PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 484/2014
оd 12. svibnja 2014.
o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda s obzirom na hipotetski kapital središnje druge ugovorne strane u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 50.a stavak 4. treći podstavak i članak 50.c stavak 3. treći podstavak,
budući da:
(1)
U skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) institucije s poslovnim nastanom u Uniji trenutačno o usklađenosti s kapitalnim zahtjevima izvješćuju jedanput u tri mjeseca. Da bi se umanjile neusklađenosti između referentnih datuma utvrđenih za institucije i datuma utvrđenih za središnju drugu ugovornu stranu u vezi s izračunom podataka o hipotetskom kapitalu i izvješćivanjem o njemu, središnja bi druga ugovorna strana barem trebala obuhvatiti referentne datume koji su već utvrđeni za institucije. Međutim većom učestalošću izvješćivanja podataka o hipotetskom kapitalu u obzir se uzima činjenica da klirinški članovi u trećim zemljama mogu imati drukčije referentne datume. Osim toga bitno mogu varirati i kapitalni zahtjevi, pa bi klirinški članovi i njihova nadležna tijela možda željeli pratiti izloženosti češće nego jedanput tromjesečno kako bi pregled nad tim zahtjevima uvijek bio aktualan.
(2)
U normalnim okolnostima razmak između izvještajnog datuma za središnju drugu ugovornu stranu i datuma izračuna ne bi trebao biti veći od tjedan dana. U jednom tjednu središnja druga ugovorna strana ima dovoljno vremena da provede sve unutarnje kontrole i potreban postupak odobravanja prije nego što dostavi tražene podatke. Ako središnja druga ugovorna strana uspostavi potpuno automatiziran sustav, izvještajni datum može biti blizak datumu izračuna. Međutim središnje druge ugovorne strane trenutačno možda ne mogu obaviti cijeli postupak u tom roku i stoga trebaju uspostaviti unutarnje procese i izgraditi infrastrukturu koji su za to potrebni. U tom kontekstu treba uvesti prijelaznu odredbu kako bi se središnjim drugim ugovornim stranama omogućilo dostatno vrijeme da uspostave unutarnje procese i izgrade infrastrukturu te istodobno započnu svojim klirinškim članovima dostavljati podatke o hipotetskom kapitalu.
(3)
U skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 gubitke nastale nakon neispunjivanja obveza klirinškog člana ponajprije bi se pokrivalo inicijalnom maržom i doprinosom iz jamstvenog fonda člana koji tu obvezu ne ispunjuje. Ako to ne bude dostatno, gubitci se pokrivaju financijskim sredstvima koje su središnje druge ugovorne strane prethodno uplatile u fondove utemeljene na načelu redoslijeda isplate ili financijskim sredstvima iz jamstvenih fondova članova koji nemaju status neispunjivanja obveza. Tijekom tog razdoblja učestalost izvješćivanja treba povećati kako bi drugi klirinški članovi koji nemaju status neispunjivanja obveza i nadležna tijela uvijek raspolagali aktualnim podatcima o hipotetskom kapitalu potrebnima za izračun kapitalnih zahtjeva klirinških članova. Središnje druge ugovorne strane trebaju imati tehničke mogućnosti i unutarnje postupke za izračun i dostavu podataka o hipotetskom kapitalu u stresnim uvjetima.
(4)
U skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 središnja druga ugovorna strana treba u roku od mjesec dana nadomjestiti vlastita financijska sredstva koja su prethodno uplaćena u fond utemeljen na načelu redoslijeda isplate. Zbog toga učestalost izračuna i izvješćivanja u tim situacijama treba biti veća nego što je uobičajeno. Dnevno izvješćivanje o podatcima o hipotetskom kapitalu moglo bi biti manje svrhovito jer bi utvrđivanje ukupnog razmjera gubitaka nakon neispunjivanja obveza klirinškog člana moglo potrajati duže vremena. S obzirom na to da se mogu suočiti s različitim scenarijima, nadležna bi tijela trebala moći zahtijevati veću učestalost u stresnom razdoblju, na temelju procjene stanja pri kojoj u obzir treba uzeti razinu stvarnog i predviđenog trošenja prethodno uplaćenih financijskih sredstava (preduplata) koja su dostupna središnjoj drugoj ugovornoj strani (odnosi se i na sredstva koja su doprinos te središnje druge ugovorne strane i na sredstva koja su doprinos klirinških članova). Veća učestalost treba se primjenjivati sve dok se sredstva ne vrate na razinu koja se zahtijeva na temelju mjerodavnih propisa.
(5)
Velika učestalost izvješćivanja u stresnim razdobljima može biti vrlo zahtjevna s obzirom na novouvedene zahtjeve za izvješćivanje. To u pogledu tehničke provedbe može biti izazov barem za neke središnje druge ugovorne strane. Kako bi se to ublažilo, primjereno je predvidjeti kasniji datum početka primjene zahtjeva za veću učestalost izvješćivanja. Time bi se središnjim drugim ugovornim stranama omogućilo da poboljšaju svoje unutarnje postupke i ažuriraju sustave.
(6)
Odredbe ove Uredbe blisko su međusobno povezane jer se u njima obrađuje izračun hipotetskog kapitala središnjih drugih ugovornih strana i izvješćivanje o njemu. Kako bi se osigurala dosljednost među tim odredbama, koje bi trebale stupiti na snagu u isto vrijeme, te kako bi se osobama koje podliježu tim obvezama omogućila široka preglednost i jednostavan pristup tim odredbama, poželjno je jednom uredbom obuhvatiti sve mjerodavne provedbene tehničke standarde predviđene Uredbom (EU) br. 648/2012.
(7)
Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Europskoj komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.
(8)
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za bankarstvo osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3),
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Učestalost i datumi izračuna potrebni u skladu s člankom 50.a stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012
1. Učestalost izračuna utvrđenog člankom 50.a stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 jest mjesečna, osim ako se iskoristi diskrecijsko pravo predviđeno člankom 3. stavkom 1. ove Uredbe, pa učestalost bude tjedna ili dnevna.
2. Ako je učestalost izračuna iz stavka 1. mjesečna, središnja druga ugovorna strana primjenjuje obje sljedeće točke:
(a)
referentni datumi za taj izračun jesu sljedeći:
31. siječnja, 28. veljače (ili 29. veljače u prestupnoj godini), 31. ožujka, 30. travnja, 31. svibnja, 30. lipnja, 31. srpnja, 31. kolovoza, 30. rujna, 31. listopada, 30. studenoga, 31. prosinca;
(b)
dani na koje središnja druga ugovorna strana obavlja izračun („dan izračuna”) jesu sljedeći:
1. veljače, 1. ožujka, 1. travnja, 1. svibnja, 1. lipnja, 1. srpnja, 1. kolovoza, 1. rujna, 1. listopada, 1. studenoga, 1. prosinca, 1. siječnja.
3. Ako je učestalost iz stavka 1. tjedna ili dnevna, dan prvog izračuna dan je nakon dana kad nadležno tijelo podnese zahtjev. Prvi referentni datum jest datum zahtjeva nadležnog tijela. Referentni datum za sljedeće izračune jest dan prije dana izračuna. U slučaju tjednog izračuna vremenski razmak između pojedinačnih dana izračuna iznosi 5 radnih dana.
4. Ako je dan izračuna državni praznik, subota ili nedjelja, izračun se obavlja sljedećeg radnog dana.
Članak 2.
Učestalost, datumi i jedinstveni format izvješćivanja potrebni u skladu s člankom 50.c stavkom 2. i člankom 89. stavkom 5.a Uredbe (EU) br. 648/2012
1. Učestalost izvješćivanja potrebna u skladu s člankom 50.c stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 i, u slučaju njegove primjene, s člankom 89. stavkom 5.a trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 648/2012 jest mjesečna, osim ako se iskoristi diskrecijsko pravo predviđeno člankom 3. stavkom 1. ove Uredbe, pa učestalost bude tjedna ili dnevna.
2. Ako je učestalost izvješćivanja u skladu sa stavkom 1. mjesečna, izvještajni je datum unutar pet radnih dana od dana izračuna utvrđenog člankom 1. ili ranije ako je to moguće.
3. Ako je učestalost izvješćivanja iz stavka 1. dnevna ili tjedna, izvještajni datum jest dan nakon dana izračuna.
4. Ako je izvještajni datum državni praznik, subota ili nedjelja, izvještajni je dan sljedeći radni dan.
5. Središnje druge ugovorne strane dostavljaju podatke iz stavka 1. pomoću obrasca utvrđenog u Prilogu I. (Podatci o hipotetskom kapitalu) i ispunjenog u skladu s uputama u Prilogu II. (Upute za dostavu podataka o hipotetskom kapitalu).
Članak 3.
Uvjeti za veću učestalost izračuna i izvješćivanja u skladu s člankom 50.a stavkom 3. i člankom 50.c stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012
1. Nadležna tijela institucije koja djeluje kao klirinški član mogu zahtijevati od svake središnje druge ugovorne strane u kojoj ta institucija djeluje kao klirinški član da izračun iz članka 1. stavka 1. i izvješćivanje iz članka 2. stavka 1. obavlja dnevno ili tjedno u jednoj od sljedećih situacija:
(a)
ako je središnja druga ugovorna strana obvezna, nakon neispunjivanja obveza klirinškog člana, iskoristiti bilo koji dio prethodno uplaćenih financijskih sredstava koji je pridonijela u fond utemeljen na načelu redoslijeda isplate u skladu s člankom 43. Uredbe (EU) br. 648/2012;
(b)
ako je središnja druga ugovorna strana obvezna, nakon neispunjivanja obveza klirinškog člana, iskoristiti doprinose u jamstveni fond klirinškog člana koji nema status neispunjivanja obveza u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) br. 648/2012.
2. Nadležna tijela temelje svoj odabir između dnevne i tjedne učestalosti, kako je predviđeno stavkom 1., na stupnju stvarne ili predviđene iskorištenosti prethodno uplaćenih financijskih sredstava.
3. Ako nadležna tijela zahtijevaju od središnje druge ugovorne strane veću učestalost izračuna i izvješćivanja u skladu sa stavkom 1. točkom (a), veća učestalost primjenjuje se sve dok se prethodno uplaćena financijska sredstva koja je središnja druga ugovorna strana pridonijela u fond utemeljen na načelu redoslijeda isplate ne vrate na razinu utvrđenu člankom 35. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 153/2013 (4).
4. Ako nadležna tijela zahtijevaju od središnje druge ugovorne strane veću učestalost izračuna i izvješćivanja u skladu sa stavkom 1. točkom (b), veća učestalost primjenjuje se sve dok se doprinosi u jamstveni fond članova središnje druge ugovorne strane koji nemaju status neispunjivanja obveza ne vrate na razinu utvrđenu člankom 42. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 648/2012.
Članak 4.
Prijelazne odredbe
Odstupajući od odredaba članka 2. stavka 2., u razdoblju od datuma primjene ove Uredbe do 31. prosinca 2014., središnje druge ugovorne strane dostavljaju podatke iz tog stavka najkasnije petnaest radnih dana nakon referentnog datuma, ili ranije ako je to moguće.
Članak 5.
Stupanje na snagu i datum primjene
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 2. lipnja 2014., osim članka 1. stavka 3., članka 2. stavka 3. i članka 3., koji se primjenjuju od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2014.