi jednotlivými výrobky v případě zrušení opatření nezměnil. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v případě zrušení opatření bude společnost Mogilev pravděpodobně vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby dutých profilů alespoň částečně přejde k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů pro trh Unie.
3.3. Atraktivita trhu Unie
(39)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, Bělorusko v období přezkumného šetření do Unie dotčený výrobek nevyváželo. Pokud by došlo ke zrušení opatření, pravděpodobnost rizika přesměrování obchodu na trh Unie by se proto musela zakládat na následujících skutečnostech:
-
převažující prodejní ceny na ostatních vývozních trzích;
-
převažující ceny na trhu Unie - ceny výrobního odvětví Unie i dalších zdrojů dovozu - a
-
skutečnost, zda a případně v jakém množství společnost Mogilev prodává výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům.
(40)
Při porovnání průměrné prodejní ceny společnosti Mogilev v ostatních zemích s cenami na trhu Unie je patrná značná úroveň cenového podbízení. Při porovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje v rozmezí 30 % až 50 %. Ceny společnosti Mogilev jsou rovněž nižší než ceny ostatních zdrojů dovozu na trh Unie, jako je například Indie a Turecko.
(41)
Pravděpodobnost atraktivity trhu Unie je podpořena i tím, že společnost Mogilev již má prodejní kanály, které jsou v současné době používány k prodeji jiných výrobků, avšak v případě zrušení opatření mohou být využívány i k prodeji dotčeného výrobku.
(42)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření existuje značné riziko přesměrování vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, neboť trh Unie je z hlediska cen výrazně atraktivnější.
(43)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev uvedla, že nebylo řádně vzato v úvahu výrazné zvýšení jejího prodeje svařovaných trubek a dutých profilů na domácím a ruském trhu během posuzovaného období. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zvýšení objemu prodeje na těchto trzích bylo během šetření potvrzeno. Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev ve svých komentářích rovněž potvrdila, že svařované trubky a duté profily jsou prodávány za ceny nižší než převládající tržní ceny na trhu EU. Skutečnost, že se objem prodeje těchto výrobků postupně zvyšuje na domácím i ruském trhu tedy neznamená, že by riziko přesměrování prodeje na trh Unie z důvodu atraktivnějších cen EU bylo omezeno nebo odstraněno. Tvrzení společnosti Mogilev se proto zamítá.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Bělorusku, k riziku přesunu výroby od jiných výrobků na dotčený výrobek a k atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení dumpingového vývozu dotčeného výrobku z Běloruska.
ČLR
1. Předběžné poznámky
(45)
Jak je uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, Komise neobdržela žádnou odpověď z ČLR. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Čínské orgány byly informovány o záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích.
(46)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a Metal Bulletin.
(47)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(48)
Běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě průměrné prodejní ceny na domácím trhu odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení v běžném obchodním styku.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců musely vývozní ceny v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(50)
Komise nejdříve analyzovala statistiky Eurostatu. Dovážené množství výrobku dováženého z ČLR však bylo velice omezené a jeho cena proto nemohla být považována za reprezentativní. Z toho důvodu byla pravděpodobná dovozní cena určena na základě čínských obchodních statistik vývozu do třetích zemí.
2.3. Srovnání
(51)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(52)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, DPH bez nároku na odpočet, ve vývozních nákladech, rabatech a slevách.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(53)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(54)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity tyto zdroje:
-
informace poskytnuté žadatelem
-
dostupné publikace (například „Metal Bulletin“)
-
informace z předchozích šetření
(55)
Odvětví výroby svařovaných trubek v Číně je známé jako jednoznačně největší na světě. Podle údajů Metal Bulletin se v roce 2012 roční produkce svařovaných trubek pohybovala okolo 35 milionů tun. Žadatel odhadoval, že výrobní kapacita svařovaných trubek v ČLR výrazně přesahuje 45 milionů tun ročně. Celková volná kapacita by tak přesáhla 10 milionů tun, což představuje 25násobek celkové zjevné spotřeby svařovaných trubek v EU.
(56)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by čínští vyvážející výrobci prodali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(57)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců zjištění vycházejí z dostupných údajů. Riziko přesměrování obchodu na trh Unie v případě zrušení opatření v této souvislosti vychází z veřejně dostupných zdrojů.
(58)
Podle veřejně dostupných zdrojů, jako je například Metal Bulletin, je čínská cenová úroveň výrazně pod průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie, která činí 848 EUR/t, a pod průměrnými dovozními cenami hlavních vývozních zemí, jako například Indie a Turecko, do Unie. Ve srovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje mezi 30 % a 50 %. To jednoznačně dokazuje atraktivitu trhu Unie a konkurenceschopnost čínských cen v případě zrušení opatření.
(59)
S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že z důvodu podstatného cenového rozdílu zmíněného výše by v případě zrušení opatření existovalo značné riziko přesměrování obchodu z třetích zemí s nízkými cenami k lukrativnějšímu trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(60)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by došlo ke zrušení platných opatření, existuje riziko značného zvýšení čínského dumpingového vývozu dotčeného výrobku.
ZEMĚ S TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍM
RUSKO
1. Předběžné poznámky
(61)
Dva ruští vyvážející výrobci představující přibližně 75 % ruské výroby, kteří odevzdali dotazník pro výběr vzorku, později Komisi informovali o tom, že dotazník vyvážejícího výrobce vyplňovat nechtěli. Pouze jeden malý výrobce, jenž nevyváží do Unie a do ostatních zemí vyváží jen nevýznamné množství, při šetření spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě. Vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. O záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích byli informování ruští vyvážející výrobci, kteří nespolupracovali, i ruské orgány.
(62)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikami obchodu týkajícími se dovozu, které vypracoval Eurostat, s ruskými vývozními statistikami a údaji z Metal Bulletin.
(63)
Naprostý nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(64)
Komise zjistila, že statistiky Eurostatu uvádějí, že z Ruska bylo určité množství dotčeného výrobku dovezeno. Toto množství však bylo velice omezené, a proto ceny tohoto dovozu nemohly být považovány za reprezentativní. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie tak vycházely z vývozních cen do ostatních třetích zemí, jak je uvedeno níže v 73. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(65)
Jak je uvedeno výše v 61. bodě odůvodnění, vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena použít ke stanovení běžné hodnoty dostupné údaje. Za tímto účelem byly použity informace, které poskytl spolupracující ruský výrobce.
(66)
Běžná hodnota byla určena v souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení. Nejprve bylo stanoveno, zda celkové množství prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření bylo reprezentativní ve srovnání s ruským vývozním prodejem do třetích zemí. Prodej na domácím trhu byl shledán reprezentativním v případě, že objem prodeje obdobného výrobku představoval alespoň 5 % ruského prodeje na vývoz do třetích zemí.
(67)
Poté bylo zkoumáno, zda byl obdobný výrobek prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(68)
Za účelem prověření běžného obchodního styku bylo přihlédnuto k průměrným výrobním nákladům. Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, pokud jde o plyn, bylo zkoumáno, zda ceny plynu placené jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(69)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci se pohybovala okolo 30 % vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a výrazně nižší než tržní ceny ruského zemního plynu na neregulovaných vývozních trzích. Jelikož v záznamech vyvážejícího výrobce se náklady na zemní plyn neodrážely přiměřeně, jak požaduje čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence dostatečně reprezentativních nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu bylo považováno za vhodné provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), jež byla upravena s ohledem na místní distribuční náklady. Waidhaus je hlavním centrem prodeje ruského plynu do EU, jež je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady. Lze jej proto považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(70)
Následně Komise pro účely posouzení běžného obchodního styku použila průměrné výrobní náklady po úpravě související s náklady na plyn.
(71)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje, byla běžná hodnota stanovena jako průměrná cena ziskového domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(72)
Z důvodu naprosto nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena vývozní cenu stanovit na základě dostupných údajů. Informace poskytnuté jediným spolupracujícím ruským výrobcem nemohly být použity, neboť tento výrobce nevyvážel dotčený výrobek do EU a do jiných třetích zemí jej vyvážel pouze v nevýznamném množství.
(73)
Z tohoto důvodu a také vzhledem k tomu, že vývoz z Ruska do Unie dosahoval nevýznamného množství, se pravděpodobná vývozní cena stanovila na základě ruských vývozních statistik s údaji o vývozu do jiných třetích zemí. Vývoz do jiných třetích zemí dosahoval významného množství.
(74)
Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující ruský výrobce vyráběl výlučně takzvané „černé trubky“ (což jsou nepozinkované trubky), byly ke stanovení vývozní ceny použity údaje týkající se pouze černých trubek. Podle ruských vývozních statistik zahrnuje převážná většina ruského vývozu i černé trubky.
(75)
Po zveřejnění výsledků šetření jediný spolupracující ruský výrobce tvrdil, že se měly použít jeho vývozní ceny, neboť představují více než 10 % jeho celkového prodeje. Tento prodej však představuje méně než 2 % celkového vývozu uvedeného ruskými vývozními statistikami. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v důsledku nevýznamného množství vývozu tohoto výrobce není možné jeho vývozní ceny použít.
2.3. Srovnání
(76)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(77)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(78)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(79)
Podle odhadu žadatele volná kapacita dotčeného výrobku v Rusku přesahuje celkovou spotřebu na trhu EU. Žadatel při svém odhadu vycházel z informací zveřejněných odborným portálem Metal Expert. Dále žadatel odhadl využití kapacity na 56 %, což bylo potvrzeno informacemi poskytnutými spolupracujícím výrobcem.
(80)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by ruští vyvážející výrobci prodávali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
(81)
Po zveřejnění výsledků šetření nespolupracující ruští výrobci uvedení výše v 61. bodě odůvodnění tvrdili, že Komise nezohlednila informace týkající se údajné atraktivity ostatních trhů, jako například ruského trhu, a volné kapacity v Rusku, jež tito výrobci předložili.
(82)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že informace týkající se volné kapacity se vztahují k širšímu sortimentu výrobků, jako jsou například duté profily a trubky velkého průměru. Tyto informace mají proto menší význam než informace poskytnuté žadatelem. Kromě toho i na základě 60 % až 70 % míry využití kapacity uvedené ruskými výrobci by výsledná volná kapacita představovala většinu spotřeby na trhu EU.
(83)
Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícími ruskými výrobci týkající se údajné atraktivity ostatních trhů jako například ruského trhu, je třeba nejprve poznamenat, že z důvodu nedostatečné spolupráce nebylo možné tyto údaje ověřit. Tyto informace jsou navíc v rozporu s informacemi získanými během šetření, jež jsou uvedeny níže v 84. až 86. bodě odůvodnění, a které vycházejí z úředních ruských statistických údajů o vývozu a nebyly zpochybněny žádným ze dvou nespolupracujících ruských výrobců.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(84)
Podle ruských obchodních statistik je průměrná ruská vývozní cena 647 EUR/t, tedy výrazně nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 848 EUR/t a zároveň na stejné úrovni jako průměrné dovozní ceny hlavních vývozních zemí, jako je Indie a Turecko, na trh Unie.
(85)
Podle týchž obchodních statistik je až 33 % veškerého ruského vývozu prodáno do Ázerbájdžánu, jenž je pro Rusko nejdůležitějším vývozním trhem. Prodejní cena do Ázerbájdžánu je 586 EUR/t, tedy podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví EU, jež činí 848 EUR/t, a dokonce ještě nižší než ceny ostatních hlavních vývozců do Unie, jako je Indie nebo Turecko. Ruský vývoz do Ázerbájdžánu navíc odpovídá přibližně 15 % spotřeby EU. Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření se tento vývoz přesměruje do EU.
(86)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že pokud dojde ke zrušení opatření, existuje značné riziko přesměrování obchodu na trh Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(87)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Rusku a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení ruského dumpingového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(88)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že zachování platných opatření v případě Ruska a ukončení platných opatření v případě Ukrajiny (viz níže) představuje diskriminaci vzhledem k tomu, že Rusko má údajně podobnou volnou kapacitu jako Ukrajina.
(89)
Toto tvrzení však nepotvrzují výsledky šetření, při němž byla zjištěna významná volná kapacita v Rusku, jež je schopna pokrýt minimálně většinu spotřeby na trhu EU. Na druhé straně v případě Ukrajiny bylo zjištěno, že dostupná volná kapacita pro vývoz do ostatních zemí je omezená. Z důvodu těchto podstatně rozdílných volných kapacit obou zemí bylo tvrzení o diskriminaci zamítnuto.
UKRAJINA
1. Předběžné poznámky
(90)
Během šetření spolupracoval pouze jediný vyvážející výrobce na Ukrajině - skupina Interpipe. Tento subjekt se podílí na podstatné části ukrajinské výroby a na téměř naprosté většině jinak velice malého ukrajinského vývozu do Unie. Kromě toho jsou na Ukrajině další alespoň čtyři známí výrobci, kteří nespolupracují, avšak jejich vývoz do EU je podle obchodních statistik nevýznamný.
(91)
Vzhledem k tomu, že ukrajinský vývoz do Unie dosahuje jen nevýznamného objemu, byla pravděpodobná vývozní cena stanovena na základě prodejních cen skupiny Interpipe v jiných třetích zemích, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(92)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny Interpipe jakožto jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu tvořil alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku skupiny Interpipe na domácím trhu reprezentativní.
(93)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.
(94)
Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl domácí prodej v reprezentativním množství.
(95)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(96)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
a)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
b)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(97)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.
(98)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
a)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
b)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(99)
Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje podle typu výrobku.
(100)
Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(101)
Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům obdobného výrobku skupiny Interpipe během období přezkumného šetření přičetlo následující:
-
prodejní, správní a režijní náklady na domácí prodej obdobného výrobku skupiny Interpipe v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření a
-
zisk dosažený skupinou Interpipe z domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření;
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(102)
Vzhledem k nevýznamnému objemu ukrajinského vývozu do Unie byla pravděpodobná vývozní cena určena na základě prodejních cen skupiny Interpipe do jiných třetích zemí, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, neboť tento vývoz byl uskutečňován ve významném objemu.
(103)
Veškerý prodej skupiny Interpipe byl uskutečněn přímo s odběrateli ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena proto byla určena na základě cen zaplacených nebo splatných těmito nezávislými odběrateli.
2.3. Srovnání
(104)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(105)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu a nákladech na úvěry.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(106)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 16 %.
(107)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že v případě Ukrajiny Komise zjistila pokračování dumpingu v úrovni 16 %. Toto tvrzení je však neopodstatněné a zdá se, že se jedná o nedorozumění. Ve skutečnosti je v 17. bodě odůvodnění výše uvedeno, že všechny země včetně Ukrajiny vyvážely dotčený výrobek v období přezkumného šetření do EU v zanedbatelném množství. Z takového množství nelze vyvodit žádné rozumné závěry, a tudíž v případě Ukrajiny žádné obnovení dumpingu stanoveno nebylo. Toto tvrzení se proto zamítá.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(108)
V předchozím šetření Komise stanovila, že výrobní kapacita na Ukrajině přesahuje 400 000 tun ročně. Od té doby však dva ze známých výrobců výrobu svařovaných trubek ukončili, konkrétně Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, což je jeden z výrobních závodů skupiny Interpipe. Vzhledem k tomu, že doposud nebylo potvrzeno žádné další posílení výrobní kapacity na Ukrajině, je současná kapacita výrazně nižší než během předchozího šetření.
(109)
Co se týká využití kapacity, o němž je řeč výše ve 108. bodě odůvodnění, ukázalo se, že skupina Interpipe během období přezkumného šetření vytěžovala kapacitu s přihlédnutím k technickým omezením závodu téměř naplno.
(110)
Dalším důležitým aspektem je zeměpisná poloha ukrajinských závodů. Většina z nich se nachází na východě Ukrajiny a je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací v této části země. Není proto jisté, do jaké míry mohou tyto společnosti svou výrobní kapacitu plně využívat.
(111)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že nezanedbatelná část ukrajinské výroby se nachází mimo území postižené současnou bezpečnostní situací. V této souvislosti je však třeba poznamenat, že i společnosti nacházející se mimo toto území jsou nepřímo ovlivněny bezpečnostní situací, například potížemi s dodávkami surovin. Proto se vyvozuje závěr, že většina ukrajinských závodů je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací. Toto tvrzení se proto zamítá.
(112)
Na druhou stranu lze vzhledem k mimořádné situaci na Ukrajině po konci období přezkumného šetření očekávat, že jakmile se bezpečnostní situace stabilizuje, uplatní se volné kapacity na domácím trhu díky stavebnictví. Obdobný výrobek se totiž používá i ve stavebnictví, například jako nosný prvek, pro účely oplocení, ochrany a ke stavbě lešení.
(113)
Vzhledem ke snížení výrobní kapacity a k očekávané zvýšené poptávce na domácím trhu lze konstatovat, že dostupná volná kapacita na vývoz do všech zemí je omezená.
(114)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že Ukrajina má značnou volnou kapacitu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými konkrétními důkazy a byla proto zamítnuta.
(115)
Zúčastněné strany dále tvrdily, že skupina Interpipe prohlásila, že podstatně zvýší svůj vývoz do EU o přibližně 60 %, což je v rozporu s tvrzením týkajícím se omezené ukrajinské volné kapacity, která je k dispozici pro vývoz. Toto tvrzení však nemůže být přijato. Prohlášení skupiny Interpipe se vztahuje ke společnosti jako takové, nikoli konkrétně k dotčenému výrobku. I pokud by se toto prohlášení týkalo dotčeného výrobku, zvýšení vývozu o přibližně 60 % by vedlo pouze k tržnímu podílu v EU ve výši 0,5 %, což by bylo stále považováno za zanedbatelné. Toto tvrzení proto není v rozporu se závěrem, že dostupná volná kapacita pro vývoz do všech zemí je omezená.
(116)
Stejné zúčastněné strany rovněž namítly, že volná kapacita by neměla být zahrnuta do analýzy dumpingu vzhledem k tomu, že využití kapacity nelze považovat za výmluvný ukazatel újmy v analýze újmy, jak je uvedeno níže ve 139. bodě odůvodnění.
(117)
Toto tvrzení proto nemůže být přijato. Tyto dva rozbory totiž sledují odlišné cíle. V analýze újmy je posuzováno, zda nízké využití kapacity lze považovat za známku újmy pro výrobní odvětví Unie, což tak nutně být nemusí v případě, že zbývající kapacitu je možné použít k výrobě jiných výrobků. Na druhou stranu analýza dumpingu zkoumá volnou kapacitu jako takovou, jinými slovy nevyužitou kapacitu, jež může být použita k výrobě jakýchkoli výrobků, a je tedy snadno dostupná k výrobě dotčeného výrobku.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(118)
Vzhledem k omezené dostupné volné kapacitě na Ukrajině a omezenému riziku přesměrování dumpingového vývozu lze konstatovat, že v případě zrušení platných opatření neexistuje riziko zásadního zvýšení ukrajinského dumpingového vývozu dotčeného výrobku. Je proto nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření v případě Ukrajiny vedlo k obnovení dumpingu v nezanedbatelném množství ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(119)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek okolo 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a na základě údajů z žádosti o přezkum u ostatních výrobců v Unii) představuje celkovou výrobu v Unii. Všichni tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(120)
Jak je vysvětleno výše v 11. bodě odůvodnění, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni výrobního odvětví Unie, a to na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní toky, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(121)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie určených pro trh Unie a na základě údajů statistik Eurostatu o objemu dovozu na trh Unie.
(122)
Během posuzovaného období se spotřeba EU snížila o 28 %. V roce 2011 klesla o 6 %, v roce 2012 o 8 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 10 procentních bodů. Klesající trend lze částečně vysvětlit do určité míry dopadem technického vývoje, neboť v případě vodovodního potrubí je tendence nahrazovat ocelové trubky výrobky z jiných materiálů, jako je například měď, plast nebo nerezová ocel.
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že spotřeba EU byla výrazně podceněna. Žádná z těchto stran však toto tvrzení nepodložila spolehlivými důkazy, a proto jej nebylo možné přijmout.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR a Ruska
(124)
Šetřením bylo stanoveno, že riziko pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny není pravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), z toho důvodu nebylo nepatrné množství dovozu z Ukrajiny posuzováno společně s dovozem z ostatních dotčených zemí v níže uvedené analýze.
(125)
Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z Běloruska, ČLR a Ruska, byla individuální situace každé z těchto tří zemí přezkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(126)
Co se týká množství a dumpingového rozpětí a vzhledem k nevýznamnému objemu dovozu během období přezkumného šetření, provedla Komise výhledovou analýzu pravděpodobného objemu vývozu a dumpingových rozpětí pro jednotlivé země v případě zrušení opatření. Z této analýzy vyplynulo, že v případě zrušení opatření by se objem vývozu pravděpodobně zvýšil na úroveň převyšující úroveň dosaženou v období přezkumného šetření a zcela jistě by přesáhl zanedbatelnou úroveň (viz 33., 56. a 80. bod odůvodnění výše). Komise rovněž stanovila, že v případě zrušení opatření lze očekávat podstatné dumpingové rozpětí (viz 30., 53. a 78. bod odůvodnění výše).
(127)
Co se týká průměrné dovozní ceny, nelze na základě zanedbatelného množství dovozu dospět k žádným přesvědčivým závěrům.
(128)
Šetřením však bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený výrobek dovezený z Běloruska, ČLR a Ruska a obdobný výrobek vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie se shodují ve všech základních fyzických a technických vlastnostech.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna, pokud jde o Bělorusko, ČLR a Rusko. Dovoz z těchto tří zemí byl proto zkoumán souhrnně.
a) Objem
(130)
Objem dovozu dotčeného výrobku z Běloruska, ČLR a Ruska do Unie klesl o 60 %, a to z přibližně 7 000 tun v roce 2010 na přibližně 2 900 tun v období přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 31 %, v roce 2012 však klesl o 62 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o dalších 28 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Běloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržní podíl dovozu z Běloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Běloruska (EUR/t)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČLR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržní podíl dovozu z ČLR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČLR (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržní podíl dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotčených zemí
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržní podíl dovozu z dotčených zemí
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotčených zemí (EUR/t)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Tržní podíl
(131)
Příslušný tržní podíl vývozců z Běloruska, ČLR a Ruska na trhu Unie se snížil z 1,3 % v roce 2010 na 0,7 % během období přezkumného šetření. Konkrétně se tržní podíl zvýšil z 1,3 % v roce 2010 na 1,8 % v roce 2011, v roce 2012 pak opět klesl na 1,1 % a v období přezkumného šetření klesl znovu až na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(132)
Od roku 2010 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska, ČLR a Ruska zvýšila o 11 %, a to ze 488 EUR/t v roce 2010 na 528 EUR/t během období přezkumného šetření. Konkrétně se ceny zvýšily o 9 % v roce 2011, o 12 % v roce 2012 a během období přezkumného šetření o 10 % klesly.
ii) Cenové podbízení
(133)
Vzhledem k velmi malému množství prodeje dotčeného výrobku během období přezkumného šetření z ČLR a Ruska do Unie nelze dospět k jakýmkoli spolehlivým závěrům. Bylo proto provedeno srovnání cen obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného v Bělorusku, ČLR a Rusku a prodávaného do ostatních zemí. Z tohoto srovnání vyplynulo značné cenové podbízení.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržní podíl dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržní podíl dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Tržní podíl dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z jiných třetích zemí
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období zvýšil. Tržní podíl dovozu z Ukrajiny zůstal na velice nízké úrovni. Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil.
(135)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že 12 % ztráta tržního podílu výrobního odvětví Unie byla téměř zcela absorbována narůstajícím tržním podílem Indie a Turecka a že levný dovoz z Indie a Turecka je pravděpodobně hlavním důvodem nestabilní situace výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je vhodné poznamenat, že cílem současného šetření je zjistit, zda by zrušení platných opatření v případě oněch tří zemí, u kterých byla stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu, mohlo pravděpodobně vést k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Během šetření bylo potvrzeno výrazné cenové podbízení, pokud jde o prodej výrobků z Běloruska, ČLR a Ruska do ostatních zemí. V případě zrušení opatření lze proto očekávat obnovení dumpingového vývozu z těchto zemí do EU, což by v důsledku pravděpodobně vedlo ke zvýšení újmy pro výrobní odvětví Unie. Skutečnost, že dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období mohl zvýšit, nemá vliv na toto posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Z úrovně kolem 437 000 tun v roce 2010 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 37 %. Konkrétně v roce 2011 klesla o 14 %, v roce 2012 o 19 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o další 4 procentní body. Příčinou poklesu výroby byl pokles spotřeby a zejména pak zvýšený dovoz z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a míra využití kapacity
(138)
Výrobní kapacita činila v roce 2010 více než 1 700 000 tun, během posuzovaného období se snížila o 16 %. Příčinou poklesu bylo to, že někteří výrobci EU snížili počet denních výrobních směn.
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využití kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Šetření.
(139)
V roce 2010 dosáhlo využití kapacity 25 %. V roce 2011 došlo k poklesu na 23 %, v roce 2012 na 22 % a během období přezkumného šetření využití kapacity kleslo na 19 %. Příčinou nízké míry využití kapacity byla především skutečnost, že výrobky, na něž se toto šetření nevztahuje (zejména duté profily) mohou být vyráběny s použitím stejného výrobního zařízení, které se používá k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů. Míra využití kapacity proto není nutně výmluvným ukazatelem újmy v tomto výrobním odvětví.
c) Objem prodeje
(140)
Prodej výrobního odvětví Unie, pokud jde o vlastní výrobky prodávané odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl v roce 2011 o 16 %, v roce 2012 o 21 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření se tedy prodej snížil celkově o zhruba 40 %. Příčinou byl pokles spotřeby a zvýšení dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Šetření.
d) Tržní podíl
(141)
Výrobní odvětví Unie mělo v roce 2010 tržní podíl ve výši 73 %. V roce 2011 klesl na 65 %, v roce 2012 na 56 % a během období přezkumného šetření podíl opět stoupl na 61 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově snížil o 12 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Šetření.
e) Růst
(142)
Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 28 %, klesl objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 %. V důsledku toho výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztratilo 12 procentních bodů na tržním podílu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období neprofitovalo z žádného růstu.
f) Zaměstnanost
(143)
Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie klesl v roce 2011 o 13 %, v roce 2012 o 27 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie za posuzované období klesla celkově o 43 %, tedy z přibližně 1 600 na méně než 1 000 osob.
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Šetření.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance a rok, z počáteční úrovně 264 tun na zaměstnance nejprve v roce 2011 mírně klesla o 2 %. V roce 2012 vzrostla o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření zůstala beze změny. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(145)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2011 zvýšily o 5 %, v roce 2012 o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření o 4 procentní body klesly. Za posuzované období se tyto ceny zvýšily celkově o 2 %, a to z 833 EUR/t na 848 EUR/t v období přezkumného šetření.
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(146)
Šetřením byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu značného rozpětí o velikosti, kterou u Běloruska, ČLR a Ruska nelze považovat za zanedbatelnou.
(147)
Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny je nepravděpodobné.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(148)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně dosáhla zamýšleného cíle, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii, výrobní odvětví se stále nachází ve velmi nestabilním a zranitelném stavu. Za posuzované období klesl například objem výroby o 37 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 % a zaměstnanost o 43 %. Kromě toho se snížil podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU, a to ze 73 % v roce 2010 na 61 % během období přezkumného šetření. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům jakéhokoli dumpingového dovozu na trh Unie velice zranitelné.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku byl do roku 2011 téměř beze změny. V roce 2012 se zvýšil o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření o 10 procentních bodů klesl. Během období přezkumného šetření byl tedy konečný stav zásob o 5 % vyšší než v roce 2010.
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Šetření.
b) Mzdy
(150)
Během posuzovaného období se náklady na pracovní sílu snížily o 29 %. Konkrétně v roce 2011 klesly o 2 %, v roce 2012 o 15 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 12 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na pracovní sílu (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Šetření.
(151)
Během posuzovaného období se pracovní náklady na zaměstnance zvýšily o 25 %. To je pravděpodobně pouze přechodná situace související s náklady na propouštění způsobenými značným poklesem počtu zaměstnanců.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovost a návratnost investic
(152)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje, vyjádřená jako procento čistého prodeje, na trhu Unie, pokud jde o prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku, od roku 2010, kdy dosahovala více než 7 % ztráty, zlepšila a během období přezkumného šetření dosáhla téměř 1 % zisku. Konkrétně se ztráta výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila ze 7,3 % v roce 2010 na 5 % v roce 2011, a potom na 0,6 % v roce 2012, přičemž během období přezkumného šetření prodej dosáhl mírného zisku 0,8 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Šetření.
(153)
Příčinou růstu ziskovosti je skutečnost, že během posuzovaného období se zvýšily prodejní ceny o 2 %, zatímco výrobní náklady (převážně za tepla válcované svitky, na něž připadá více než 60 % výrobních nákladů) se během stejného období o 6 % snížily, stejně jako výrazně klesly roční náklady na pracovní sílu. Výrobci v Unii zařazení do vzorku proto mohli postupně začít zavádět ziskové ceny svým odběratelům na trhu EU.
(154)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, kopírovala do značné míry trend ziskovosti. V roce 2010 ztráta dosahovala 19,2 %, v roce 2011 se snížila na 11,8 %, v roce 2012 výrobci dosáhli zisku ve výši 0,5 % a během období přezkumného šetření pak zisk činil 4,3 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu
(155)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2010 přibližně - 44 milionů EUR. V roce 2011 se zvýšil na přibližně - 7 milionů EUR, v roce 2012 na téměř 17 milionů EUR a během období přezkumného šetření na přibližně 20 milionů EUR. Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. Toto zlepšení mohlo být způsobeno snížením výrobních nákladů a nákladů na pracovní sílu a mírným zvýšením cen.
2010
2011
2012
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Šetření.
e) Investice
(156)
Roční investice do výroby obdobného výrobku, pokud jde o výrobce v Unii zařazené do vzorku, se v roce 2011 snížily o 34 %, v roce 2012 se o 90 procentních bodů zvýšily a během období přezkumného šetření se o 59 procentních bodů opět snížily. Za posuzované období se investice určené k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity, snížily o 3 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Šetření.
5. Závěr ohledně újmy
(157)
Řada ukazatelů, zejména finančních ukazatelů, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ziskovost se zvýšila a ze 7 % ztráty dosáhla zisku 0,8 %, což je však stále nižší než cílový zisk 5 % dosažený v předchozím šetření. Návratnost investic se zlepšila z více než 19 % ztráty na více než 4 % zisk a úroveň peněžního toku z - 44 milionů EUR na 20 milionů EUR. Tyto údaje svědčí o tom, že výrobní odvětví se částečně zotavilo.
(158)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření však řada ukazatelů vykázala negativní vývoj. Objem výroby se snížil o 37 %, využití kapacity o 25 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl o 40 %, tržní podíl výrobního odvětví Unie klesl o 12 procentních bodů a zaměstnanost o 43 %.
(159)
Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého tržního podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Je tedy zřejmé, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velice zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu.
(160)
I kdyby byl nestabilní stav výrobního odvětví Unie kvalifikován jako podstatná újma, nemohl by být přičítán dovozu z dotčených zemí. Tři dotčené země (v případě Ukrajiny bylo šetřením zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu není pravděpodobné) představují méně než 1 % kumulativního podílu na trhu EU. Absence cenového nátlaku ze strany dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet dostatečně ziskové ceny, ačkoli výrazně nižší, než je cílový zisk.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dovoz z ČLR, Běloruska a Ruska
(161)
Výše uvedené trendy svědčí o tom, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází ve velice nestabilním stavu.
(162)
Jak je uvedeno výše, vývozci tří dotčených zemí disponují volnou kapacitou, jež jim umožňuje velmi rychle navýšit vývoz. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by značné množství vývozu, v současnosti vyvážené do těchto třetích zemí, bylo přesměrováno na trh EU. Tento nárůst dumpingového dovozu za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, pravděpodobně zvýší cenový nátlak na trh Unie, a tedy ještě zhorší již tak nestabilní stav výrobního odvětví Unie. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v předchozím šetření, kdy se tržní podíl dovozu z dotčených tří zemí do EU během pouhých tří a půl let ztrojnásobil, a to z 6,2 % v roce 2004 na 18,7 % v období šetření (od 1. července 2006 do 30. června 2007). Vyvážející výrobci v ČLR, Bělorusku a Rusku tedy již prokázali svou schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření je obnovení újmy pravděpodobné.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhledem k tomu, že v případě Ukrajiny byl učiněn závěr, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné, není nutné uvádět žádné další analýzy vztahující se k pravděpodobnosti obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
(165)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dostaly příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(166)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve velice nestabilním stavu. Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo díky platným opatřením zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Zrušením opatření by se zvýšil cenový nátlak na trh Unie, což by opět vedlo ke ztrátám. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.
2. Zájem dovozců a uživatelů
(167)
Komise kontaktovala více než 100 uživatelů a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se záměrem navázat spolupráci, na niž však nikdo z nich neodpověděl. Důvodem může být velmi malý objem vývozu každé z dotčených zemí na trh Unie. V každém případě žádný faktor nenasvědčuje tomu, že by dovozci nebo uživatelé byli neúměrně zasaženi, pokud by se platnost opatření prodloužila.
(168)
S ohledem na výše uvedené lze proto považovat za nepravděpodobné, že by prodloužení platnosti opatření podstatně ovlivnilo situaci dovozců a uživatelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu EU
(169)
Spotřeba EU za posuzované období klesla o 28 %, přičemž během období přezkumného šetření dosahovala 400 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během posuzovaného období soustavně převyšovala poptávku v EU a v období přezkumného šetření dosahovala téměř 1 500 000 tun. Mezi výrobci v EU je tedy dostatečná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Unie navíc během období přezkumného šetření funguje při pouhé 19 % míře využití kapacity, neboť vyrábí jiné výrobky (dotčený výrobek a další výrobky, jako například duté profily) za použití stejného výrobního zařízení. V případě zvýšené poptávky má proto výrobní odvětví Unie volnou kapacitu na zvýšení výroby úpravou sortimentu výroby. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, především z Indie a Turecka.
(170)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyvodit závěr, že v případě zachování antidumpingových opatření by mohlo dojít k nedostatečnému zásobení trhu EU nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu EU.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(171)
Z výše uvedeného je zřejmé, že negativní dopad zachování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení platnosti opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování stávajících opatření. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V odůvodněných případech byly jejich připomínky a stanoviska náležitě zohledněny.
(173)
Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických (ad valorem) cel různých sazeb.
(174)
Pokud jde o Ukrajinu, bylo zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), a proto by opatření měla být zrušena a řízení ukončeno.
(175)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyráběné jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(176)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi. (5) Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(177)
Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódů TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Všechny společnosti
90,6 %
-
Rusko
Skupina TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company a Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Skupina OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works a Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Všechny ostatní společnosti
20,5 %
A999
Bělorusko
Všechny společnosti
38,1 %
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 pocházejícího z Ukrajiny se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/110
оd 26. siječnja 2015.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije te o prekidu postupka u vezi s uvozom određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2. i 5.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1256/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 i ex 7306 30 77 podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine („NRK”), Rusije, Tajlanda i Ukrajine („konačne antidampinške mjere”). Mjere su uvedene u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 10,1 % do 90,6 %.
2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(2)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (3) konačnih antidampinških mjera na snazi Komisija je 18. rujna 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije zavarenih čeličnih cijevi Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju najveći dio ukupne proizvodnje zavarenih cijevi u Uniji, u ovom slučaju više od 25 %.
(3)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(4)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 19. prosinca 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).
4.2. Strane na koje se postupak odnosi
(6)
Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike iz Bjelarusa, NRK-a, Rusije i Ukrajine („predmetne zemlje”), nepovezane uvoznike i korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak te predstavnike predmetnih zemalja. Zainteresirane strane imale su mogućnost u pisanom obliku iznijeti stavove i zatražiti raspravu u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Rasprava je odobrena svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te dokazale da postoje posebni razlozi da im se omogući rasprava.
4.2.1. Uzorkovanje proizvođača izvoznika
(8)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, Rusije i Ukrajine, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, odabrati uzorak, od navedenih strana zatraženo je da se u roku od 15 dana od pokretanja revizije jave Komisiji i dostave joj podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Naposljetku, Komisija u okviru uzorkovanja nije primila odgovore od proizvođača izvoznika iz NRK-a. Primila je jedan odgovor u okviru uzorkovanja od jednog proizvođača izvoznika iz Ukrajine. Primila je tri odgovora u okviru uzorkovanja od proizvođača izvoznika iz Rusije. Stoga je Komisija smatrala da uzorkovanje proizvođača izvoznika nije potrebno.
4.2.2. Uzorkovanje uvoznika i proizvođača iz Unije
(10)
S obzirom na očito veliki broj nepovezanih uvoznika iz Unije, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, odabrati uzorak, od navedenih strana zatraženo je da se u roku od 15 dana od pokretanja revizije jave Komisiji i dostave joj podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Budući da nije primljen odgovor ni od jednog nepovezanog uvoznika, uzorkovanje nije primijenjeno na nepovezane uvoznike.
(11)
S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije u ovom postupku, u Obavijesti o pokretanju postupka navedeno je da je Komisija za utvrđivanje štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj je predodabir proveden upotrebom podataka dostupnih Komisiji u početnoj fazi, a temeljio se na količini prodaje, količini proizvodnje i zemljopisnom položaju proizvođača iz Unije. Uzorak odgovara najvećoj reprezentativnoj količini proizvodnje i prodaje koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu, a predstavlja 52 % ukupne proizvodnje i prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u EU-u. Osim toga, uzorak je reprezentativan u pogledu zemljopisnog položaja društava jer su njime obuhvaćene četiri različite države članice. Na dan objave Obavijesti o pokretanju postupka s proizvođačima iz EU-a provedeno je savjetovanje o predloženom uzorku. Budući da se nisu javili dodatni proizvođači i da nisu primljene nikakve primjedbe na uzorak, predloženi je uzorak potvrđen.
(12)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, vjerojatnosti nastanka ili ponavljanja štete te za određivanje interesa Unije. U tu je svrhu Komisija poslala upitnike proizvođačima izvoznicima i proizvođačima iz Unije koji su bili uključeni u uzorak. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači u Uniji:
-
Arcelor Mittal Karvina, Češka Republika,
-
Arcelor Mittal Krakow, Poljska,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italija,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Ujedinjena Kraljevina;
(b)
Proizvođač izvoznik iz Bjelarusa:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bjelarus;
(c)
Trgovac povezan s proizvođačem izvoznikom iz Ukrajine:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švicarska;
(d)
Proizvođač iz Rusije:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusija;
(e)
Proizvođač u analognoj zemlji:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Južna Afrika.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Predmetni proizvod
(13)
Predmetni proizvod jesu zavarene cijevi od željeza ili nelegiranog čelika, kružnog poprečnog presjeka i vanjskog promjera koji ne prelazi 168,3 mm, isključujući cijevi vrsta koje se upotrebljavaju za naftovode ili plinovode, zaštitne cijevi (casing) i proizvodne cijevi (tubing) vrsta koje se upotrebljavaju pri bušenju za pridobivanje nafte ili plina, precizne cijevi i cijevi s priključnim priborom, prikladne za vođenje plinova ili tekućina, za upotrebu u civilnom zrakoplovstvu, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 i ex 7306 30 77, podrijetlom iz Bjelarusa, NRK-a, Rusije i Ukrajine.
(14)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi se upotrebljavaju za iste namjene.
2. Istovjetni proizvod
(15)
Utvrđeno je da zavarene cijevi koje industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji te zavarene cijevi koje se proizvode i prodaju u predmetnim zemljama i analognim zemljama imaju u osnovi ista fizička, kemijska i tehnička svojstva i iste osnovne namjene kao zavarene cijevi koje se proizvode u predmetnim zemljama i prodaju za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(16)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga iz četiriju predmetnih zemalja.
(17)
Sve četiri zemlje koje su predmet ispitnog postupka izvozile su zanemarive količine predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga ne postoji vjerojatnost nastavka dampinga za bilo koju od četiriju zemalja na koje se odnosi ispitni postupak. Procjena je bila ograničena na vjerojatnost ponavljanja dampinga na temelju izvoznih cijena prema ostalim trećim zemljama. Kao i u prethodnom ispitnom postupku, u ovu se svrhu zanemario izvoz u Bjelarus.
ZEMLJE BEZ TRŽIŠNOGA GOSPODARSTVA
1. Analogne zemlje
(18)
U skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe Bjelarus i NRK ne smatraju se zemljama s tržišnim gospodarstvom. U prethodnom je ispitnom postupku SAD upotrijebljen kao analogna zemlja u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Prema Obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je da se SAD upotrebljava kao analogna zemlja u okviru ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kako je predložio podnositelj zahtjeva.
(19)
Komisija je primila primjedbe društva Mogilev, kao i primjedbe bjelaruskih nadležnih tijela. Nijedna primjedba nije primljena od zainteresiranih strana iz NRK-a.
(20)
Bjelaruske strane tvrdile su da SAD nije odgovarajući izbor zbog navodnih veza između jedinog proizvođača iz SAD-a koji surađuje te industrije Unije.
(21)
Bjelaruske strane predložile su da se Rusija upotrijebi kao analogna zemlja s obzirom na to da je ruska industrija čelika navodno slična bjelaruskoj zbog njihovih zajedničkih veza s bivšim Sovjetskim Savezom.
(22)
Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da vrijednost prirodnog plina nije primjereno prikazana u trošku proizvodnje jedinog proizvođača iz Rusije koji surađuje (vidjeti uvodnu izjavu 69. u nastavku). Nadalje, suradnja navedenog proizvođača iz Rusije nije bila dostatna (vidjeti uvodnu izjavu 61. u nastavku). Stoga se Rusija nije smatrala odgovarajućim izborom.
(23)
Komisija je jednako tako identificirala ostale treće zemlje koje izvoze predmetni proizvod u Uniju. Komisija je stupila u kontakt s proizvođačima iz 14 zemalja za koje se zna da proizvode čelik. Među ostalim, to su bile Bosna i Hercegovina, Brazil, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Srbija, Južna Afrika, Južna Koreja i Tajvan.
(24)
Naposljetku, proizvođači iz SAD-a nisu surađivali s Komisijom. Međutim, Komisija je primila potpune odgovore na upitnike od proizvođača iz bivše jugoslavenske republike Makedonije i iz Južne Afrike. Komisija je s obzirom na znatnu količinu domaće prodaje proizvođača smatrala da je Južna Afrika najprikladniji izbor.
BJELARUS
1. Uvodna napomena
(25)
Najveći poznati proizvođač u Bjelarusu, društvo OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev”) surađivao je u ispitnom postupku. Međutim, društvo Mogilev nije izvozilo predmetni proizvod u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga se podatci o vjerojatnim izvoznim cijenama u Uniju temelje na izvoznim cijenama u ostale treće zemlje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27. u nastavku.
2. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
2.1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(26)
Uobičajena vrijednost za Bjelarus utvrđena je po vrsti proizvoda za istovjetan proizvod na temelju domaćih prodajnih cijena nepovezanim kupcima u uobičajenom tijeku trgovine u Južnoj Africi (analogna zemlja). U slučajevima kad nije bilo prodaje određene vrste proizvoda istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili kad se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu Južne Afrike, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost tako da je pridodala trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda prodajne, opće i administrativne troškove i dobit.
2.2. Određivanje vjerojatne izvozne cijene
(27)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo Mogilev nije izvozilo predmetni proizvod u Uniju. Stoga je vjerojatna izvozna cijena utvrđena na temelju prodajnih cijena ostalim trećim zemljama.
2.3. Usporedba
(28)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(29)
Gdje je to bilo primjenljivo, izvršene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, rabate, popuste i razinu trgovine.
2.4. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(30)
Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe utvrđena je vjerojatna dampinška marža od 28,4 %.
3. Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.1. Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(31)
Proizvodne linije društva Mogilev upotrijebljene su kako za proizvodnju zavarenih cijevi tako i za proizvodnju šupljih profila (proizvodnja tih dvaju proizvoda razlikuje se samo u jednom malom proizvodnom koraku). Društvo Mogilev proizvodilo je znatne količine šupljih profila i izvozilo ih, među ostalim, u Uniju s obzirom na to da antidampinške pristojbe nisu na snazi za ove proizvode. Nadalje, društvo Mogilev proizvodilo je zavarene cijevi promjera većeg od 168,3 mm („velike cijevi”), koje ne podliježu antidampinškim pristojbama u Uniji.
(32)
Na temelju trenutačne ponude proizvoda računa se da neiskorišteni kapacitet društva Mogilev iznosi oko 20 000 tona ili oko 5 % potrošnje u Uniji.
(33)
Stoga u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji rizik da će društvo Mogilev prodavati znatne količine zavarenih cijevi na tržištu Unije po dampinškim cijenama.
(34)
Nakon objave društvo Mogilev tvrdilo je da je njegov stvarni neiskorišteni kapacitet znatno manji zbog uskog grla pri hidrauličkom ispitivanju. Međutim, hidrauličko ispitivanje samo je manji korak u cjelokupnom proizvodnom postupku predmetnog proizvoda, stoga se takvo usko grlo može relativno lako ukloniti. Stoga se tvrdnja da se neiskorišteni kapacitet tvornice može utvrditi na temelju uskog grla izazvanog opremom za hidrauličko ispitivanje ne može prihvatiti.
3.2. Preusmjeravanje proizvodnje s drugih proizvoda koji se proizvode u istim pogonima
(35)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., društvu Mogilev trenutačno je isplativije proizvoditi šuplje profile jer oni ne podliježu antidampinškim pristojbama, dok zavarene cijevi podliježu antidampinškim pristojbama u Uniji. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodnja je uistinu bila snažno usredotočena na proizvode koji ne podliježu antidampinškim pristojbama u Uniji, koji su činili veliku većinu proizvedenih proizvoda. U nedostatku mjera za zavarene cijevi može se očekivati da će Mogilev proizvoditi ujednačeniju ponudu proizvoda te preusmjeriti kapacitete s proizvoda koji trenutačno ne podliježu mjerama na zavarene cijevi.
(36)
Stoga postoji znatan rizik da će društvo Mogilev barem djelomično preusmjeriti proizvodnju s proizvoda koji trenutačno ne podliježu antidampinškim pristojbama na zavarene cijevi za tržište Unije po dampinškim cijenama u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
(37)
Nakon objave društvo Mogilev tvrdilo je da ne bi odmah promijenilo svoj asortiman proizvoda od šupljih profila na zavarene cijevi jer već godinama prodaje puno veće količine šupljih profila od zavarenih cijevi te da za promjenu nema razloga.
(38)
Potrebno je tom smislu istaknuti da je EU najveće tržište društva Mogilev za šuplje profile te da društvo Mogilev trenutačno uopće ne prodaje zavarene cijevi na tržištu Unije. Mogilev nije dostavio nikakve dokaze da se u slučaju stavljanja mjera izvan snage udjel raznih proizvoda u prodaji u EU-u neće promijeniti. Stoga se ostaje pri zaključku da će u slučaju stavljanja mjera izvan snage društvo Mogilev vjerojatno proizvoditi ravnomjerniji asortiman proizvoda i barem djelomično preusmjeriti proizvodnju sa šupljih profila na zavarene cijevi za tržište Unije.
3.3. Privlačnost tržišta Unije
(39)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 27., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije bilo bjelaruskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju. Stoga bi se vjerojatnost rizika preusmjeravanja trgovine na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage trebala temeljiti na sljedećem:
-
prevladavajućim prodajnim cijenama za druga izvozna tržišta,
-
prevladavajućim cijenama na tržištu Unije, kako industrije Unije tako i drugih izvora uvoza, i
-
prodajnom ponašanju društva Mogilev u pogledu proizvoda koji ne podliježu antidampinškim pristojbama.
(40)
Usporedbom prosječne prodajne cijene društva Mogilev ostalim zemljama s onima na tržištu Unije može se utvrditi znatna razina obaranja cijena. U usporedbi s prosječnom prodajnom cijenom industrije Unije razina obaranja cijena kreće se između 30 % i 50 %. Cijene društva Mogilev jednako su tako niže u usporedbi s drugim izvorima uvoza na tržište Unije kao što su Indija i Turska.
(41)
Vjerojatnu privlačnost tržišta Unije još jačom čini činjenica da društvo Mogilev već ima postojeće prodajne kanale koje trenutačno upotrebljava za prodaju drugih proizvoda, a koji bi se u slučaju da se mjere stave izvan snage mogli upotrebljavati i za prodaju predmetnog proizvoda.
(42)
Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija zaključuje da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji znatan rizik od preusmjeravanja izvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama jer je tržište Unije mnogo privlačnije u smislu cijena.
(43)
Nakon objave društvo Mogilev tvrdilo je da se znatno povećanje njegove prodaje zavarenih cijevi na domaćem tržištu i ruskom tržištu tijekom razmatranog razdoblja nije pravilno utvrdilo. U tom pogledu potrebno je napomenuti da je povećanje količine prodaje na tim tržištima potvrđeno u ispitnom postupku. Društvo Mogilev je u primjedbama dostavljenima nakon objave dodatno potvrdilo da su zavarene cijevi prodavane po cijenama koje su niže od prevladavajućih cijena na tržištu EU-a. Stoga činjenica da se količina prodaje navedenih proizvoda na domaćem tržištu i ruskom tržištu tijekom vremena povećavala, zbog privlačnijih cijena u EU-u ne umanjuje niti uklanja rizik preusmjeravanja na tržište Unije. Stoga je ta tvrdnja društva Mogilev odbačena.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(44)
S obzirom na raspoloživ neiskorišteni kapacitet u Bjelarusu, rizik preusmjeravanja proizvodnje s drugih proizvoda na predmetne proizvode te privlačnu razinu cijena na tržištu Unije, može se zaključiti da postoji rizik povećanja bjelaruskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
NRK
1. Uvodne napomene
(45)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., Komisija nije primila nijedan odgovor iz NRK-a. Budući da proizvođači izvoznici iz NRK-a nisu surađivali, sveukupna analiza uključujući i izračun dampinga temelji se na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Kineska nadležna tijela obaviještena su o namjeri Komisije da primjeni članak 18. Osnovne uredbe i da temelji nalaze na dostupnim činjenicama.
(46)
Dakle, vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga procijenjena je na temelju zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i ostalih izvora podataka kao što su trgovinski statistički podatci o uvozu i izvozu (Eurostat i kineski podatci o izvozu) te publikacija Metal Bulletin.
(47)
Izostanak suradnje utjecao je na usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom različitih vrsta proizvoda. Smatralo se primjerenim utvrditi uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na globalnoj razini, odnosno na temelju prosječnih vrijednosti u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
2. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
2.1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(48)
Uobičajena vrijednost za NRK utvrđena je na temelju prosječne domaće prodajne cijene nepovezanim kupcima u uobičajenom tijeku trgovine u Južnoj Africi (analogna zemlja).
2.2. Određivanje vjerojatne izvozne cijene
(49)
Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, izvozna se cijena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe morala temeljiti na dostupnim činjenicama.
(50)
Komisija je prvo analizirala statističke podatke Eurostata. Međutim, uvezene količine proizvoda uvezenog iz NRK-a bile su vrlo ograničene i stoga se smatra da cijene tog proizvoda nisu reprezentativne. Stoga je vjerojatna izvozna cijena utvrđena na temelju kineskih trgovinskih statističkih podataka o izvozu u treće zemlje.
2.3. Usporedba
(51)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(52)
Gdje je to bilo primjenljivo, izvršene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, troškovima osiguranja, nepovratnog PDV-a, troškovima izvoza, rabatima i popustima.
2.4. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(53)
Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe vjerojatna dampinška marža iznosila je 39,3 %.
3. Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.1. Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(54)
Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, upotrijebljeni su sljedeći izvori:
-
podatci koje je ustupio podnositelj zahtjeva,
-
dostupne publikacije (na primjer Metal Bulletin),
-
podatci prikupljeni u prethodnom ispitnom postupku.
(55)
Poznato je da je kineska industrija zavarenih cijevi bez sumnje najveća u svijetu. Prema publikaciji Metal Bulletin godišnja proizvodnja zavarenih cijevi iznosila je u 2012. oko 35 milijuna tona. Podnositelj zahtjeva procijenio je da proizvodni kapacitet za zavarene cijevi u NRK-u premašuje 45 milijuna tona godišnje. Ukupni bi neiskorišteni kapacitet prema tome premašivao deset milijuna tona, što je 25 puta više od vidljive potrošnje zavarenih cijevi u EU-u.
(56)
Stoga u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji znatan rizik da će kineski proizvođači izvoznici prodavati znatne količine zavarenih cijevi na tržištu Unije po dampinškim cijenama.
3.2. Privlačnost tržišta Unije
(57)
Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, nalazi se temelje na dostupnim činjenicama. Rizik od preusmjeravanja trgovine na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage temelji se dakle na javno dostupnim izvorima.
(58)
Prema javno dostupnim izvorima kao što je Metal Bulletin kineska razina cijena znatno je niža od prosječne prodajne cijene industrije Unije od 848 EUR/tona i prosječne cijene uvoza u Uniju iz najvećih država izvoznica kao što su Indija i Turska. U usporedbi s prosječnom prodajnom cijenom industrije Unije razina obaranja cijena kreće se između 30 % i 50 %. To svakako pokazuje koliko je tržište Unije privlačno, kao i sposobnost kineskih proizvođača da u slučaju stavljanja mjera izvan snage budu konkurentni s obzirom na cijenu.
(59)
Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija je zaključila da, s obzirom na spomenute znatne razlike u cijeni, postoji znatan rizik od preusmjeravanja trgovine iz trećih zemalja s nižim cijenama na isplativije tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(60)
Na temelju raspoloživog neiskorištenog kapaciteta u NRK-u i privlačne razine cijene na tržištu Unije može se zaključiti da postoji rizik od znatnog povećanja kineskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda u slučaju isteka mjera.
ZEMLJE S TRŽIŠNIM GOSPODARSTVOM
RUSIJA
1. Uvodne napomene
(61)
Ruski proizvođači izvoznici koji predstavljaju oko 75 % ruske proizvodnje, a koji su dostavili odgovore u sklopu uzorkovanja, kasnije su obavijestili Komisiju da ne namjeravaju odgovoriti na upitnik za proizvođače izvoznike. Samo jedan mali proizvođač koji ne izvozi u Uniju i koji neznatno izvozi u ostale zemlje surađivao je tijekom ispitnog postupka tako da je odgovorio na upitnik i pristao na posjet radi provjere. S obzirom na znatnu nesuradnju proizvođača izvoznika iz Rusije, sveukupna analiza, uključujući i izračun dampinga, temelji se na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Ruski proizvođači izvoznici koji ne surađuju i ruska nadležna tijela obaviještena su o namjeri Komisije da primjeni članak 18. Osnovne uredbe i da temelji nalaze na dostupnim činjenicama.
(62)
Dakle, vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga procijenjena je na temelju zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i ostalih izvora podataka kao što su trgovinski statistički podatci Eurostata, ruski statistički podatci o izvozu i Metal Bulletin.
(63)
Znatna nesuradnja utjecala je na usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom različitih vrsta proizvoda. Smatralo se primjerenim utvrditi uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na globalnoj razini, odnosno na temelju prosječnih vrijednosti u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(64)
Komisija je napomenula da se prema statističkim podatcima Eurostata predmetni proizvod uvozio iz Rusije. Međutim, te su količine bile vrlo ograničene i stoga se smatralo da cijene tog uvoza nisu reprezentativne. Stoga se podatci o vjerojatnim izvoznim cijenama u Uniju temelje na izvoznim cijenama u ostale treće zemlje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 73. u nastavku.
2. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
2.1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(65)
Kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 61., znatna nesuradnja proizvođača izvoznika iz Rusije prisilila je Komisiju da za određivanje uobičajene vrijednosti upotrebljava dostupne činjenice. U ovu svrhu upotrijebljeni su podatci koje je ustupio ruski proizvođač koji surađuje.
(66)
Uobičajena vrijednost određena je u skladu s prvom rečenicom članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Prvo je utvrđeno je li ukupna količina domaće prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila reprezentativna u usporedbi s ruskom izvoznom prodajom trećim zemljama. Domaća prodaja smatrala se reprezentativnom ako je količina prodaje istovjetnog proizvoda predstavljala pet ili više posto ruske izvozne prodaje trećim zemljama.
(67)
Zatim je ispitano je li se istovjetan proizvod prodavao u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nepovezanim kupcima za predmetnu vrstu proizvoda.
(68)
Za provođenje testa za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine upotrebljavao se prosječan trošak proizvodnje. U pogledu troškova proizvodnje, a posebno troškova energije, u odnosu na plin ispitano je jesu li cijene plina koje su proizvođači izvoznici platili objektivno odražavale troškove povezane s proizvodnjom i distribucijom plina.
(69)
Utvrđeno je da je domaća cijena plina koju su platili proizvođači izvoznici iznosila oko 30 % izvozne cijene prirodnog plina iz Rusije. U vezi s tim, svi raspoloživi podatci ukazuju na to da su domaće cijene plina u Rusiji regulirane cijene, koje su znatno ispod razine tržišnih cijena koje se za ruski prirodni plin plaćaju na nereguliranim tržištima. Budući da troškovi plina nisu razumno prikazani u poslovnim knjigama izvođača izvoznika kako je predviđeno člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe, bilo ih je potrebno odgovarajuće prilagoditi. U nedostatku ikakvih dovoljno reprezentativnih neiskrivljenih cijena plina koje se odnose na rusko domaće tržište, smatralo se primjerenim u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe temeljiti prilagodbu na podatcima s drugih reprezentativnih tržišta. Prilagođena cijena temeljila se na prosječnoj cijeni ruskog plina kada se prodaje za izvoz na njemačko-češkoj granici (Waidhaus) te je prilagođena kako bi odražavala lokalne troškove distribucije. Waidhaus je glavno čvorište za prodaju ruskog plina EU-u, koji je i najveće tržište za ruski plin, a i cijene objektivno odražavaju troškove. Stoga se može smatrati reprezentativnim tržištem u smislu članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe.
(70)
Prema tome, Komisija je za test za utvrđivanje uobičajenog tijeka trgovine upotrebljavala prosječan trošak proizvodnje nakon prilagodbe za trošak plina.
(71)
Uobičajena je vrijednost, dakle, utvrđena kao prosječna cijena profitabilne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije s obzirom na to da je količina profitabilne prodaje činila 80 % ili manje ukupne količine prodaje.
2.2. Određivanje vjerojatne izvozne cijene
(72)
Znatna nesuradnja proizvođača izvoznika iz Rusije prisilila je Komisiju da za određivanje izvozne cijene upotrebljava dostupne činjenice. Podatci koje je ustupio jedini ruski proizvođač koji surađuje nisu se mogli upotrebljavati jer taj proizvođač nije izvozio predmetni proizvod u EU te je izvozio samo neznatne količine u ostale treće zemlje.
(73)
Zbog tog razloga te s obzirom na to da je izvoz iz Rusije u Uniju bio neznatan, vjerojatna izvozna cijena utvrđena je na temelju ruskih statističkih podataka o izvozu, upotrebljavajući izvoz u ostale treće zemlje. U ostale treće zemlje izvozilo se u znatnim količinama.
(74)
Budući da je jedini ruski proizvođač koji surađuje proizvodio isključivo takozvane „crne cijevi” (što znači negalvanizirane cijevi), za određivanje izvozne cijene upotrijebljeni su samo podatci u vezi s crnim cijevima. Prema ruskim statističkim podatcima o izvozu velika većina ruskog izvoza jednako je tako povezana s crnim cijevima.
(75)
Nakon objave jedini ruski proizvođač koji surađuje tvrdio je da je trebalo upotrijebiti njegove izvozne cijene jer one čine više od 10 % njegove ukupne prodaje. Te cijene međutim čine manje od 2 % ukupnog izvoza kako se navodi u ruskim statističkim podatcima o izvozu. Na temelju toga ostaje se pri zaključku da se ne mogu upotrijebiti izvozne cijene tog proizvođača zbog njihove zanemarivo male količine.
2.3. Usporedba
(76)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(77)
Gdje je to bilo primjenljivo, izvršene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza.
2.4. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(78)
Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe vjerojatna dampinška marža iznosila je 38,7 %.
3. Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.1. Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(79)
Podnositelj zahtjeva procijenio je da neiskorišteni kapacitet predmetnog proizvoda u Rusiji premašuje ukupnu potrošnju na tržištu EU-a. Procjena podnositelja zahtjeva temelji se na podatcima objavljenima u publikaciji Metal Expert. Nadalje, podnositelj zahtjeva procijenio je da iskorištenost kapaciteta iznosi 56 %, što je potvrđeno podatcima koje je ustupio proizvođač koji surađuje.
(80)
Stoga u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji znatan rizik da će ruski proizvođači izvoznici prodavati znatne količine zavarenih cijevi na tržištu Unije po dampinškim cijenama.
(81)
Nakon objave ruski proizvođači izvoznici koji ne surađuju navedeni u uvodnoj izjavi 61. tvrdili su da je Komisija zanemarila podatke o navodnoj privlačnosti drugih tržišta, uključujući i rusko tržište, te podatke o neiskorištenom kapacitetu u Rusiji koje su dostavili ti proizvođači.
(82)
Potrebno je tom smislu istaknuti da su se podatci o neiskorištenom kapacitetu odnosili na širi asortiman proizvoda, uključujući šuplje profile i cijevi velikog promjera. Stoga su ti podatci manje važni od podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Nadalje, čak i kada bi se primijenila stopa neiskorištenog kapaciteta od 60 % - 70 % koju navode ruski proizvođači, dobiveni neiskorišteni kapacitet činio bi većinu potrošnje na tržištu EU-a.
(83)
U pogledu podataka koje su dostavili ruski proizvođači izvoznici koji ne surađuju o navodnoj privlačnosti drugih tržišta, uključujući i rusko tržište, prvo treba napomenuti da se ti podatci zbog nesuradnje nisu mogli provjeriti. Kao drugo, ti su podatci u suprotnosti s podatcima prikupljenima tijekom ispitnog postupka, kako se navodi u uvodnim izjavama 84. - 86. u nastavku, koji se temelje na službenim ruskim statističkim podatcima o izvozu, a koje dvojica ruskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju nisu osporili.
3.2. Privlačnost tržišta Unije
(84)
Prema ruskim trgovinskim statističkim podatcima, prosječna ruska cijena izvoza od 647 EUR/toni znatno je manja od prosječne prodajne cijene industrije Unije od 848 EUR/toni te u skladu s prosječnom cijenom uvoza u Uniju iz najvećih država izvoznica kao što su Indija i Turska.
(85)
Prema istim trgovinskim statistikama, 33 % čitavog ruskog izvoza prodaje se u Azerbajdžanu, najvažnijem ruskom izvoznom tržištu. Prodajna cijena za Azerbajdžan iznosi 586 EUR/toni, što znači da je znatno niža od prodaje cijene industrije Unije od 848 EUR/toni, no niža i od cijena koje naplaćuju ostali najvažniji izvoznici u Uniju kao što su Indija ili Turska. Nadalje, ruski izvoz u Azerbajdžan iznosi oko 15 % potrošnje u EU-u. Stoga postoji rizik od preusmjeravanja izvoza prema EU-u u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
(86)
Imajući u vidu prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoji znatan rizik od preusmjeravanja trgovine na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(87)
Na temelju raspoloživog neiskorištenog kapaciteta u Rusiji i privlačne razine cijena na tržištu Unije može se zaključiti da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji rizik od povećanja ruskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju.
(88)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da zadržavanje mjera na snazi protiv Rusije uz ukidanje mjera na snazi protiv Ukrajine (vidjeti u nastavku) predstavlja diskriminaciju jer Rusija i Ukrajina navodno imaju slične neiskorištene kapacitete.
(89)
Nalazi istražnog postupka, u kojima je utvrđeno da znatni neiskorišteni kapacitet u Rusiji odgovara najmanje većini potrošnje na tržištu EU-a, ne govore u prilog toj tvrdnji. S druge strane, za Ukrajinu je utvrđeno da je raspoloživi neiskorišteni kapacitet za izvoz u sve zemlje ograničen. Tvrdnje o diskriminaciji odbacuju se zbog navedene znatne razlike u pogledu neiskorištenog kapaciteta.
UKRAJINA
1. Uvodne napomene
(90)
Samo je jedan ukrajinski proizvođač izvoznik, grupacija „Interpipe Group” („Interpipe”), surađivao tijekom ispitnog postupka. Grupacija Interpipe čini znatan dio ukrajinske proizvodnje i gotovo sav ukrajinski izvoz u Uniju koji je, općenito gledajući, na vrlo niskoj razini. Bar četiri poznata ukrajinska proizvođača ne surađuju, no prema trgovinskim statistikama, njihov je izvoz u EU neznatan.
(91)
S obzirom na neznatan ukrajinski izvoz u Uniju, vjerojatna izvozna cijena utvrđena je na temelju prodajne cijene grupacije Interpipe ostalim trećim zemljama kako je opisano u uvodnoj izjavi 17.
2. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
2.1. Određivanje uobičajene vrijednosti
(92)
Komisija je prvo ispitala je li ukupna količina domaće prodaje jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje, grupacije Interpipe, reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja reprezentativna je ako je ukupna količina domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu iznosila najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje predmetnog proizvoda ostalim trećim zemljama tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Na temelju navedenoga ukupna prodaja koju je grupacija Interpipe ostvarila za istovjetni proizvod na domaćem tržištu bila je reprezentativna.
(93)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su istovjetne ili usporedive s vrstama proizvoda koje grupacija Interpipe prodaje za izvoz.
(94)
Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja grupacije Interpipe za svaku vrstu proizvoda koja je istovjetna ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako je ukupna količina domaće prodaje te vrste proizvoda nepovezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije činila najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje istovjetne ili usporedive vrste proizvoda. Komisija je utvrdila da je za većinu vrsta proizvoda domaća prodaja bila ostvarena u reprezentativnim količinama.
(95)
Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nepovezanim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.
(96)
Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili ne ako:
(a)
količina prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunanog troška proizvodnje čini više od 80 % ukupne količine prodaje te vrste proizvoda; i
(b)
ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.
(97)
U ovom slučaju uobičajena je vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(98)
Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ako:
(a)
količina profitabilne prodaje vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje od ukupne količine prodaje te vrste proizvoda; ili
(b)
ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda manja je od jediničnog troška proizvodnje.
(99)
Analizom domaće prodaje utvrđeno je da je uobičajena vrijednost izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ili kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje ovisno samo o vrsti proizvoda.
(100)
U slučajevima kada nije bilo prodaje vrste proizvoda istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili kada se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.
(101)
Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda grupacije Interpipe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije:
-
prodajni, opći i administrativni troškovi koje je grupacija Interpipe imala u vezi s domaćom prodajom istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, i
-
dobit koju je grupacija Interpipe ostvarila u vezi s domaćom prodajom istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
2.2. Određivanje vjerojatne izvozne cijene
(102)
U nedostatku znatnog ukrajinskog izvoza u Uniju vjerojatna izvozna cijena utvrđena je kako je opisano u uvodnoj izjavi 17., na temelju prodajne cijene grupacije Interpipe ostalim trećim zemljama koja je ostvarena u znatnim količinama.
(103)
Grupacija Interpipe svu je prodaju izvršavala izravno nepovezanim kupcima u trećim zemljama. Prodajna cijena stoga je utvrđena na temelju plaćenih ili plativih cijena tih nepovezanih kupaca.
2.3. Usporedba
(104)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i vjerojatne izvozne cijene izvršena je na temelju cijena franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe uzete su u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(105)
Gdje je to bilo primjenljivo, izvršene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza i kredita.
2.4. Vjerojatan damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(106)
Na temelju navedenoga, u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe vjerojatna dampinška marža iznosila je 16 %.
(107)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je Komisija za Ukrajinu utvrdila nastavak dampinga po stopi od 16 %. Međutim, ta je tvrdnja neutemeljena jer se, po svemu sudeći, temelji na nesporazumu. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 17., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije sve zemlje, uključujući Ukrajinu, izvozile su zanemarive količine predmetnog proizvoda u EU. Stoga se iz tih količina ne mogu izvući razumni zaključci, a za Ukrajinu nije utvrđen nastavak dampinga. Tvrdnja se stoga odbacuje.
3. Razvoj izvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(108)
Komisija je u prethodnom ispitnom postupku utvrdila da proizvodni kapacitet u Ukrajini premašuje 400 000 tona godišnje. Međutim, od tog ispitnog postupka dva su poznata proizvođača prestala proizvoditi zavarene cijevi, točnije društvo Lugansk Tube Plant i Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, jedan od pogona grupacije Interpipe Group. Budući da otad nema potvrđenih povećanja proizvodnog kapaciteta u Ukrajini, trenutačni kapaciteti znatno su manji nego tijekom prethodnog ispitnog postupka.
(109)
U pogledu iskorištenosti kapaciteta iz uvodne izjave 108., grupacija Interpipe pokazala je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije radila gotovo do pune iskorištenosti kapaciteta ako se uzmu u obzir tehnička ograničenja pogona.
(110)
Još jedan važan aspekt jest zemljopisni položaj ukrajinskih pogona. Uglavnom su smješteni u istočnom dijelu Ukrajine te su izravno ili neizravno pogođeni trenutačnim sigurnosnim stanjem u tom dijelu zemlje. Stoga je neizvjesno mogu li ta društva u cijelosti iskoristiti proizvodne kapacitete.
(111)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da se dio ukrajinske proizvodnje koji nije zanemariv nalazi izvan područja pogođenog trenutačnim sigurnosnim stanjem. Potrebno je, međutim, istaknuti da su i društva izvan tog područja neizravno pogođena sigurnosnim stanjem, primjerice nestašicom sirovina. Stoga se zaključuje da je većina tvornica u Ukrajini izravno ili neizravno pogođena trenutačnim sigurnosnim stanjem. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(112)
Istodobno, s obzirom na posebno stanje u Ukrajini na kraju razdoblja ispitnog postupka revizije, može se očekivati da će građevinska industrija apsorbirati dodatne kapacitete na domaćem tržištu nakon što se normalizira sigurnosno stanje. Istovjetni proizvod upotrebljava se i u građevinske svrhe, na primjer za nosive konstrukcije, ograde, zaštitne elemente i skele.
(113)
S obzirom na smanjenje proizvodnog kapaciteta i očekivano povećanje domaće potražnje, zaključuje se da su dostupni neiskorišteni kapaciteti za izvoz u sve zemlje ograničeni.
(114)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da postoji znatan neiskorišteni kapacitet u Ukrajini. Međutim, te tvrdnje nisu potkrijepljene konkretnim dokazima i stoga su odbačene.
(115)
Zainteresirane strane tvrdile su nadalje da je društvo Interpipe najavilo da će znatno povećati svoj izvoz u EU, za oko 60 %, što je u suprotnosti s tvrdnjom o ograničenom neiskorištenom kapacitetu Ukrajine raspoloživom za izvoz. Međutim, ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Najava društva Interpipe odnosi se na društvo u cjelini, a ne konkretno na predmetni proizvod. Čak i da je mjerodavno za predmetni proizvod, znatno povećanje od oko 60 % dovelo bi do povećanja tržišnog udjela u EU-u od oko 0,5 %, što se i dalje smatra zanemarivim. Stoga ta tvrdnja nije u suprotnosti sa zaključkom da je raspoloživi neiskorišteni kapacitet za izvoz u sve zemlje ograničen.
(116)
Iste zainteresirane strane tvrdile su da se neiskorišteni kapaciteti ne bi trebali upotrebljavati kao čimbenik u analizi dampinga jer se iskorištenost kapaciteta, kako se navodi u uvodnoj izjavi 139., ne smatra mjerodavnim pokazateljem štete u analizi štete.
(117)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Te dvije procjene imaju različitu svrhu. U analizi štete ocjenjuje se može li se niska iskorištenost kapaciteta smatrati indikacijom štete za industriju Unije, što nije nužno slučaj kada se preostali kapacitet može upotrijebiti za proizvodnju drugih proizvoda. Analiza dampinga usredotočena je na sam neiskorišteni kapacitet, tj. na prazni kapacitet koji se ne upotrebljava za proizvodnju nijednog proizvoda te je odmah dostupan za proizvodnju predmetnog proizvoda.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(118)
Na temelju ograničenog raspoloživog neiskorištenog kapaciteta u Ukrajini i ograničenog rizika od preusmjeravanja dampinškog izvoza može se zaključiti da ne postoji rizik od znatnog povećanja ukrajinskog dampinškog izvoza predmetnog proizvoda u slučaju isteka mjera koje su trenutačno na snazi. Stoga se ne smatra vjerojatnim da će istek antidampinških mjera protiv Ukrajine prouzročiti ponavljanje dampinga u količinama koje nisu zanemarive u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(119)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod proizvodilo približno 20 proizvođača u Uniji. Proizvodnja tih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju za druge proizvođače iz Unije) čini ukupnu proizvodnju u Uniji. Svi ti proizvođači predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(120)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 11., zbog velikog broja proizvođača iz Unije odabran je uzorak. Za potrebe analize štete utvrđeni su pokazatelji štete na sljedećim dvjema razinama:
-
makroekonomski čimbenici (proizvodnja, kapacitet, količina prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, prosječne jedinične cijene, visina dampinških marži te oporavak od učinka prethodnog dampinga) ispitani su na razini industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju, a za druge proizvođače iz Unije upotrijebljena je procjena na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju,
-
provedena je analiza mikroekonomskih čimbenika (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju podataka koje su dostavili.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja u Uniji
(121)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju količine prodaje vlastite proizvodnje industrije Unije namijenjene za tržište Unije i podataka o količini uvoza na tržište Unije koji su uzeti iz statističkih podataka Eurostata.
(122)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila se za 28 %. Smanjila se za 6 % u 2011., za 8 postotnih bodova u 2012. te za dodatnih 10 postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Silazni trend može se djelomično objasniti određenim stupnjem tehničke zamjene s obzirom na to da postoji tendencija zamjene čeličnih cijevi alternativnim proizvodima kao što je bakar, plastika ili nehrđajući čelik kad su u pitanju vodovodne cijevi.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ukupna potrošnja u EU-u (u tonama)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeks (2010. = 100)
100
94
82
72
(123)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da su podatci o potrošnji u EU-u znatno manji od stvarne potrošnje. Te strane međutim nisu dostavile nikakve pouzdane dokaze u prilog svoji tvrdnji te se zbog toga ne može prihvatiti.
2. Uvoz iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije
(124)
Budući da je ispitnim postupkom utvrđeno da nije vjerojatno da će se damping iz Ukrajine nastaviti ili ponoviti (vidjeti uvodne izjave 17. i 118.), mali udio uvoza iz ove zemlje nije se razmatrao s uvozom iz ostalih predmetnih zemalja u analizi u nastavku.
(125)
Kako bi se izvršila procjena u pogledu kumulacije uvoza iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije, ispitivalo se pojedinačno stanje ovih triju zemalja u pogledu uvjeta navedenih u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe.
(126)
S obzirom na neznatnu količinu uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, Komisija je izvršila analizu količina i dampinških marži koja se temelji na očekivanjima za vjerojatne količine izvoza i dampinške marže po zemlji u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizom je utvrđeno da bi se u slučaju stavljanja mjera izvan snage količine vjerojatno povećale do razina koje premašuju one dosegnute u razdoblju ispitnog postupka revizije te bi sigurno premašile prag zanemarivosti (vidjeti uvodne izjave 33., 56. i 80.). Komisija je jednako tako utvrdila da bi u slučaju stavljanja mjera izvan snage vjerojatne dampinške marže bile znatne (vidjeti uvodne izjave 30., 53. i 78.).
(127)
Što se tiče prosječne cijene uvoza, zanemarive količine uvoza ne mogu se upotrebljavati za dobivanje konkretnih rezultata.
(128)
Međutim, ispitnim je postupkom utvrđeno da su uvjeti tržišnog natjecanja među relevantnim subjektima bili slični. Ispitnim postupkom utvrđeno je da predmetni proizvod koji se uvozi iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije te istovjetni proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva.
(129)
Na temelju prethodno navedenoga zadovoljeni su kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe u pogledu Bjelarusa, NRK-a i Rusije. Uvoz iz tih triju zemalja stoga se ispitivao kumulativno.
(a) Količina
(130)
Količina uvoza predmetnog proizvoda iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije u Uniju smanjila se za 60 %, s oko 7 000 tona u 2010. na približno 2 900 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Povećala se za 31 % u 2011., da bi se smanjila za 62 postotna boda u 2012. te za još 28 postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka revizije.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz Bjelarusa
25
55
0,1
-
Indeks (2010. = 100)
100
222
0
0
Tržišni udjel uvoza iz Bjelarusa
0 %
0 %
0 %
0 %
Cijena uvoza iz Bjelarusa (€/tona)
677
1 246
600
-
Indeks (2010. = 100)
100
184
89
-
Količina uvoza iz NRK-a
712
375
458
118
Indeks (2010. = 100)
100
53
64
17
Tržišni udjel uvoza iz NRK-a
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cijena uvoza iz NRK-a (€/tona)
636
1 052
1 347
2 102
Indeks (2010. = 100)
100
165
212
330
Količina uvoza iz Rusije
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeks (2010. = 100)
100
140
69
44
Tržišni udjel uvoza iz Rusije
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cijena uvoza iz Rusije (€/tona)
470
506
513
462
Indeks (2010. = 100)
100
108
109
98
Količina uvoza iz predmetnih zemalja
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeks (2010. = 100)
100
131
69
41
Tržišni udjel uvoza iz predmetnih zemalja
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cijena uvoza iz predmetnih zemalja (€/tona)
488
532
591
528
Indeks (2010. = 100)
100
109
121
111
Izvor: Comext
(b) Tržišni udjel
(131)
Odgovarajući tržišni udjel koji su izvoznici iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije imali na tržištu Unije smanjio se s 1,3 % u 2010. na 0,7 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Točnije, tržišni udjel povećao se s 1,3 % u 2010. na 1,8 % u 2011., da bi zatim pao na 1,1 % u 2012. i nastavio padati do 0,7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(c) Cijene
i. Razvoj cijena
(132)
Od 2010. do razdoblja ispitnog postupka revizije prosječna cijena uvoza predmetnog proizvoda podrijetlom iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije povećala se za 11 %, s 488 EUR/toni u 2010. na 528 EUR/toni u razdoblju ispitnog postupka revizije. Točnije, cijene su se povećale za 9 % u 2011. te za 12 % u 2012., prije nego što su se smanjile za 10 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
ii. Obaranje cijena
(133)
Na temelju male količine prodaje predmetnog proizvoda iz NRK-a i Rusije u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ne mogu se donijeti značajni zaključci. Stoga je izvršena usporedba cijena istovjetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije s cijenama predmetnog proizvoda koji se proizvodi u Bjelarusu, NRK-u i Rusiji te prodaje u ostatku svijeta. Tom je usporedbom utvrđeno znatno obaranje cijena.
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz Indije
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržišni udjel uvoza iz Indije
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Količina uvoza iz Turske
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržišni udjel uvoza iz Turske
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Količina uvoza iz Ukrajine
956
573
944
1 147
Tržišni udjel uvoza iz Ukrajine
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Količina uvoza iz svih ostalih trećih zemalja
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržišni udjel uvoza svih ostalih trećih zemalja
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Uvoz iz Turske i Indije povećao se tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Ukrajine ostao je na jako niskoj razini. Tržišni udjel uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(135)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je gubitak tržišnog udjela 12 % industrije Unije gotovo u cijelosti apsorbiran povećanjem tržišnog udjela Indije i Turske zajedno, a jeftini uvoz iz Indije i Turske vjerojatni je glavni razlog osjetljivog stanja industrije Unije. Potrebno je tom smislu istaknuti da je svrha predmetnog ispitnog postupka ispitati bi li ukidanje mjera na snazi protiv tri zemlje za koje je utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga vjerojatno dovelo do ponavljanja štete industriji Unije. Tijekom ispitnog postupka potvrđeno je postojanje znatnog obaranja cijena u vezi s prodajom proizvoda iz Bjelarusa, NRK-a i Rusije u odnosu na ostatak svijeta. Stoga bi u slučaju ukidanja mjera vjerojatno došlo do ponavljanja dampinškog izvoza iz tih zemalja u EU, a posljedica toga bilo bi vjerojatno povećanje štete industriji EU-a. Okolnosti u kojima je vjerojatno došlo do povećanja uvoza iz Indije i Turske tijekom razmatranog razdoblja ne utječu na predmetnu procjenu o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete.
4. Stanje industrije Unije
(136)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije.
4.1. Makroekonomski čimbenici
(a) Proizvodnja
(137)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 37 %, s razine od približno 437 000 tona u 2010. Točnije, smanjila se za 14 % u 2011., za 19 postotnih bodova u 2012. te za još četiri postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije. Smanjenje proizvodnje povezano je sa smanjenjem potrošnje, no još je izraženije zbog rastućeg uvoza iz Indije i Turske.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja (u tonama)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeks (2010. = 100)
100
86
67
63
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(138)
Proizvodni kapacitet iznosio je više od 1 700 000 tona u 2010., da bi se smanjio za 16 % tijekom razmatranog razdoblja. Uzrok smanjenja bila je odluka nekih proizvođača iz EU-a da smanje broj dnevnih proizvodnih smjena.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodni kapacitet (u tonama)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeks (2010. = 100)
100
92
75
84
Iskorištenost kapaciteta
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeks (2010. = 100)
100
93
90
75
Izvor: Ispitni postupak
(139)
Iskorištenost kapaciteta iznosila je 25 % u 2010. Smanjila se na 23 % u 2011., na 22 % u 2012. te na 19 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Niske stope iskorištenosti kapaciteta uglavnom se objašnjavaju činjenicom da se proizvodi koji su izvan opsega ovog ispitnog postupka (u prvom redu šuplji profili) mogu proizvoditi upotrebljavajući istu proizvodnu oprema kojom se proizvode zavarene cijevi. Stoga stope iskorištenosti kapaciteta nisu nužno mjerodavan pokazatelj štete za ovu industriju.
(c) Količina prodaje
(140)
Prodaja vlastitog proizvoda industrije Unije nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 16 % u 2011., za 21 postotni bod u 2012. te za još tri postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupno gledajući prodaja se između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila za oko 40 %. Uzroci smanjenja jesu pad potrošnje te povećanje uvoza iz Indije i Turske.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina prodaje EU-a nepovezanim kupcima (u tonama)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeks (2010. = 100)
100
84
63
60
Izvor: Ispitni postupak
(d) Tržišni udjel
(141)
Tržišni udjel industrije Unije iznosio je 73 % u 2010. Smanjio se na 65 % u 2011., na 56 % u 2012., da bi u razdoblju ispitnog postupka revizije zabilježio rast na 61 %. Ukupno gledajući, tržišni se udjel industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjio za 12 postotnih bodova.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udjel industrije Unije
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeks (2010. = 100)
100
89
77
84
Izvor: Ispitni postupak
(e) Rast
(142)
Između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije, kad se potrošnja u Uniji smanjila za 28 %, količina prodaje nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 40 %. Posljedica je bio gubitak tržišnog udjela industrije Unije od 12 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Dakle, industrija Unije nije zabilježila rast rijekom razmatranog razdoblja.
(f) Zaposlenost
(143)
Broj zaposlenika industrije Unije smanjio se za 13 % u 2011., za 27 postotnih bodova u 2012. te za još tri postotna boda u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ukupno se zaposlenost industrije Unije smanjila za 43 % tijekom razmatranog razdoblja, odnosno s više od 1 600 na manje od 1 000 zaposlenih osoba.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Zaposlenost (osobe)
1 655
1 446
991
939
Indeks (2010. = 100)
100
87
60
57
Izvor: Ispitni postupak
(g) Produktivnost
(144)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao količina proizvodnje (u tonama) po zaposleniku u jednoj godini, najprije se s početne razine od 264 tone po zaposleniku blago smanjila za 2 % u 2011. Zatim se povećala za 14 postotnih bodova u 2012., da bi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ostala stabilna. Sve u svemu, produktivnost industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 12 %.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
264
260
297
296
Indeks (2010. = 100)
100
98
112
112
Izvor: Ispitni postupak
(h) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(145)
Jedinične cijene prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima povećale su se za 5 % u 2011. te za jedan postotni bod u 2012., da bi se zatim smanjile za četiri postotna boda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupno gledajući, te su se cijene povećale za 2 % tijekom razmatranog razdoblja s razine od 833 EUR/toni na 848 EUR/toni u razdoblju ispitnog postupka revizije.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Jedinična cijena na tržištu EU-a (EUR/tona)
833
871
881
848
Indeks (2010. = 100)
100
105
106
102
Izvor: Ispitni postupak
(i) Visina dampinške marže
(146)
Ispitnim je postupkom utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga sa znatnim maržama čija se visina ne može smatrati zanemarivom za Bjelarus, NRK i Rusiju.
(147)
Kako je prethodno navedeno, Komisija nije utvrdila vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga za Ukrajinu.
(j) Oporavak od prethodnog dampinga
(148)
Iako se antidampinškim mjerama djelomično postigao očekivani rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije, prethodno ispitani makroekonomski pokazatelji upućuju na činjenicu da se industrija i dalje nalazi u osjetljivom i ranjivom stanju. Tako se količina proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 37 %, količina prodaje nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 40 %, a zaposlenost se smanjila za 43 %. Uz to, udjel industrije Unije na tržištu EU-a pao je s 73 % u 2010. na 61 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga se zapravo nije mogao utvrditi stvarni oporavak od prethodnog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje u vrlo osjetljivom položaju s obzirom na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije.
4.2. Mikroekonomski čimbenici
(a) Zalihe
(149)
Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku bila je gotovo stabilna do 2011. Povećala se za 14 postotnih bodova u 2012., da bi se potom smanjila za deset postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Razina zaliha tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je dakle 5 % veća nego tijekom 2010.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe (u tonama)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeks (2010. = 100)
100
101
115
105
Izvor: Ispitni postupak
(b) Plaće
(150)
Tijekom razmatranog razdoblja troškovi rada smanjili su se za 29 %. Točnije, smanjili su se za 2 % u 2011., za 15 postotnih bodova u 2012. te za još 12 postotnih bodova tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupno smanjenje tijekom razmatranog razdoblja posljedica je smanjenja zaposlenosti.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Godišnji trošak rada (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeks (2010. = 100)
100
98
83
71
Izvor: Ispitni postupak
(151)
Tijekom razmatranog razdoblja troškovi rada po zaposleniku porasli su za 25 %. To je vjerojatno privremeno stanje povezano s troškovima otpremnina koji su posljedica znatnog smanjenja broja zaposlenih.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeks (2010. = 100)
100
113
139
125
(c) Profitabilnost i povrat ulaganja
(152)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost prodaje proizvođača iz Unije u uzorku na tržištu EU-a, izražena kao postotak neto prodaje, povećala se s razine gubitka od više od 7 % u 2010. na dobit od gotovo 1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Točnije rečeno, gubitak proizvođača iz Unije u uzorku smanjio se sa 7,3 % u 2010. na 5 % u 2011. te na 0,6 % u 2012., da bi u razdoblju ispitnog postupka revizije prerastao u blagu dobit od 0,8 %.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost EU-a (% neto prodaje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeks (2010. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeks (2010. = 100)
- 100
- 62
3
22
Izvor: Ispitni postupak
(153)
Povećanje profitabilnosti objašnjava se činjenicom da su se prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja povećale za 2 %, dok su se troškovi proizvodnje (u prvom redu vruće valjanih zavojnica koje čine više od 60 % troškova proizvodnje) smanjili za 6 % tijekom istog razdoblja, uz znatno smanjenje godišnjih troškova rada. Stoga su proizvođači iz Unije u uzorku bili u mogućnosti postupno primijeniti profitabilne cijene na kupce na tržištu EU-a.
(154)
Povrat ulaganja („ROI”), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio kretanje razine profitabilnosti. Ova vrijednost rasla je s razine gubitka od 19,2 % u 2010. do gubitka od 11,8 % u 2011., preko dobiti od 0,5 % u 2012. do dobiti od 4,3 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.
(d) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(155)
Neto novčani tok od poslovanja u 2010. iznosio je približno - 44 milijuna EUR. Povećao se na oko - 7 milijuna EUR u 2011., na gotovo 17 milijuna EUR u 2012. te na oko 20 milijuna EUR u razdoblju ispitnog postupka revizije. Nijedan od proizvođača iz Unije u uzorku nije naveo da je imao poteškoća pri prikupljanju kapitala. Poboljšanje se može objasniti smanjenjem troškova proizvodnje i troškova rada te blagim povećanjem cijena.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Novčani tok (vlastita robna marka i robna marka trgovca na malo) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeks (2010. = 100)
-100
-16
38
46
Izvor: Ispitni postupak
(e) Ulaganja
(156)
Godišnja ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda smanjila su se za 34 % u 2011., povećala za 90 postotnih bodova u 2012., da bi se naposljetku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila za 59 postotnih bodova. Tijekom razmatranog razdoblja ulaganja namijenjena za održavanje i obnovu postojeće opreme, a ne za povećanje kapaciteta, smanjila su se za 3 %.
2010.
2011.
2012.
RIPR
Neto ulaganja (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeks (2010. = 100)
100
66
156
97
Izvor: Ispitni postupak
5. Zaključak o šteti
(157)
Brojni su se pokazatelji znatno poboljšali tijekom razmatranog razdoblja, posebno financijski pokazatelji. Profitabilnost se od gubitka od više od 7 % pretvorila u dobit od 0,8 %, što je ipak još uvijek ispod ciljne dobiti od 5 % iz prethodnog ispitnog postupka. Povrat ulaganja pretvorila se iz gubitka od više od 19 % u dobit od više od 4 %, a razina novčanog toka poboljšala se s - 44 milijuna EUR na 20 milijuna EUR.
(158)
S druge strane, neki pokazatelji ukazuju na negativan razvoj između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije. Količina proizvodnje smanjila se za 37 %, iskorištenost kapaciteta pala je za 25 %, količina prodaje nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se za 40 %, tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 12 postotnih bodova, a zaposlenost je pala za 43 %.
(159)
Antidampinškim mjerama djelomično se postigao željeni cilj otklanjanjem dijela štete koju je industrija Unije pretrpjela zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja. Industrija Unije postala je ponovno blago profitabilna, no na račun svojeg tržišnog udjela na tržištu Unije. Industrija Unije uspjela je popraviti financijsko stanje dajući prednost cijenama pred količinama. Stoga je jasno da se industrija Unije još nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u osjetljivom stanju zbog čega je vrlo osjetljiva na ponavljanje dampinškog uvoza.
(160)
Čak i ako se osjetljivo stanje industrije Unije kvalificira kao znatna šteta, ne može se pripisati uvozu iz predmetnih zemalja. Tri predmetne zemlje (ispitnim postupkom utvrđeno je da za Ukrajinu ne postoji vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga) čine kumulativni tržišni udjel od manje od 1 % na tržištu EU-a. Budući da je pritisak na cijene iz predmetnih zemalja izostao, industrija Unije bila je u mogućnosti održati cijene na dovoljno visokoj razini da bude profitabilna, no ipak znatno ispod ciljne dobiti.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvoz iz NRK-a, Bjelarusa i Rusije
(161)
Na temelju prethodno navedenih kretanja čini se da se antidampinškim mjerama uspio djelomično postići željeni rezultat otklanjanja štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije. S druge strane, kako pokazuje negativan razvoj brojnih pokazatelja štete, industrija se i dalje nalazi u vrlo osjetljivom stanju.
(162)
Kako je prethodno spomenuto, izvoznici iz svih triju predmetnih zemalja imaju neiskorištene kapacitete koje mogu iskoristiti za brzo povećanje izvoza. Zbog isplativijih cijena na tržištu EU-a u usporedbi s određenim tržištima trećih zemalja vjerojatno je da će se u slučaju stavljanja antidampinških mjera izvan snage znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje preusmjeriti na tržište EU-a. To povećanje dampinškog uvoza po cijenama koje obaraju cijene industrije Unije vjerojatno bi povećalo pritisak na cijene na tržištu Unije i tako pogoršalo već osjetljivo stanje industrije Unije. Takav je nagli razvoj već primijećen u prethodnom ispitnom postupku, kada se tržišni udjel uvoza EU-a iz triju predmetnih zemalja utrostručio u samo tri i po godine, tj. s 6,2 % u 2004. na 18,7 % u razdoblju ispitnog postupka (od 1. srpnja 2006. do 30. lipnja 2007.). Proizvođači izvoznici iz NRK-a, Bjelarusa i Rusije već su pokazali sposobnost za brzim povećanjem količina izvoza u Uniju.
(163)
Stoga se na temelju navedenoga može zaključiti da u slučaju stavljanja mjera izvan snage postoji vjerojatnost ponavljanja štete.
2. Uvoz iz Ukrajine
(164)
Budući da je zaključeno da ne postoji vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga iz Ukrajine, nije potrebna daljnja analiza vjerojatnosti ponavljanja štete.
G. INTERES UNIJE
(165)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li održavanje postojećih antidampinških mjera bilo protiv interesa Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane strane imale su mogućnost da iznesu stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
1. Interes industrije Unije
(166)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije još uvijek vrlo osjetljiva. Antidampinškim mjerama djelomično se postigao željeni cilj otklanjanjem dijela štete koju je industrija Unije pretrpjela zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja. Industrija Unije postala je ponovno blago profitabilna, no na račun svojeg tržišnog udjela na tržištu Unije. Industrija Unije uspjela je popraviti financijsko stanje dajući prednost cijenama pred količinama zahvaljujući mjerama na snazi. Ukidanje mjera povećat će pritisak na cijene na tržištu Unije i ponovno prouzročiti gubitke. Stoga je u interesu industrije Unije da se mjere zadrže.
2. Interes uvoznika i korisnika
(167)
Komisija je stupila u kontakt s više od 100 nepovezanih uvoznika i korisnika u Uniji kako bi ostvarila suradnju, no nitko nije odgovorio. To se može objasniti vrlo malim količinama izvoza iz svih predmetnih zemalja na tržište Unije. U svakom slučaju, ne postoje čimbenici koji bi upućivali na zaključak da bi uvoznici ili korisnici bili nerazmjerno pogođeni u slučaju produljenja mjera.
(168)
U svjetlu prethodno navedenoga smatra se da nije vjerojatno da bi stanje uvoznika i korisnika u Uniji bilo znatno pogođeno produljenjem mjera.
3. Rizik nestašice ponude/tržišno natjecanje na tržištu EU-a
(169)
Potrošnja u EU-u smanjila se za 28 % tijekom razmatranog razdoblja dosegavši 400 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Kapacitet industrije Unije stalno je tijekom razmatranog razdoblja prelazio potražnju EU-a i postigao razinu od približno 1 500 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. Među proizvođačima EU-a postoji dovoljna razina tržišnog natjecanja. Nadalje, industrija Unije posluje sa stopom iskorištenosti kapaciteta od samo 19 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije jer proizvodi različite proizvode (predmetni proizvod i druge proizvode kao što su šuplji profili) upotrebom iste proizvodne opreme. Stoga u slučaju povećanja potražnje industrija Unije raspolaže neiskorištenim kapacitetima koje promjenom ponude proizvoda može upotrijebiti za povećanje proizvodnje. Uvoz iz ostalih trećih zemalja koje ne podliježu mjerama, u prvom redu Indije i Turske, jednako tako može zadovoljiti dio potražnje.
(170)
S obzirom na prethodno navedena razmatranja, ne može se zaključiti da bi nastavak primjene antidampinških mjera prouzročio nestašicu ponude ili ograničavanje natjecanja na tržištu EU-a.
4. Zaključak o interesu Unije
(171)
Prethodno navedeno upućuje na to da bi negativni učinci nastavka primjene mjera bili ograničeni i u svakom slučaju ne bi bili nerazmjerni koristima produženja primjene mjera za industriju Unije.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(172)
Sve strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave dano im je i razdoblje za davanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako je to bilo opravdano.
(173)
Iz prethodno navedenoga slijedi da je potrebno zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Napominje se da se te mjere sastoje od različitih stopa pristojbe ad valorem.
(174)
Što se tiče Ukrajine, na temelju nalaza da ne postoji vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga (vidjeti uvodne izjave 17. i 118.) mjere je potrebno staviti izvan snage, a ispitni postupak prekinuti.
(175)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvode ta društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi neko drugo društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na one koji se posebno spominju, ne može imati koristi od tih stopa i podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
(176)
Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (5). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, u Službenom listu Europske unije objavit će se obavijest o promjeni imena
(177)
Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika, kružnog poprečnog presjeka i vanjskog promjera koji ne prelazi 168,3 mm, isključujući cijevi vrsta koje se upotrebljavaju za naftovode ili plinovode, zaštitne cijevi (casing) i proizvodne cijevi (tubing) vrsta koje se upotrebljavaju pri bušenju za pridobivanje nafte ili plina, precizne cijevi i cijevi s priključnim priborom, prikladne za vođenje plinova ili tekućina, za upotrebu u civilnom zrakoplovstvu, koje su trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 i ex 7306 30 77 (oznake TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 i 7306307780) podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjenu, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva u nastavku, jest sljedeća:
Država
Društvo
Antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina
Sva društva
90,6 %
-
Ruska Federacija
Grupacija TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company i Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Grupacija OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works i Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Sva ostala društva
20,5 %
A999
Bjelarus
Sva društva
38,1 %
-
3. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom proizvoda spomenutog u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Ukrajine.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. siječnja 2015.