NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1301/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 178 a 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), aby pomáhal odstraňovat zásadní regionální rozdíly v Unii. V souladu s uvedeným článkem a s čl. 174 druhým a třetím pododstavcem Smlouvy o fungování EU má tak EFRR přispívat ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, mezi nimiž má být zvláštní pozornost věnována regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva a ostrovní, přeshraniční a horské regiony.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se EFRR, Evropského sociálního fondu (ESF), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím EFRR s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013. Zároveň je třeba vymezit a objasnit činnosti spadající mimo oblast působnosti EFRR, a to včetně investic, jejichž cílem je dosáhnout snížení emisí skleníkových plynů z činností, jejichž seznam je uveden v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (4). Aby se předešlo nadměrnému financování, neměly by takové investice být způsobilé pro podporu z EFRR, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování směrnice 2003/87/ES. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití EFRR na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti sítí dálkového vytápění, inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přepravy nebo opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, i kdyby jedním z nepřímých účinků takových činností bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo kdyby byly uvedeny v národním plánu směrnice 2003/87/ES.
(4)
Je nezbytné stanovit, jaké dodatečné činnosti lze podporovat z EFRR v rámci cíle Evropské územní spolupráce.
(5)
EFRR by měl přispívat k plnění strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, a tím zajistit větší zaměření podpory z EFRR na priority Unie. V závislosti na kategorii podporovaných regionů by se podpora z EFRR v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost měla soustředit na výzkum a inovace, informační a komunikační technologie (IKT), malé a střední podniky a na podporu nízkouhlíkového hospodářství. Tohoto tématického soustředění prostředků by mělo být dosaženo na vnitrostátní úrovni, avšak mělo by zároveň umožnit flexibilitu na úrovni operačních programů a mezi různými kategoriemi regionů. Tématické soustředění by mělo být případně upraveno s ohledem na prostředky z Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit týkajících se přechodu na nízkouhlíkové hospodářství uvedených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (5) (EU) č. 1300/2013. Stupeň tématického soustředění prostředků by měl vycházet z úrovně rozvoje regionu a případně z příspěvků z Fondu soudržnosti, jakož i ze zvláštních potřeb regionů, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, regionů, které mají pro programové období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, a některých regionů na úrovni NUTS 2, které sestávají výhradně z ostrovních členských států nebo ostrovů.
(6)
Podpora z EFRR v rámci investiční priority „komunitně vedený místní rozvoj“ by měla přispívat k plnění všech tematických cílů uvedených v tomto nařízení.
(7)
V zájmu řešení specifických potřeb EFRR a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se EFRR jako „investiční priority“. Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má EFRR přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti.
(8)
Je třeba podporovat inovace a rozvoj malých a středních podniků v nově vznikajících oblastech vázaných na evropské a regionální výzvy, jako jsou tvůrčí a kulturní odvětví a inovační služby odrážející nové potřeby společnosti nebo produkty a služby související se stárnoucí populací, péčí a zdravím, ekologickou inovací, nízkouhlíkovým hospodářstvím a účinným využíváním zdrojů.
(9)
V souladu s nařízením (EU) č. 1303/2013 a s cílem optimalizovat přidanou hodnotu investic, které jsou zcela či částečně financovány z rozpočtu Unie pro oblast výzkumu a inovací, se má usilovat o součinnost zejména mezi fungováním EFRR a Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace, přičemž budou respektovány jejich odlišné cíle.
(10)
Při podpoře investic do řízení rizik je důležité zajistit, aby byla zohledňována konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Pro co největší přínos k dosažení cíle spočívajícího v podpoře růstu podporujícího zaměstnanost by součástí územní strategie pro konkrétní oblasti měly být činnosti na podporu udržitelného cestovního ruchu, kultury a přírodního dědictví, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí. Podpora těchto činností by měla rovněž být přínosem pro posílení inovací a využívání IKT, pro malé a střední podniky, životní prostředí a účinné využívání zdrojů nebo pro podporu sociálního začlenění.
(12)
Pro podporu udržitelné regionální či místní mobility a omezení znečištění vzduchu a hluku je nutno podporovat zdravé, udržitelné a bezpečné způsoby dopravy. Investice do letištní infrastruktury financované z EFRR by měly podporovat ekologicky udržitelnou leteckou dopravu, mimo jiné zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře transevropské dopravní sítě (TEN-T), včetně multimodálních uzlů.
(13)
Pro podporu dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu, které si Unie stanovila jako součást strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, by měl EFRR podporovat investice s cílem prosazovat energetickou účinnost a zabezpečení dodávek v členských státech, a to mimo jiné prostřednictvím rozvoje inteligentních distribučních soustav, systémů skladování a přenosu a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů. Za účelem splnění svých požadavků na zabezpečení dodávek způsobem, který je v souladu s cíly strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění by členské státy měly mít možnost investovat do energetických infrastruktur, které odpovídají jejich zvolené skladbě energetických zdrojů.
(14)
Malými a středními podniky, které mohou zahrnovat i podniky sociální ekonomiky, by se v souladu s definicí stanovenou nařízením (EU) č. 1303/2013 měly rozumět mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (6).
(15)
S cílem podpořit sociální začlenění a bojovat proti chudobě, zejména mezi marginalizovanými skupinami obyvatel, je třeba zlepšit přístup k sociálním, kulturním a rekreačním službám, a to zajištěním infrastruktury v malém měřítku, která zohlední specifické potřeby osob se zdravotním postižením a starších osob.
(16)
Komunitní služby by měly zahrnovat všechny typy služeb poskytovaných doma, v rodině a v zařízeních péče a další služby zajišťované v komunitě, které podporují právo všech osob na život v komunitě a rovné možnosti výběru a které usilují o prevenci izolace a segregace v rámci komunity.
(17)
Za účelem zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže umožněním společného provádění by priority investic EFRR a Fondu soudržnosti, které odpovídají tématickým cílům, měly být sjednoceny.
(18)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění programů. Tyto ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny ukazateli výsledků specifickými pro jednotlivé programy a případně ukazateli výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(19)
V rámci udržitelného rozvoje měst se považuje za nezbytné podporovat integrovaná opatření pro řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se potýkají městské oblasti, přičemž je třeba zohlednit potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem. Zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděly na tato opatření by měly být stanoveny v dohodě o partnerství, přičemž by alespoň 5 % prostředků z EFRR na vnitrostátní úrovni mělo být přiděleno k tomuto účelu. O rozsahu přenesení úkolů na městské orgány by měl po konzultaci s městským orgánem rozhodnout řídicí orgán.
(20)
Za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie, by měl EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst.
(21)
S cílem posílit budování kapacit, vytváření sítí a výměnu zkušeností mezi programy a subjekty odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst a inovačních opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst a doplnit stávající programy a subjekty je nutné zřídit síť pro rozvoj měst na úrovni Unie.
(22)
EFRR by měl reagovat na problémy týkající se dostupnosti velkých trhů a odlehlosti oblastí s extrémně malou hustotou obyvatelstva od těchto trhů, jak je uvedeno v Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních pro cíl č. 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku a Švédsku, který tvoří přílohu aktu o přistoupení z roku 1994. EFRR by měl rovněž reagovat na specifické obtíže některých ostrovů, pohraničních regionů, hornatých oblastí a řídce osídlených oblastí, jejichž geografická situace zpomaluje jejich rozvoj, s cílem podpořit jejich udržitelný rozvoj.
(23)
Zvláštní pozornost by se měla věnovat nejvzdálenějším regionům, a to zejména přijetím opatření podle článku 349 Smlouvy o fungování EU, kterými dojde k rozšíření - ve výjimečných případech - rozsahu EFRR na financování operační podpory spojené s kompenzací dodatečných nákladů vyplývajících ze specifické hospodářské a sociální situace těchto regionů, která je ještě prohlubována nevýhodami způsobenými faktory uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU, zejména odlehlostí, izolovaností, malou rozlohou, náročnými topografickými a klimatickými podmínkami a hospodářskou závislostí na malém množství produktů, přičemž trvalost a vzájemná kombinace těchto faktorů vážným způsobem omezuje jejich rozvoj. Na operační podporu, kterou členské státy v této souvislosti udělují, se nevztahuje oznamovací povinnost stanovená v čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud v době, kdy byla udělena, splňuje podmínky stanovené nařízením, kterým se prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování EU a v souladu s nařízením Rady (ES) č. 994/98 (7).
(24)
V souladu se závěry Evropské rady konané ve dnech 7.-8. února 2013 a s ohledem na zvláštní cíle stanovené Smlouvou o fungování EU, které se týkají nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU, byl na základě rozhodnutí Evropské rady 2012/419/EU (8) změněn status Mayotte tak, že se k 1. lednu 2014 stává novým nejvzdálenějším regionem. S cílem usnadnit a podpořit cílený a rychlý rozvoj infrastruktury Mayotte by mělo být výjimečně umožněno přidělit alespoň 50 % části finančního krytí z EFRR určeného pro Mayotte na pět tématických cílů stanovených nařízením (EU) č. 1303/2013.
(25)
Za účelem doplnění tohoto nařízení o některé jiné než podstatné prvky by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o podrobná pravidla pro kritéria výběru a řízení inovačních opatření. Taková pravomoc by rovněž měla být přenesena na Komisi ohledně změn přílohy I tohoto nařízení, je-li to odůvodněno potřebou zajistit účinné posouzení pokroku při provádění operačních programů. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyrovnáním nerovností mezi hlavními regiony Unie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(27)
Toto nařízení nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 (9). V zájmu přehlednosti by proto nařízení (ES) č. 1080/2006 mělo být zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 by měly zůstat v platnosti.
(28)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Společná ustanovení
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úkoly Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), rozsah podpory, kterou poskytuje v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost a cílem Evropská územní spolupráce, a zvláštní ustanovení ohledně podpory z EFRR v souvislosti s cílem Investice pro růst a zaměstnanost.
Článek 2
Úkoly EFRR
EFRR přispívá k financování podpory zaměřené na posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti tím, že vyrovnává zásadní regionální rozdíly v Unii podporou udržitelného rozvoje a strukturálních změn regionálních ekonomik, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zaostávajících regionů.
Článek 3
Rozsah podpory z EFRR
1. S cílem přispět k investičním prioritám stanoveným v článku 5 EFRR podporuje tyto činnosti:
a)
produktivní investice, které přispívají k tvorbě a ochraně udržitelných pracovních míst, prostřednictvím přímé podpory investic pro malé a střední podniky;
b)
produktivní investice, bez ohledu na velikost dotyčného podniku, které přispívají k investičním prioritám stanoveným v čl. 5 bodech 1 a 4, a pokud se tato investice týká spolupráce mezi velkými podniky a malými a středními podniky, stanoveným v čl. 5 bodu. 2;
c)
investice do infrastruktury poskytující občanům základní služby v oblastech energetiky, životního prostředí, dopravy a IKT;
d)
investice do sociální, zdravotnické, výzkumné, inovační, podnikové a vzdělávací infrastruktury;
e)
investice do rozvoje vnitřního potenciálu prostřednictvím fixních investic do zařízení a infrastruktury v malém měřítku; včetně infrastruktury v oblasti kultury a udržitelného cestovního ruchu v malém měřítku, služeb pro podniky, podpory výzkumných a inovačních subjektů a investic do technologií a aplikovaného výzkumu v podnicích;
f)
vytváření sítí, spolupráci a výměnu zkušeností mezi příslušnými regionálními, místními, městskými a jinými orgány veřejné správy, hospodářskými a sociálními partnery a příslušnými subjekty zastupujícími občanskou společnost uvedenými v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, studie, přípravné akce a budování kapacit.
2. V rámci cíle Evropská územní spolupráce může EFRR rovněž podporovat sdílení zařízení a lidských zdrojů a všechny druhy přeshraniční infrastruktury ve všech regionech.
3. EFRR nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
d)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
e)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 4
Tematické zaměření
1. Tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a související investiční priority stanovené v článku 5 tohoto nařízení, na něž může EFRR přispívat v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost, se zaměřují takto:
a)
ve více rozvinutých regionech:
i)
nejméně 80 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 20 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
v přechodových regionech:
i)
nejméně 60 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 15 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
v méně rozvinutých regionech:
i)
nejméně 50 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na dva nebo více tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1303/2013; a
ii)
nejméně 12 % celkových prostředků EFRR na vnitrostátní úrovni se přidělí na tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely tohoto článku se regiony, jejichž HDP na obyvatele, používaný jako kritérium způsobilosti v programovém období 2007-2013, byl nižší než 75 % průměrného HDP v EU-25 v referenčním období, a regiony, které měly v programovém období 2007-2013 status postupně vyřazovaných regionů, avšak v programovém období 2014-2020 jsou způsobilé v rámci kategorie více rozvinutých regionů podle čl. 90 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, považují za přechodové regiony.
Pro účely tohoto článku se všechny regiony na úrovni NUTS 2, které sestávají pouze z ostrovních členských států nebo ostrovů, které jsou součástí členských států přijímajících podporu z Fondu soudržnosti, a všechny nejvzdálenějšími regiony považují za méně rozvinuté regiony.
2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku může být minimální podíl přidělený z EFRR pro některou kategorii regionů nižší než podíl stanovený v uvedeném odstavci, pokud je toto snížení vyváženo zvýšením podílu přiděleného pro jinou kategorii regionů. Výsledná částka na vnitrostátní úrovni pro všechny kategorie regionů pro tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3 a 4 nařízení (EU) č. 1300/2013 a pro tematický cíl stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 tedy nesmí být nižší než částka na vnitrostátní úrovni vyplývající z uplatnění minimálních podílů EFRR stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou být prostředky Fondu soudržnosti přidělené na podporu investičních priorit stanovených v čl. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1300/2013 započítány jako součást minimálních podílů stanovených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodu ii), písm. b) bodu ii) a písm. c) bodu ii) tohoto článku. V tomto případě se podíl uvedený v odst. 1 prvním pododstavci písm. c) bodu ii) tohoto článku navýší na 15 %. Tyto prostředky mohou být případně rozděleny v poměrné výši mezi různé kategorie regionů podle jejich poměrného podílu na celkovém počtu obyvatel daného členského státu.
Článek 5
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303 /2013 a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje EFRR následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
1)
posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací:
a)
posilováním výzkumné a inovační infrastruktury a kapacit pro rozvoj vynikající úrovně výzkumu a inovací a podporou odborných středisek, zejména těch, jež jsou předmětem celoevropského zájmu;
b)
podporou podnikových investic do výzkumu a inovací a vytvářením vazeb a součinnosti mezi podniky, středisky výzkumu a vývoje a odvětvím vysokoškolského vzdělávání, zejména podporou investic v oblasti vývoje produktů a služeb, přenosu technologií, sociálních inovací, ekologických inovací, aplikací veřejných služeb, stimulace poptávky, vytváření sítí, klastrů a otevřených inovací prostřednictvím inteligentní specializace a podporou technického a aplikovaného výzkumu, pilotních linek, opatření k včasnému ověřování produktů, schopností vyspělé výroby a prvovýroby, zejména v oblasti klíčových technologií a šíření technologií pro všeobecné použití;
2)
zlepšení přístupu k IKT, využití a kvality IKT:
a)
rozšiřováním širokopásmového připojení a zavádění vysokorychlostních sítí a podporou zavádění vznikajících technologií a sítí pro digitální hospodářství;
b)
vyvíjením produktů a služeb v oblasti IKT, elektronickým obchodem a zvyšováním poptávky po IKT;
c)
posilováním aplikací v oblasti IKT určených pro elektronickou veřejnou správu, elektronické učení, začlenění do informační společnosti, elektronickou kulturu a elektronické zdravotnictví;
3)
zvyšování konkurenceschopnosti malých a středních podniků:
a)
podporou podnikání, zejména usnadněním hospodářského využívání nových myšlenek a podporou zakládání nových firem, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů;
b)
vyvíjením a prováděním nových obchodních modelů pro malé a střední podniky, zejména pro oblast mezinárodního obchodu;
(c)
podporou vytváření a rozšiřování pokročilých kapacit pro rozvoj produktů a služeb;
(d)
podporou schopnosti malých a středních podniků růst na regionálním, vnitrostátním a mezinárodním trhu a angažovat se v procesu inovací;
4)
podpora posunu směrem k nízkouhlíkovému hospodářství ve všech odvětvích:
a)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
b)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
c)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
d)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
e)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
f)
podporou výzkumu a inovací a zavádění nízkouhlíkových technologií;
g)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
5)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a jejich řízení:
a)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
b)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů krizového řízení;
6)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
a)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
b)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
c)
zachováním, ochranou, propagací a rozvojem přírodního a kulturního dědictví;
d)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, včetně prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
e)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
f)
podporou inovačních technologií s cílem zlepšit ochranu životního prostředí a účinnost zdrojů v odpadovém hospodářství, vodním hospodářství, pokud jde o půdu nebo s cílem snížit znečištění ovzduší;
g)
podporou transformace průmyslu na zdrojově účinné hospodářství, podporou ekologického růstu, ekologických inovací a řízení dopadu činnosti na životní prostředí ve veřejném i soukromém sektoru;
7)
podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
a)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do sítě TEN-T;
b)
zvyšováním regionální mobility prostřednictvím připojení sekundárních a terciárních uzlů k infrastruktuře sítě TEN-T, včetně multimodálních uzlů;
c)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrných k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
d)
rozvojem a obnovou komplexních, kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zvyšováním energetické účinnosti a zabezpečení dodávek prostřednictvím rozvoje inteligentních systémů pro distribuci, skladování a přenos energie a prostřednictvím integrace distribuované výroby z obnovitelných zdrojů;
8)
podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a podpora mobility pracovních sil:
a)
podporou rozvoje podnikatelských inkubátorů a investiční podpory samostatně výdělečné činnosti, mikropodniků a zakládání podniků;
b)
podporou růstu podporujícího zaměstnanost rozvojem vnitřního potenciálu jako součásti územní strategie pro konkrétní oblasti, včetně přeměny upadajících průmyslových oblastí a zlepšení dostupnosti a rozvoje zvláštních přírodních a kulturních zdrojů;
c)
podporou iniciativ místního rozvoje a podporou subjektů poskytujících místní služby zaměřené na vznik pracovních míst, pokud tato opatření nespadají do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (10);
d)
investováním do infrastruktury pro služby zaměstnanosti;
9)
podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a veškeré diskriminaci:
a)
investicemi do zdravotnické a sociální infrastruktury, které přispívají k celostátnímu, regionálnímu a místnímu rozvoji, snižováním nerovností, pokud jde o zdravotní stav, podporou sociálního začlenění díky lepšímu přístupu k sociálním, kulturním a rekreačním službám a přechodem od institucionálních ke komunitním službám;
b)
poskytováním podpory materiální, hospodářské a sociální obnově zanedbaných komunit v městských a venkovských oblastech;
c)
poskytováním podpory sociálním podnikům
d)
prováděním investic v rámci komunitně vedených strategií místního rozvoje;
10)
investicemi do vzdělávání, odborného vzdělávání a odborné přípravy pro získání dovedností a do celoživotního učení rozvíjením infrastruktury pro vzdělávání a odbornou přípravu;
11)
zvyšováním institucionální kapacity orgánů veřejné správy a zúčastněných subjektů a zlepšováním účinnosti veřejné správy prostřednictvím opatření pro posilování institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním EFRR, jež přispívají k realizaci opatření podporovaných z ESF v oblasti institucionální kapacity a účinnosti veřejné správy.
Článek 6
Ukazatele pro cíl Investice pro růst a zaměstnanost
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4, čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku v provádění operačního programu.
KAPITOLA II
Zvláštní ustanovení o zacházení v případech zvláštní povahy území
Článek 7
Udržitelný rozvoj měst
1. EFRR podporuje v rámci operačních programů udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií, které stanoví integrovaná opatření k řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, s nimiž se městské oblasti potýkají, s ohledem na potřebu podporovat vazby mezi městy a venkovem.
2. Udržitelný rozvoj měst se uskutečňuje prostřednictvím integrovaných územních investic podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo prostřednictvím zvláštního operačního programu, nebo prostřednictvím zvláštní prioritní osy podle čl. 96 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Každý členský stát s ohledem na svou konkrétní územní situaci vypracuje v rámci své dohody o partnerství zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděl podpory na uvedená opatření na vnitrostátní úrovni.
4. Nejméně 5 % z prostředků EFRR přidělovaných na vnitrostátní úrovni v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost se přidělí na integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, přičemž města, subregionální nebo místní orgány odpovědné za provádění udržitelných městských strategií (dále jen „městské orgány“) odpovídají za úkoly týkající se přinejmenším výběru operací v souladu s čl. 123 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013, popřípadě v souladu s čl. 123 odst. 7 uvedeného nařízení. Orientační částka pro účely odstavce 2 tohoto článku se stanoví v daném operačním programu nebo programech.
5. Řídicí orgán určí po konzultaci s městským orgánem rozsah úkolů, jež mají provádět městské orgány, týkajících se řízení integrovaných opatření pro udržitelný rozvoj měst. Řídicí orgán musí své rozhodnutí formálně písemně zaznamenat. Řídicí orgán si může ponechat právo provést před schválením závěrečné ověření způsobilosti operací.
Článek 8
Inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst
1. Z podnětu Komise může EFRR podporovat inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 92 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013. Mezi taková opatření patří studie a pilotní projekty za účelem určování nebo testování nových řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst, které jsou důležité na úrovni Unie. Komise podněcuje zapojení relevantních partnerů uvedených v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 do přípravy a provádění inovačních opatření.
2. Odchylně od článku 4 tohoto nařízení lze v rámci inovačních opatření podporovat všechny činnosti potřebné k dosažení tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013 a odpovídajících investičních priorit stanovených v článku 5 tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, jimiž se stanoví podrobná pravidla týkající se zásad pro výběr a řízení inovačních opatření, která jsou předmětem podpory EFRR v souladu s tímto nařízením.
Článek 9
Síť pro rozvoj měst
1. V souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013 zřídí Komise síť pro rozvoj měst za účelem podpory budování kapacit, vytváření sítí mezi městy a výměny zkušeností na úrovni Unie mezi městskými orgány odpovědnými za provádění strategií udržitelného rozvoje měst v souladu s čl. 7 odst. 4 a 5 tohoto nařízení a orgány odpovědnými za inovační opatření v oblasti udržitelného rozvoje měst v souladu s článkem 8 tohoto nařízení.
2. Činnosti sítě pro rozvoj měst doplňují činnosti prováděné v rámci spolupráce mezi regiony podle čl. 2 odst. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (11).
Článek 10
Oblasti znevýhodněné přírodními nebo demografickými podmínkami
V operačních programech spolufinancovaných z EFRR v oblastech, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami uvedenými v čl. 121 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013, se zvláštní pozornost věnuje řešení specifických obtíží těchto oblastí.
Článek 11
Nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva
Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva. Tento příděl se vyčlení na tematické cíle stanovené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 7 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 12
Nejvzdálenější regiony
1. Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejvzdálenější regiony. Tento příděl se použije na kompenzaci dodatečných nákladů souvisejících se zvláštními charakteristikami a omezeními uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a vynaložených v nejvzdálenějších regionech na podporu:
a)
tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
služeb nákladní dopravy a na podporu zavádění dopravních služeb;
c)
činností souvisejících s omezeními při skladování, nadměrnou velikostí a údržbou výrobních nástrojů a nedostatkem lidského kapitálu na místním trhu práce.
2. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 lze rovněž použít na pomoc při financování operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby v nejvzdálenějších regionech.
3. Částka, na kterou se vztahuje míra spolufinancování, je úměrná dodatečným nákladům uvedeným v odstavci 1 vynaloženým příjemcem pouze v případě operační pomoci a výdajů ke krytí závazků a smluv na veřejné služby, avšak v případě výdajů na investice může zahrnovat veškeré způsobilé výdaje.
4. Zvláštní dodatečný příděl uvedený v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije k podpoře:
a)
operací týkajících se produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU;
b)
příspěvku na přepravu osob povoleného podle čl. 107 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU;
c)
osvobození od daně a od placení příspěvků na sociální zabezpečení.
5. Odchylně od čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) může EFRR podporovat produktivní investice v podnicích v nejvzdálenějších regionech, bez ohledu na velikost těchto podniků.
6. Článek 4 se nepoužije na část finančního krytí z EFRR přiděleného pro ostrov Mayotte coby nejvzdálenější region ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU a nejméně 50 % z této části EFRR se přidělí na tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech 1, 2, 3, 4 a 6 nařízení (EU) č. 1303 /2013.
KAPITOLA III
Závěrečná ustanovení
Článek 13
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1080/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo dotčené projekty i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1080/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 14
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 6 odst. 4 a v čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 15
Zrušení
Aniž je dotčen článek 13 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1080/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 16
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Čl. 12 odst. 6 se použije s účinkem od 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
UREDBA (EU) br. 1301/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 17. prosinca 2013.
o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 178. i 349.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Člankom 176. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da je Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) namijenjen pomoći pri otklanjanju glavnih regionalnih neuravnoteženosti u Uniji. U skladu s tim člankom i člankom 174. drugim i trećim stavkom UFEU-a, EFRR treba doprinijeti smanjivanju razlika između razina razvijenosti različitih regija i smanjivanju zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju, među kojima se posebna pozornost poklanja regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otočne, pogranične i planinske regije.
(2)
Uredbom (EU) br.1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuju se zajedničke odredbe za EFRR, Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo.
(3)
Trebalo bi utvrditi posebne odredbe u vezi s vrstama aktivnosti za koje se može dobiti potpora iz EFRR-a radi doprinosa prioritetima ulaganja u okviru tematskih ciljeva utvrđenih u Uredbi (EU) br. 1303/2013. Istovremeno bi trebalo odrediti i pojasniti aktivnosti koje nisu obuhvaćene EFRR-om, uključujući ulaganje za postizanje smanjenja emisija stakleničkih plinova iz aktivnosti navedenih u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). Kako bi se izbjeglo prekomjerno financiranje, takvo ulaganje ne bi trebalo imati pravo na potporu iz EFRR-a jer već ima financijsku korist od primjene Direktive 2003/87/EZ. Ovo isključenje ne bi trebalo ograničiti mogućnost korištenja EFRR-om radi pružanja potpore aktivnostima koje nisu navedene u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ, čak i ako te aktivnosti provode isti gospodarski subjekti, te radi uključivanja aktivnosti kao što su ulaganja povezana s energetskom učinkovitosti u područne toplinske mreže, pametnu sustave za distribuciju, sustave za pohranu i prijenos te mjere za smanjenje onečišćenja zraka, čak i ako je jedan od neizravnih učinaka takvih aktivnosti smanjenje emisija stakleničkih plinova ili ako su navedene u nacionalnom planu iz Direktive 2003/87/EZ.
(4)
Potrebno je navesti za koje se dodatne aktivnosti može dobiti potpora iz EFRR-a u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”.
(5)
EFRR bi trebao doprinijeti strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast i na taj način osigurati veću koncentraciju potpore EFRR-a za prioritete Unije. Ovisno o kategoriji regija kojima se daje potpora, potpora iz EFRR-a u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” trebala bi se koncentrirati na istraživanja i inovacije, informacijske i komunikacijske tehnologije, mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te na promicanje ekonomije s niskom razinom emisije CO2. Tu tematsku koncentraciju trebalo bi postići na nacionalnoj razini, istodobno omogućujući fleksibilnost na razini operativnih programa i među različitim kategorijama regija. Tematsku koncentraciju prema potrebi bi trebalo prilagoditi kako bi se uzela u obzir sredstva Kohezijskog fonda dodijeljena za podupiranje prioriteta ulaganja koji se odnose na prelazak na ekonomiju s niskom razinom emisije CO2 i koji su navedeni u Uredbi (EU) br. 1300/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Za razinu tematske koncentracije trebala bi se uzeti u obzir razina razvoja regije, doprinos sredstava Kohezijskog fonda ako je primjenjivo, kao i posebne potrebe regija čiji je BDP po glavi stanovnika, koji se koristi kao kriterij prihvatljivosti, za programsko razdoblje od 2007. do 2013. bio manji od 75 % prosječnog BDP-a EU-25 za referentno razdoblje, regija u izlaznoj fazi u programskom razdoblju od 2007. do 2013. te regija razine NUTS 2 koje se sastoje samo od otočnih država članica ili otoka.
(6)
Trebalo bi biti moguće dati potporu iz EFRR-a u okviru prioriteta ulaganja „lokalni razvoj pod vodstvom zajednice” kako bi se doprinijelo svim tematskim ciljevima navedenima u ovoj Uredbi.
(7)
Kako bi se uzele u obzir posebne potrebe EFRR-a te u skladu sa strategijom Unije za pametan, održiv i uključiv rast, potrebno je odrediti, u okviru svakog tematskog cilja utvrđenog u Uredbi (EU) br. 1303/2013, djelovanja specifična za EFRR kao „prioritete ulaganja”. Tim prioritetima ulaganja trebali bi se odrediti detaljni ciljevi, koji se uzajamno ne isključuju, kojima EFRR treba doprinijeti. Takvi prioriteti ulaganja trebali bi činiti temelj za definiciju specifičnih ciljeva unutar programa koji uzimaju u obzir potrebe i karakteristike programskog područja.
(8)
Nužno je promicati inovacije i razvoj MSP-ova u novim područjima povezanima s europskim i regionalnim izazovima kao što su kreativni i kulturni sektori te inovativne usluge, koji odražavaju nove društvene potrebe, ili proizvodi i usluge povezani sa stanovništvom starije dobi, skrbi i zdravljem, ekološkom inovacijom, ekonomijom s niskom razinom emisije CO2 te učinkovitošću resursa.
(9)
U skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013, a radi optimizacije dodane vrijednosti iz ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije u području istraživanja i inovacija, težit će se sinergiji osobito između upravljanja EFRR-om i Okvirnim programom za istraživanja i inovacije Obzor 2020., poštujući pritom njihove zasebne ciljeve.
(10)
Važno je osigurati da se pri promicanju ulaganja u upravljanje rizicima uzmu u obzir specifični rizici na regionalnoj, prekograničnoj i transnacionalnoj razini.
(11)
Kako bi se maksimizirao njihov doprinos cilju podupiranja rasta koji stvara nova radna mjesta, aktivnosti koje podupiru održivi turizam, kulturu i prirodnu baštinu trebale bi biti dio teritorijalne strategije za posebna područja, uključujući konverziju industrijskih regija u nazadovanju. Potpora takvim aktivnostima trebala bi doprinijeti i jačanju inovacija i uporabe informacijskih i komunikacijskih tehnologija, MSP-ovima, okolišnoj učinkovitosti i učinkovitosti resursa ili promociji socijalne uključenosti.
(12)
Radi promicanja održive regionalne ili lokalne mobilnosti ili radi smanjenja onečišćenja zraka i onečišćenja bukom, nužno je promicati zdrave, održive i sigurne načine prijevoza. Ulaganja u aerodromsku infrastrukturu koja podupire EFRR trebala bi promicati okolišno održiv zračni prijevoz, između ostalog prilikom poboljšanja regionalne mobilnosti povezivanjem sekundarnih i tercijarnih čvorišta s infrastrukturom transeuropske prometne mreže (TEN-T), uključujući putem multimodalnih čvorišta.
(13)
Radi promicanja ostvarenja energetskih i klimatskih ciljeva koje je Unija odredila kao dio strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, EFRR bi trebao podupirati ulaganje za promicanje energetske učinkovitosti i sigurnosti opskrbe u državama članicama, između ostalog razvojem pametne distribucije energije, sustavima za pohranu i prijenos, uključujući integracijom distribuirane proizvodnje iz obnovljivih izvora. Kako bi ispunile svoje zahtjeve u vezi sa sigurnošću opskrbe na način koji je u skladu s njihovim ciljevima u okviru strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast, države članice trebale bi moći ulagati u energetsku infrastrukturu koja je u skladu s energetskom kombinacijom koju su odabrale.
(14)
MSP-ove, koji mogu uključivati poduzeća socijalne ekonomije, trebalo bi shvaćati, u skladu s definicijom utvrđenom u Uredbi (EU) br. 1303/2013, kao da obuhvaćaju mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u smislu Preporuke Komisije 2003/361/EZ (6).
(15)
Radi promicanja socijalne uključenosti i borbe protiv siromaštva, osobito među marginaliziranim zajednicama, nužno je poboljšati pristup društvenim, kulturnim i rekreacijskim uslugama osiguravanjem infrastrukture malog kapaciteta, uzimajući u obzir posebne potrebe osoba s invaliditetom i osoba starije dobi.
(16)
Usluge koje se pružaju u Zajednici trebale bi obuhvaćati sve oblike usluga pomoći u kući, obitelji, domovima i drugih usluga u zajednici koje podupiru pravo svih osoba na život u zajednici s jednakošću izbora te koje nastoje spriječiti izolaciju ili segregaciju od zajednice.
(17)
Kako bi se povećala fleksibilnost i umanjilo administrativno opterećenje putem zajedničke provedbe, trebalo bi uskladiti prioritete ulaganja EFRR-a i Kohezijskog fonda u okviru odgovarajućih tematskih ciljeva.
(18)
Zajednički niz pokazatelja ostvarenja za ocjenjivanje ukupnog napretka provedbe programâ na razini Unije trebalo bi odrediti u Prilogu ovoj Uredbi. Ti pokazatelji trebali bi odgovarati prioritetu ulaganja i vrsti djelovanja koja se podupiru u skladu s ovom Uredbom i relevantnim odredbama Uredbe (EU) br. 1303/2013. Zajedničke pokazatelje ostvarenja trebali bi nadopuniti pokazatelji rezultata pojedinih programa te prema potrebi pokazatelji ostvarenja pojedinih programa.
(19)
U okviru održivog urbanog razvoja smatra se da je potrebno podupirati integrirane mjere za suočavanje s ekonomskim, okolišnim, klimatskim, demografskim i socijalnim izazovima koji utječu na urbana područja, uključujući funkcionalna urbana područja, istodobno uzimajući u obzir potrebu promicanja urbano-ruralnih veza. Načela za odabir urbanih područja u kojima se trebaju provoditi integrirane mjere za održivi urbani razvoj te okvirni iznosi za te mjere trebali bi se odrediti u sporazumu o partnerstvu uz dodjelu najmanje 5 % sredstava EFRR-a u tu svrhu na nacionalnoj razini. O opsegu svakog delegiranja zadaća na gradska tijela trebalo bi odlučiti upravljačko tijelo uz savjetovanje s gradskim tijelom.
(20)
Kako bi se odredila ili ispitala nova rješenja za izazove povezane s održivim urbanim razvojem koji su značajni na razini Unije, EFRR bi trebao podupirati inovativne mjere u području održivog urbanog razvoja.
(21)
Kako bi se pojačala izgradnja kapaciteta, umrežavanje i razmjena iskustava između programa i tijela odgovornih za provođenje strategija održivog urbanog razvoja i inovativnih mjera u području održivog urbanog razvoja i nadopunili postojeći programi i tijela, potrebno je uspostaviti mrežu urbanog razvoja na razini Unije.
(22)
EFRR bi se trebao baviti problemima dostupnosti velikih tržišta i udaljenosti od njih, s kojima se suočavaju područja s izuzetno niskom gustoćom naseljenosti, kako je navedeno u Protokolu br. 6 o posebnim odredbama za Cilj 6. u okviru strukturnih fondova u Finskoj i Švedskoj uz Akt o pristupanju iz 1994. godine. EFRR bi se također trebao baviti posebnim poteškoćama s kojima se susreću određeni otoci, granične regije, planinske regije i rijetko naseljena područja, čiji geografski položaj usporava njihov razvoj, s ciljem podupiranja njihovog održivog razvoja.
(23)
Posebnu bi pozornost trebalo obratiti na najudaljenije regije, i to usvajanjem mjera u skladu s člankom 349. UFEU-a, proširujući, u iznimnim situacijama, područje primjene potpore iz EFRR-a na financiranje pomoći za tekuće poslovanje povezano s kompenzacijom dodatnih troškova do kojih dolazi zbog specifičnog gospodarskog i društvenog stanja tih regija, koje je još složenije zbog poteškoća do kojih dolazi zbog čimbenikâ iz članka 349. UFEU-a, to jest udaljenosti, izoliranosti, male površine, nepovoljne topografije i klime, gospodarske ovisnosti o malom broju proizvoda te postojanosti i međudjelovanja tih uvjeta koji u velikog mjeri ograničavaju njihov razvoj. Pomoć za tekuće poslovanje koju odobravaju države članice u tom kontekstu izuzima se od obveze obavješćivanja propisane člankom 108. stavkom 3. UFEU-a ako, u vrijeme kada je odobrena, ispunjava uvjete utvrđene u uredbi kojom su određene kategorije pomoći proglašene kompatibilnima s unutarnjim tržištem primjenom članaka 107. i 108. UFEU-a i usvojene u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 994/98 (7).
(24)
U skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013. te uzimajući u obzir posebne ciljeve utvrđene u UFEU kad je riječ o najudaljenijim regijama iz članka 349. UFEU-a, status Mayottea promijenjen je kao rezultat Odluke Europskog vijeća 2012/419/EU (8), čime postaje nova najudaljenija regiju od 1. siječnja 2014. Radi olakšavanja i promicanja usmjerenog i brzog infrastrukturnog razvoja Mayottea trebalo bi iznimno biti moguće da se najmanje 50 % dijela omotnice Mayottea u okviru EFRR-a u raspodijeli na pet tematskih ciljeva utvrđenih u Uredbi (EU) br. 1303/2013.
(25)
Kako bi se ova Uredba nadopunila određenim elementima koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu detaljnih pravila za kriterije izbora i upravljanje inovativnim mjerama. Takva bi se ovlast također trebala delegirati Komisiji u pogledu izmjena Priloga I. ovoj Uredbi, gdje je to opravdano, kako bi se osigurala učinkovita procjena napretka provedbe operativnih programa. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(26)
S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije otklanjanjem glavnih regionalnih neravnoteža, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega razlika između razina razvijenosti različitih regija i zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju te ograničenosti financijskih sredstava država članica i regija može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja.
(27)
Ovom Uredbom zamjenjuje se Uredba (EZ) br. 1080/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (9). Stoga bi radi jasnoće Uredbu (EZ) br. 1080/2006 trebalo staviti izvan snage. Radi jasnoće. Uredbu (EE) br. 1080/2006 bi stoga trebalo staviti izvan snage. Međutim, ova Uredba ne bi trebala utjecati na nastavak ni na izmjenu pomoći koju je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1080/2006 ili bilo kojeg drugog propisa koji se primjenjuje na tu pomoć na dan 31. prosinca 2013. Ta uredba ili takav primjenjivi zpropis trebali bi se dosljedno tome nastaviti primjenjivati nakon 31. prosinca 2013. na tu pomoć ili dotične operacije do njihova zatvaranja. Zahtjevi za pomoć podneseni ili odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1080/2006 trebali bi ostati važeći.
(28)
Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih u ovoj Uredbi, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
Zajedničke odredbe
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom određuju zadaci Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), područje primjene njegove potpore u vezi s ciljem „Ulaganje za rast i radna mjesta” i ciljem „Europska teritorijalna suradnja” te posebne odredbe o potpori EFRR-a za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta”.
Članak 2.
Zadaci EFRR-a
EFRR doprinosi financiranju potpore čiji je cilj jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije otklanjanjem glavnih regionalnih neravnoteža u Uniji kroz održivi razvoj i strukturnu prilagodbu regionalnih gospodarstava, uključujući konverziju industrijskih regija u nazadovanju i regija čiji razvoj zaostaje.
Članak 3.
Područje primjene potpore iz EFRR-a
1. EFRR podupire sljedeće aktivnosti radi doprinosa prioritetima ulaganja navedenima u članku 5.:
(a)
proizvodno ulaganje koje doprinosi stvaranju i očuvanju održivih radnih mjesta, izravnom pomoći za ulaganja u MSP-ove;
(b)
proizvodno ulaganje, neovisno o veličini dotičnog poduzeća, koje doprinosi prioritetima ulaganja navedenima u članku 5. stavcima 1. i 4. te, ako to ulaganje uključuje suradnju između velikih poduzeća i MSP-ova, u članku 5. točki 2.;
(c)
ulaganje u infrastrukturu koja građanima pruža osnovne usluge u području energije, okoliša, prometa te informacijskih i komunikacijskih tehnologija;
(d)
ulaganje u, socijalnu, zdravstvenu, istraživačku, inovacijsku, poslovnu i obrazovnu infrastrukturu;
(e)
ulaganje u razvoj endogenog potencijala putem fiksnog ulaganja u opremu i infrastrukturu malog kapaciteta; uključujući kulturnu infrastrukturu malog kapaciteta i infrastrukturu održivog turizma, pružanje usluga poduzećima, potporu tijelima za istraživanja i inovacije te ulaganje u tehnologiju i primijenjeno istraživanje u poduzećima;
(f)
umrežavanje, suradnju i razmjenu iskustava između nadležnih regionalnih, lokalnih, gradskih i drugih tijela javne vlasti, gospodarskih i socijalnih partnera te relevantnih tijela koja predstavljaju civilno društvo navedenih u članku 5. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, studije, pripremne radnje te izgradnju kapaciteta.
2. U okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” EFRR također može podupirati dijeljenje objekata i ljudskih potencijala i svih vrsta infrastrukture preko granica u svim regijama.
3. EFRR ne podupire:
(a)
stavljanje nuklearnih elektrana izvan pogona ili njihovu izgradnju;
(b)
ulaganje radi postizanja smanjenja emisija stakleničkih plinova iz aktivnosti koje su navedene u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ;
(c)
proizvodnju, preradu i plasman na tržište duhana i duhanskih proizvoda;
(d)
poduzeća s poteškoćama kao su definirana pravilima Unije o državnim potporama;
(e)
ulaganje u aerodromsku infrastrukturu osim ako je povezano sa zaštitom okoliša ili je popraćeno ulaganjem potrebnim za ublažavanje ili smanjenje njegova negativnog utjecaja na okoliš.
Članak 4.
Tematska koncentracija
1. Tematski ciljevi utvrđeni u članku 9. prvom stavku Uredbe (EU) br. 1303/2013 i odgovarajući prioriteti ulaganja utvrđeni u člankum 5. ove Uredbe, kojima EFRR može doprinijeti u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”, koncentrirani su na sljedeći način:
(a)
u razvijenijim regijama:
i.
barem 80 % ukupnih sredstava iz EFRR-a na nacionalnoj razini dodjeljuje se dvama tematskim ciljevima ili više njih utvrđenima u članku 9. prvom stavku točkama 1., 2., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013; i
ii.
barem 20 % ukupnih sredstava iz EFRR-a na nacionalnoj razini dodjeljuje se tematskom cilju utvrđenom u članku 9. prvom stavku točki 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013;
(b)
u tranzicijskim regijama:
i.
barem 60 % ukupnih sredstava iz EFRR-a na nacionalnoj razini dodjeljuje se dvama tematskim ciljevima ili više njih utvrđenima u članku 9. prvom stavku točkama 1., 2., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013; i
ii.
barem 15 % ukupnih sredstava iz EFRR-a na nacionalnoj razini dodjeljuje se tematskom cilju utvrđenom u članku 9. prvom stavku točki 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013;
(c)
u manje razvijenim regijama:
i.
barem 50 % ukupnih sredstava iz EFRR-a na nacionalnoj razini dodjeljuje se dvama tematskim ciljevima ili više njih utvrđenima u članku 9. prvom stavku točkama 1., 2., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013; i
ii.
barem 12 % ukupnih sredstava iz EFRR-a na nacionalnoj razini dodjeljuje se tematskom cilju utvrđenom u članku 9. točki 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Za potrebe ovog članka, regije čiji je BDP po glavi stanovnika, koji se koristi kao kriterij prihvatljivosti, za programsko razdoblje od 2007. do 2013. bio manji od 75 % prosječnog BDP-a EU-25 za referentno razdoblje i regije u izlaznoj fazi u programskom razdoblju od 2007. do 2013., ali koje ispunjavaju uvjete kategorije razvijenijih regija kako je navedeno u članku 90. stavku 2. prvom podstavku točki (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013 u programskom razdoblju od 2014. do 2020., smatraju se tranzicijskim regijama.
Za potrebe ovog članka, sve regije na razini NUTS 2 koje se sastoje samo od otočnih država članica ili otoka koji čine sastavni dio država članica koje primaju potporu iz Kohezijskog fonda i sve najudaljenije regije, smatraju se manje razvijenim regijama.
2. Odstupajući od stavka 1. ovog članka, najmanji udio iz EFRR-a koji se dodjeljuje kategoriji regije može biti niži od onoga određenog u tom stavku, pod uvjetom da je to smanjenje nadoknađeno povećanjem u dijelu dodijeljenom drugim kategorijama regija. Ukupni zbroj iznosa za sve kategorije regije na nacionalnoj razini za tematske ciljeve utvrđene u članku 9. prvom stavku točkama 1., 2., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1300/2013 i one utvrđene u članku 9. prvom stavku točki 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013 sukladno tome ne smije biti manji od zbroja na nacionalnoj razini koji je rezultat primjene najmanjih udjela iz EFRR-a utvrđenih stavkom 1. ovog članka.
3. Odstupajući od stavka 1. ovog članka, sredstva Kohezijskog fonda dodijeljena za podupiranje prioriteta ulaganja utvrđenih u članku 4. točki (a) Uredbe (EU) br. 1300/2013 mogu se ubrojiti radi postizanja minimalnih udjela iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) podtočke ii., točke (b) podtočke ii. i točke (c) podtočke ii. ovog članka. U tom slučaju udio iz stavka 1. prvog podstavka točke (c) podtočke ii. ovog članka povećava se na 15 %. Ako je primjenjivo, ta sredstva dodjeljuju se različitim kategorijama regije proporcionalno njihovim relativnim udjelima u cjelokupnom stanovništvu dotične države članice.
Članak 5.
Prioriteti ulaganja
EFRR podupire sljedeće prioritete ulaganja u okviru tematskih ciljeva utvrđenih u članku 9. prvom stavku Uredbe (EU) br. 1303/2013 u skladu s razvojnim potrebama i potencijalom za rast iz članka 15. stavka 1. točke (a) podtočke i. te uredbe te navedenima u sporazumu o partnerstvu:
(1)
jačanje istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija:
(a)
unapređenjem infrastrukture i kapaciteta za istraživanja i inovacije kako bi se razvila izvrsnost u istraživanju i inovacijama te promicali centri za usavršavanje vještina, posebno oni od europskog interesa;
(b)
promicanjem poslovnog ulaganja u istraživanja i inovacije, razvijanjem poveznica i sinergija između poduzeća, centara za istraživanja i razvoj te sektora visokog obrazovanja, osobito promicanjem ulaganja u razvoj proizvoda i usluga, prijenosa tehnologije, društvene inovacije, ekološke inovacije, aplikacija javne službe, poticanja potražnje, umrežavanja, klastera i otvorenih inovacija mudrom specijalizacijom, te podupiranjem tehnološkog i primijenjenog istraživanja, probnih linija, radnji za rano odobravanje proizvoda, naprednih mogućnosti proizvodnje i prvih serija, osobito u glavnim tehnologijama koje pružaju mogućnosti te širenja tehnologija u opće svrhe;
(2)
povećanje pristupa informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te njihove uporabe i kvalitete:
(a)
proširivanjem dostupnosti širokopojasne veze i uvođenja mreža visokih brzina te podupiranjem usvajanja novih tehnologija i mreža za digitalno gospodarstvo;
(b)
razvijanjem proizvoda i usluga informacijskih i komunikacijskih tehnologija, internetske trgovine i povećane potražnje za informacijskim i komunikacijskim tehnologijama;
(c)
jačanjem aplikacija informacijskih i komunikacijskih tehnologija za e-vladu, e-učenje, e-uključenost, e-kulturu i e-zdravlje;
(3)
povećanje konkurentnosti MSP-ova:
(a)
promicanjem poduzetništva, posebno olakšavajući ekonomsko iskorištavanje novih ideja i poticanje stvaranja novih poduzeća, uključujući putem poslovnih inkubatora;
(b)
razvijanjem i provedbom novih poslovnih modela za MSP-ove, posebno s obzirom na internacionalizaciju;
(c)
podupiranjem stvaranja i proširenja naprednih kapaciteta za razvoj proizvoda i usluga;
(d)
podupiranjem kapaciteta MSP-ova za rast na regionalnim, nacionalnim i međunarodnim tržištima te za sudjelovanje u inovacijskim procesima;
(4)
podržavanje prelaska na ekonomiju s niskom razinom emisije CO2 u svim sektorima:
(a)
promicanjem proizvodnje i distribucije energije iz obnovljivih izvora;
(b)
podupiranjem energetske učinkovitosti i korištenja obnovljive energije u poduzećima;
(c)
podupiranjem energetske učinkovitosti, pametnog upravljanja energijom i korištenja obnovljive energije u javnoj infrastrukturi, uključujući javne zgrade, i u stambenom sektoru;
(d)
razvijanjem i provedbom pametnih sustava distribucije koji djeluju pri niskim i srednjim razinama napona;
(e)
promicanjem strategija za niske razine emisija CO2 na svim vrstama teritorija, osobito za urbana područja, uključujući promicanje održive multimodalne urbane mobilnosti i adaptacijskih mjera za ublažavanje promjena;
(f)
promicanjem istraživanja tehnologija s niskom razinom emisija CO2, inovacija u njima i njihova usvajanja;
(g)
promicanjem visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije na temelju potražnje korisne topline;
(5)
promicanje prilagodbe na klimatske promjene, sprečavanje rizika i upravljanje njime:
(a)
podupiranjem ulaganja za prilagodbu na klimatske promjene, uključujući pristupe temeljene na ekosustavu;
(b)
promicanjem ulaganja radi suočavanja sa specifičnim rizicima, osiguravanjem spremnosti na katastrofe i razvijanjem sustava za upravljanje katastrofama;
(6)
očuvanje i zaštita okoliša i promicanje učinkovitosti resursa:
(a)
ulaganjem u sektor otpada kako bi se ispunili zahtjevi pravne stečevine Unije u području okoliša i zadovoljile potrebe koje su utvrdile države članice za ulaganjem koje nadilazi te zahtjeve;
(b)
ulaganjem u vodni sektor kako bi se ispunili zahtjevi pravne stečevine Unije u području okoliša i zadovoljile potrebe koje su utvrdile države članice za ulaganjem koje nadilazi te zahtjeve;
(c)
očuvanjem, zaštitom, promicanjem i razvijanjem prirodne i kulturne baštine;
(d)
zaštitom i obnovom biološke raznolikosti i tla te promicanjem usluga eko, uključujući putem mreže Natura 2000 i zelenih infrastruktura;
(e)
djelovanjem u svrhu poboljšanja urbane okoline, revitalizacije gradova, obnove i dekontaminacije postojećih kapaciteta (uključujući područja u konverziji), smanjenja onečišćenja zraka te promicanja mjera za smanjenje buke;
(f)
promicanjem inovativnih tehnologija za unapređenje zaštite okoliša i učinkovitosti resursa u sektoru otpada, vodnom sektoru i u pogledu tla ili za smanjenje onečišćenja zraka;
(g)
podupiranjem industrijske tranzicije u smjeru gospodarstva koje učinkovito iskorištava resurse, promicanjem zelenog rasta, ekološke inovacije i upravljanjem okolišnim učincima u javnom i privatnom sektoru;
(7)
promicanje održivog prometa i otklanjanje uskih grla u infrastrukturama glavnih mreža:
(a)
podupiranjem multimodalnog jedinstvenog europskog prometnog prostora ulaganjem u TEN-T;
(b)
poboljšavanjem regionalne mobilnosti povezivanjem sekundarnih i tercijarnih čvorišta s infrastrukturom TEN-T-a, uključujući multimodalna čvorišta;
(c)
razvijanjem i unapređenjem prometnih sustava prihvatljivih za okoliš, uključujući s niskom razinom buke, i s niskim emisijama CO2, uključujući unutarnje plovne putove i pomorski prijevoz, luke, multimodalne veze i aerodromsku infrastrukturu, radi promicanja održive regionalne i lokalne mobilnosti;
(d)
razvijanjem i obnovom sveobuhvatnih, visokokvalitetnih i interoperabilnih željezničkih sustava te promicanjem mjera za smanjenje buke;
(e)
unapređenjem energetske učinkovitosti i sigurnosti opskrbe razvijanjem pametne distribucije energije, sustava za pohranu i prijenos te integracijom distribuirane proizvodnje iz obnovljivih izvora;
(8)
promicanje održivog i kvalitetnog zapošljavanja i podržavanje mobilnosti radne snage:
(a)
podupiranjem razvoja poslovnih inkubatora i investicijskom potporom za samozapošljavanje, mikropoduzeća i utemeljenje poduzeća;
(b)
podupiranjem rasta koji stvara nova radna mjesta kroz razvoj endogenog potencijala kao dijela teritorijalne strategije za posebna područja, uključujući konverziju industrijskih regija u nazadovanju i poboljšanje dostupnosti i razvoja posebnih prirodnih i kulturnih resursa;
(c)
podržavanjem lokalnih razvojnih inicijativa i pružanjem pomoći strukturama za usluge na lokalnoj razini s ciljem stvaranja radnih mjesta kad takva djelovanja nisu obuhvaćena Uredbom (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10);
(d)
ulaganjem u infrastrukturu za službe za zapošljavanje;
(9)
promicanje socijalne uključenosti, borba protiv siromaštva i svakog oblika diskriminacije:
(a)
ulaganjem u zdravstvenu i socijalnu infrastrukturu koje doprinose nacionalnom, regionalnom i lokalnom razvoju smanjujući nejednakosti u pogledu zdravstvenog statusa, promicanjem socijalne uključenosti boljim pristupom socijalnim, kulturnim i rekreativnim uslugama te prijelazom s usluga javnih ustanova na one koje se pružaju u zajednici;
(b)
pružanjem potpore fizičkoj, gospodarskoj i socijalnoj obnovi zapuštenih zajednica na urbanim i ruralnim područjima;
(c)
pružanjem potpore socijalnim poduzećima;
(d)
poduzimanjem ulaganja u kontekstu strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice;
(10)
ulaganje u obrazovanje, osposobljavanje i strukovno osposobljavanje s ciljem stjecanja vještina te cjeloživotno učenje razvijanjem infrastrukture za obrazovanje i osposobljavanje;
(11)
poboljšanje institucijskog kapaciteta tijela javne vlasti i dionika te učinkovite javne uprave mjerama jačanja institucijskog kapaciteta i učinkovitosti javnih uprava i službi povezanih s primjenom EFRR-a i kao potpora mjerama u okviru ESF-a kako bi se ojačao institucijski kapacitet i učinkovitost javne uprave.
Članak 6.
Pokazatelji za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta”
1. Zajednički pokazatelji ostvarenja, kao što su navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi, pokazatelji rezultata pojedinih programa i, po potrebi, pokazatelji ostvarenja pojedinih programa koriste se u skladu s člankom 27. stavkom 4 te člankom 96. stavkom 2. točkom (b) podtočkama ii. i iv. i točkom (c) podtočkama ii. i iv. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
2. Za zajedničke pokazatelje ostvarenja i pokazatelje ostvarenja pojedinih programa osnovne vrijednosti postavljaju se na nulu. Kumulativne kvantificirane ciljne vrijednosti za te indikatore utvrđuju se za 2023.
3. Za pokazatelje rezultata pojedinih programa koji se odnose na prioritete ulaganja za osnovne vrijednosti koriste se zadnji dostupni podaci, a ciljne se vrijednosti utvrđuju za 2023. Ciljne se vrijednosti mogu izraziti u smislu količine ili kvalitete.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 13. radi izmjene popisa zajedničkih pokazatelja ostvarenja iz Priloga I. kako bi napravila prilagodbe, gdje je to opravdano, i tako osigurala učinkovitu procjenu napretka provedbe operativnih programa.
POGLAVLJE II.
Posebne odredbe o postupanju s određenim teritorijalnim značajkama
Članak 7.
Održivi urbani razvoj
1. EFRR podržava, u okviru operativnih programa, održivi urbani razvoj putem strategija koje predviđaju integrirane mjere za suočavanje s ekonomskim, okolišnim, klimatskim, demografskim i socijalnim izazovima koji pogađaju urbana područja, istodobno uzimajući u obzir potrebu za promicanjem urbano-ruralnih veza.
2. Održivi urbani razvoj ostvaruje se putem integriranih teritorijalnih ulaganja iz članka 36. Uredbe (EU) br. 1303 /2013 ili putem specifičnog operativnog programa ili putem specifične prioritetne osi u skladu s člankom 96. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (c) Uredbe (EU) br. 1303/2013.
3. Uzimajući u obzir svoju specifičnu teritorijalnu situaciju, svaka država članica sastavlja u svojem sporazumu o partnerstvu načela za odabir urbanih područja u kojima se trebaju primijeniti integrirane mjere za održivi urbani razvoj te određuje okvirne iznose za te mjere na nacionalnoj razini.
4. Barem 5 % sredstava iz EFRR-a dodijeljenih na nacionalnoj razini u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” dodjeljuje se za integrirane mjere za održivi urbani razvoj u kojima su gradovi, subregionalna ili lokalna tijela nadležna za provedbu održivih urbanih strategija („gradska tijela”) odgovorni za zadaće koje se u najmanju ruku odnose na odabir operacija u skladu s člankom 123. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ili, ako je primjenjivo, u skladu s člankom 123. stavkom 7. te uredbe. Okvirni iznos namijenjen za potrebe stavka 2. ovog članka određuje se u dotičnom operativnom programu ili programima.
5. Upravljačko tijelo određuje, uz savjetovanje s gradskim tijelom, opseg zadaća koje trebaju poduzeti gradska tijela, a koje se odnose na upravljanje integriranim mjerama za održiv urbani razvoj. Upravljačko tijelo službeno evidentira svoju odluku u pisanom obliku. Upravljačko tijelo može zadržati pravo provođenja završne provjere prihvatljivosti operacija prije odobrenja.
Članak 8.
Inovativne mjere u području održivog urbanog razvoja
1. Na inicijativu Komisije EFRR može podupirati inovativne mjere u području održivog urbanog razvoja u skladu s člankom 92. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1303/2013. Takve mjere uključuju studije i ogledne projekte za identificiranje ili testiranje novih rješenja za izazove povezane s održivim urbanim razvojem koji su od važnosti na razini Unije. Komisija potiče uključivanje relevantnih partnera navedenih u članku 5. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pripremu i provedbu inovativnih mjera.
2. Odstupajući od članka 4. ove Uredbe, inovativnim se mjerama mogu podupirati sve aktivnosti potrebne za postizanje tematskih ciljeva iz članka 9. prvog stavka Uredbe (EU) br. 1303/2013 i odgovarajućih prioriteta ulaganja određenih u članku 5. ove Uredbe.
3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 14. o utvrđivanju detaljnih pravila o načelima za odabir i upravljanje inovativnim mjerama koje će podupirati EFRR u skladu s ovom Uredbom.
Članak 9.
Mreža urbanog razvoja
1. Komisija uspostavlja, u skladu s člankom 58. Uredbe (EU) br. 1303/2013, mrežu urbanog razvoja kako bi promicala izgradnju kapaciteta, umrežavanje te razmjenu iskustava na razini Unije između gradskih tijela nadležnih za provedbu strategija održivog urbanog razvoja u skladu s člankom 7. stavcima 4. i 5. ove Uredbe i tijela nadležnih za inovativne mjere u području održivog urbanog razvoja u skladu s člankom 8. ove Uredbe.
2. Aktivnosti mreže urbanog razvoja nadopunjuju one koje se poduzimaju u okviru međuregionalne suradnje u skladu s člankom 2.točkom 3. podtočkom (b) Uredbe (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (11).
Članak 10.
Područja s prirodnim ili demografskim poteškoćama
U operativnim programima sufinanciranima iz EFRR-a koji uključuju područja s ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama iz članka 121. točke 4. Uredbe (EU) br. 1303/2013 posebna se pozornost poklanja rješavanju posebnih teškoća tih područja.
Članak 11.
Najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti
Članak 4. ne primjenjuje se na posebno dodatno dodijeljena sredstva za najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti. Ta dodijeljena sredstva raspodjeljuju se tematskim ciljevima određenima u članku 9. prvom stavku točkama 1., 2., 3., 4. i 7. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Članak 12.
Najudaljenije regije
1. Članak 4. ne primjenjuje se na posebna dodatno dodijeljena sredstva za najudaljenije regije. Ta dodijeljena sredstva upotrebljavaju se kao kompenzacija za dodatne troškove povezane s posebnim karakteristikama i ograničenjima iz članka 349. UFEU-a, a koja imaju najudaljenije regije zbog podupiranja:
(a)
tematskih ciljeva utvrđenih u članku 9. prvom stavku Uredbe (EU) br. 1303/2013;
(b)
usluga teretnog prometa i početne pomoći za usluge prijevoza;
(c)
postupaka povezanih s ograničenjima skladištenja, prevelikim proizvodnim alatima i njihovim održavanjem te s manjkom ljudskog kapitala na lokalnom tržištu.
2. Posebna dodatno dodijeljena sredstva iz stavka 1. mogu se koristiti i za pomoć pri financiranju pomoći za tekuće poslovanje i izdataka koji pokrivaju obveze javnih službi i ugovora u najudaljenijim regijama.
3. Samo u slučaju pomoći za tekuće poslovanje i izdataka koji pokrivaju obveze javnih službi i ugovora je iznos na koji se primjenjuje stopa sufinanciranja proporcionalan s dodatnim troškovima iz stavka 1. koje je imao korisnik; ali u slučaju izdataka za ulaganje može pokrivati ukupne prihvatljive troškove.
4. Poebna dodatno dodijeljena sredstva iz stavka 1. ne smiju se koristiti za potporu:
(a)
operacija koje uključuju proizvode navedene u Prilogu I. UFEU-u;
(b)
pomoći za prijevoz putnika odobrene u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a;
(c)
oslobođenja od poreza i izuzeća od socijalnih davanja.
5. Odstupajući od članka 3. stavka 1. točaka (a) i (b), EFRR može podupirati proizvodna ulaganja u poduzeća u najudaljenijim regijama, neovisno o veličini tih poduzeća.
6. Članak 4. ne primjenjuje se na udio EFRR-a u omotnici dodijeljenoj Mayotteu kao najudaljenijoj regiji u smislu članka 349. UFEU-a, a barem 50 % tog udjela EFRR-a dodjeljuje se za tematske ciljeve utvrđene u članku 9. prvom stavku točkama 1., 2., 3., 4. i 6. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
POGLAVLJE III.
Završne odredbe
Članak 13.
Prijelazne odredbe
1. Ova Uredba ne utječe na nastavak ni na izmjenu pomoći, uključujući potpuno ili djelomično ukidanje, koju je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1080/2006 ili bilo kojeg drugog propisa koji se primjenjuje na tu pomoć na dan 31. prosinca 2013. Ta uredba ili takav primjenjivi propis dosljedno tome nastavljaju se primjenjivati nakon 31. prosinca 2013. na tu pomoć ili dotične operacije do njihova zatvaranja. Za potrebe ovog stavka, pomoć obuhvaća operativne programe i velike projekte.
2. Zahtjevi za pomoć podneseni ili odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1080/2006 ostaju važeći.
Članak 14.
Delegiranje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dana dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 4. i članka 8. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji od 21. prosinca 2013. do 31. prosinca 2020.
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 4. i članka 8. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 4. i članka 8. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskog parlamenta i Vijeća na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 15.
Stavljanje izvan snage
Ne dovodeći u pitanje članak 13. ove Uredbe, Uredba (EZ) br. 1080/2006 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom navedenom u Prilogu II.
Članak 16.
Preispitivanje
Europski parlament i Vijeće preispituju ovu Uredbu do 31. prosinca 2020. u skladu s člankom 177. UFEU-a.
Članak 17.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 12. stavak 6. primjenjuje se s učinkom od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.