NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
32012R1071
L 318/10
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1071/2012
od 14. studenoga 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) 16. veljače 2012., putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka), najavila je pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK), Tajlanda i Indonezije (dotične zemlje).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju je 3. siječnja 2012. podnio Odbor za zaštitu industrije lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza Europske unije (podnositelj pritužbe), u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza („temperirani pribor s navojem”). Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i iz toga proizašle materijalne štete koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike, nepovezane uvoznike, korisnike i predstavnike zemalja izvoznica. Komisija je također obavijestila proizvođače u Argentini, jer je ta zemlja predviđena kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici iz NRK-a, proizvođači iz Unije i nepovezani uvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s temperiranim priborom s navojem (kako je navedeno u donjem odjeljku B) tijekom razdoblja od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. Odabir uzorka nije predviđen za proizvođače izvoznike u druge dvije dotične zemlje, Tajlandu i Indoneziji.
(6)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), prema njihovoj želji, Komisija je proizvođačima izvoznicima iz NRK-a za koje se zna da se na njih to odnosi i kineskim tijelima poslala obrasce zahtjeva. Dva trgovačka društva zatražila su MET prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, a četiri trgovačka društva zatražila su IT prema članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
(7)
Komisija je službeno objavila nalaze o MET-u dotičnim proizvođačima izvoznicima u NRK-u, kineskim tijelima i podnositelju pritužbe. Također su dobili priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku.
(8)
U pogledu proizvođača iz Unije te kako je propisno objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 29., šest proizvođača iz Unije pružilo je tražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka koje je dobila od proizvođača iz Unije koji surađuju Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača iz Unije na temelju njihovog obujma prodaje.
(9)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 31., 33 nepovezana uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od tih stranaka, Komisija je odabrala uzorak od devet uvoznika koji imaju najveći obujam uvoza u Uniju i na temelju zemljopisne lokacije u Uniji. S obzirom na to da jedan uvoznik nije dostavio odgovor na upitnik, konačni uzorak sastojao se od preostalih osam uvoznika.
(10)
Kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 30., 12 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od tih stranaka Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika iz NRK-a s najvećim obujmom izvoza u Uniju.
(11)
Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, trima proizvođačima izvoznicima u uzorku iz Kine, trima tajlandskim proizvođačima izvoznicima, trima indonezijskim proizvođačima izvoznicima, devet nepovezanih uvoznika u uzorku i sedam korisnika.
(12)
Odgovori na upitnik primljeni su od tri proizvođača iz Unije u uzorku, tri kineska proizvođača izvoznika, dva tajlandska proizvođača izvoznika, jednog indonezijskog proizvođača izvoznika i osam nepovezanih uvoznika. Ni jedan korisnik nije dostavio odgovor na upitnik.
(13)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španjolska,
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bugarska,
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austrija;
(b)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, NRK,
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, NRK,
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, NRK;
(c)
proizvođači izvoznici iz Tajlanda
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tajland,
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tajland;
(d)
proizvođači izvoznici iz Indonezije
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezija;
(e)
nepovezani uvoznici u Uniji
-
Crane Limited, Ipswich, Ujedinjena Kraljevina,
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Njemačka,
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Njemačka,
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemska,
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italija.
(14)
U pogledu potrebe da se utvrdi uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike u NRK-u u slučaju da im se ne odobri MET, provjera u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Indije kao analogne zemlje obavljena je u poslovnim prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija.
3. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(15)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1.1.2011. do 31.12.2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(16)
Dotični proizvod, kako je opisano u obavijesti o pokretanju postupka, lijevani je pribor za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 7307 19 10.
(17)
Glavne ulazne sirovine su metalni otpad, koks/električna energija, pijesak (za oblikovanje) i cink (za galvanizaciju). Prvi je korak u proizvodnom procesu taljenje metalnog otpada u kupolama. Nakon toga slijedi proces oblikovanja i lijevanja odljevaka različitih oblika koji se zatim odvajaju u pojedinačne dijelove. Proizvodi trebaju proći dugotrajan proces zagrijavanja kako bi se osiguralo da su dovoljno temperirani da bi ih se koristilo u primjenama u kojima je potrebna otpornost na udarce i vibraciju te kod kojih je potrebno podnošenje naglih promjena u temperaturi. Naknadno, pribor se prema potrebi može galvanizirati. Tada dolazi do stvaranja navoja na proizvodima.
(18)
Temperirani pribor s navojem koristi se za povezivanje dvije ili više cijevi, povezivanje cijevi s aparatom, mijenjanje smjera toka tekućine ili zatvaranje cijevi. Temperirani pribor s navojem uglavnom se koristi u sustavima za plin, vodu i grijanje u stambenim i nestambenim zgradama. Koristi se i u cjevovodima rafinerija nafte. Temperirani pribor dostupan je u brojnim konfiguracijama, od čega su najčešća koljena od 90 stupnjeva, klinovi, spojnice, križevi i prirubnice. Proizvode se u crnom (negalvaniziranom) i galvaniziranom obliku.
2. Istovjetni proizvod
(19)
Utvrđeno je da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, Tajlanda i Indonezije te domaćem tržištu Indije, koja je služila kao analogna zemlja, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva. Zato se privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe (istovjetni proizvod).
(20)
Nekoliko je tvrdnji podneseno u pogledu opsega proizvoda, a podnijeli su ih većinom uvoznici, ali i tijela države članice. Tvrdnje su pojedinačno iznesene u nastavku teksta.
(21)
Uvoznik je tvrdio da „elektrogalvanizirani pribor” treba izuzeti iz definicije temperiranog pribora s navojem. Tvrdi se da proizvodnja elektrogalvaniziranog pribora traži dodatne proizvodne korake nakon narezivanja navoja, kao što je pranje i dodatna električna galvanizacija. Prema njemu to dovodi do brojnih poboljšanja kvalitete i prednosti kada ga se usporedi s uobičajenim priborom. No, jasno je da je elektrogalvanizirani pribor u potpunosti zamjenjiv uobičajenim priborom te tako ima jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva. Zato ga se smatra dotičnim proizvodom.
(22)
Isti uvoznik uvozi tijela kompresijskog pribora koji dalje sastavlja s ostalim dijelovima u konačni kompresijski pribor. Postavljeno je pitanje jesu li tijela kompresijskog pribora obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda. Dok ta tijela izgledaju kao pribor i imaju navoje, ne mogu se izravno koristiti za povezivanje cijevi - najprije ih treba sklopiti pa se tek onda sklopljeni pribor može koristiti za povezivanje cijevi. Iako su skuplja, zamjenjiva su s ostalim priborom s navojima jer se također koriste za povezivanje cijevi, dakle uglavnom u popravcima, a ne novim instalacijama. Zato se privremeno zaključuje da su kompresijski pribor i njegova tijela obuhvaćeni definicijom dotičnog proizvoda.
(23)
Neke su stranke tvrdile da se temperirani pribor koji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije ne može uspoređivati s onim koji proizvode i izvoze u Uniju dotične zemlje izvoznice s obzirom na to da je klasa materijala koji se koristi za pribor proizveden u Uniji općenito od bijelog temperiranog lijevanog željeza, dok je klasa materijala koji se koristi u izvezenom priboru crno temperirano lijevano željezo.
(24)
Kako je već zaključeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1784/2000 (3) u pogledu istovjetnog proizvoda, ispitni je postupak privremeno pokazao da nema razlike u tržišnoj predodžbi kojom bi se razlikovao pribor od bijelog ili crnog lijeva s obzirom na to da u svim pogledima osim udjelu ugljika ima vrlo slična svojstva i iste konačne namjene te je stoga međusobno zamjenjiv. To potvrđuje i činjenica da uvoznici/trgovci koji kupe temperirani pribor od crnog i bijelog lijeva koji proizvodi industrija Unije isti prodaju korisnicima, a da pri tome ne prave razliku između klasa materijala. S obzirom na korisnike razmatranog proizvoda, ispitni postupak je potvrdio da ne razlikuju pribor od crnog i bijelog lijeva u značajnoj mjeri.
(25)
To nagovještava i činjenica da je i pribor od crnog i od bijelog lijeva uključen u europsku normu EN 10242 te međunarodnu normu ISO 49, koje određuju izvedbu i kvalitetu temperiranog pribora. Posebno u pogledu korištenih klasa materijala prihvaćaju se i bijeli i crni lijev.
(26)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da se temperirani pribor od bijelog lijeva koji proizvodi i prodaje dio proizvođača iz Unije treba smatrati istovjetnim proizvodom priboru od crnog lijeva koji u Uniju izvoze dotične zemlje izvoznice.
(27)
Jedan uvoznik uvozi ograničene količine nedovršenog pribor koji nema navoje. Uvoznik naknadno urezuje navoje. S obzirom na to da uvozna roba nema navoje, ne smatra je se dotičnim proizvodom.
(28)
Tijela jedne države članice istaknula su činjenicu da, prema objašnjenjima Kombinirane nomenklature (4), izraz „temperiran” uključuje sferoidno grafitno lijevano željezo (istovjetno nodularnom lijevanom željezu). Iako ni jedna stranka tijekom RIP-a nije prijavila prodaju pribora s navojima od nodularnog lijevanog željeza, postoje dokazi da je to moguće. S obzirom na to da taj pribor ima jednaka osnovna fizička svojstva kao i ispitani temperirani pribor s navojem, smatra se prikladnim razjasniti da su proizvodi od nodularnog željeza obuhvaćeni opsegom postupka i mjerama.
C. ODABIR UZORAKA
1. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(29)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma prodaje temperiranog pribora s navojem nepovezanim kupcima u Uniji koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastoji se od tri proizvođača koji pripadaju dvjema grupacijama trgovačkih društava koja predstavljaju 81 % prodaje temperiranog pribora s navojem nepovezanim kupcima u Uniji od šest proizvođača iz Unije za koje je poznato da proizvode istovjetni proizvod. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, savjetovalo se sa svim proizvođačima iz Unije i podnositeljem pritužbe te su sve zainteresirane stranke pozvane da komentiraju predloženi uzorak. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
2. Odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u
(30)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma izvoza koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Dvanaest proizvođača izvoznika koji su činili 51 % kineskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a predalo je podatke o odabiru uzorka zatražene u Prilogu A obavijesti o pokretanju postupka. Odabrani uzorak sastoji se od tri trgovačka društva koja predstavljaju 88 % obujma izvoza stranaka koje surađuju iz NRK-a u Uniju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe savjetovalo se sa svim dotičnim proizvođačima izvoznicima i kineskim tijelima. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
3. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(31)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma uvoza u Uniju te zemljopisne lokacije trgovačkih društava koje je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Ukupno su 33 nepovezana uvoznika predala podatke o odabiru uzorka zatražene u Prilogu B obavijesti o pokretanju postupka. Početni odabrani uzorak sastoji se od šest uvoznika u pet država članica koji predstavljaju 59 % uvoza u Uniju temperiranog pribora s navojem uvoznika koji surađuju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe savjetovalo se sa svim uvoznicima. Nakon komentara tri daljnja trgovačka društva dodana su u uzorak čime je dobiven konačni uzorak od devet uvoznika u šest država članica koji predstavljaju 67 % uvoza u Uniju temperiranog pribora s navojem uvoznika koji surađuju. Na povećani uzorak nije bilo dodatnih komentara. S obzirom na to da jedan uvoznik nije dostavio odgovor na upitnik, konačni uzorak sastojao se od preostalih osam uvoznika.
D. DAMPING
1. Narodna Republika Kina
1.1. Tretman tržišnog gospodarstva
(32)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a uobičajena vrijednost određuje se u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. za proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(33)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže:
1.
poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene;
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva;
4.
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini;
5.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(34)
Dva proizvođača izvoznika zatražila su MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe i odgovorila na obrazac zahtjeva za primjenu MET-a u zadanim rokovima.
(35)
Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevima za MET u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(36)
Provjerom je utvrđeno da oba proizvođača izvoznika koja su zatražila MET nisu ispunila zahtjeve kriterija utvrđenih u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(37)
Revidirani financijski izvještaji oba izvoznika nisu bili u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a revidirani financijski izvještaji jednog izvoznika čak su bili nepotpuni jer nisu uključivali izjavu o novčanom toku. Zato je očito da nisu bili u skladu s kriterijem 2.
(38)
Jedan izvoznik nije uspio dokazati da je kapital unesen tijekom njegove privatizacije procijenjen na odgovarajući način, a drugi je izvoznik primio državne naknade uglavnom u obliku povlaštene stope poreza na dohodak. Zato nisu bili u skladu s kriterijem 3.
(39)
Jedno trgovačko društvo koje je zatražilo primjenu MET-a komentiralo je objavu. Nije opovrgnulo ni jednu činjenicu iz objave, već je u svojim komentarima iznijelo tri glavna pitanja.
(40)
Najprije se tvrdilo da je utvrđivanje MET-a nezakonito jer je obavljeno gotovo dva mjeseca nakon zakonskog roka. U pogledu toga treba napomenuti da je to kašnjenje prije svega bilo zbog činjenice da do ranije provjere MET-a nije moglo doći s obzirom na to da kineski izvoznici nisu bili dostupni u tom trenutku. Treba naglasiti da vrijeme utvrđivanja nije imalo utjecaj na ishod.
(41)
Kao drugo, tvrdilo se da je nesukladnost s revidiranim financijskim izvještajima isključivo temeljena na formalnoj osnovi. Nadalje, tvrdilo se da „računovodstvena praksa koja nije u potpunosti formalno u skladu s MRS-om ne predstavlja povredu drugog kriterija MET-a sve dok nije bilo utjecaja na financijske rezultate trgovačkog društva”. U pogledu toga treba napomenuti da kriterij 2. ne upućuje na financijske rezultate trgovačkog društva. Zahtjev je stoga neutemeljen. Odgovarajući kriterij, „računovodstveni podaci koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima”, uistinu jest formalni zahtjev. Svejedno treba napomenuti da su sve povrede bile značajne prirode, ili zbog visine iznosa o kojima je bilo riječ ili značaja povrede (tj. obvezna analiza jednostavno nije provedena).
(42)
Konačno, tvrdilo se da korist od povlaštene stope poreza na dohodak prije nije korištena kao osnova za odbijanje MET-a. U tom se pogledu napominje da se o svakom slučaju odlučuje na temelju vlastitih mjerila. Prema kriteriju 3. za primjenu MET-a procjenjuje se podliježu li kineski izvoznici značajnim poremećajima prenesenim iz prethodnog sustava netržišnog gospodarstva. Takav je slučaj i u pogledu državnih naknada koje su uglavnom bile u obliku povlaštene stope poreza. Opći komentari koje je naveo kineski izvoznik dakle nisu u dovoljnoj mjeri potkrijepljeni.
(43)
Zaključuje se da se nije pokazalo da su proizvođači izvoznici ispunili kriterije 2. i 3. za primjenu MET-a. Dakle, tim se trgovačkim društvima ne može odobriti MET.
1.2. Individualni tretman
(44)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tom odredbom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(45)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže:
1.
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno;
3.
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama u manjini su ili moraju dokazati da je ipak trgovačko društvo dovoljno nezavisno o uplitanju države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(46)
Proizvođači izvoznici koji nisu udovoljili kriterijima za MET te treći proizvođač u uzorku zatražili su i IT. Na temelju raspoloživih podataka, privremeno je utvrđeno da svi proizvođači izvoznici u uzorku ispunjavaju zahtjeve predviđene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe te im se može odobriti IT.
1.3. Analogna zemlja
(47)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva („analogna zemlja”).
(48)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Argentinu kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK te pozvala sve zainteresirane stranke da iznesu svoje komentare.
(49)
Brojni izvoznici i uvoznici predali su komentare o izboru analogne zemlje u kojima su tvrdili da Argentina ne bi bila prikladna analogna zemlja većinom zbog niske razine konkurentnosti na domaćem tržištu i posljedične visoke razine cijene na argentinskom domaćem tržištu. Uistinu postoje naznake da argentinsko tržište uvelike dijele tri domaća proizvođača. Prema argentinskim statistikama uvoz na argentinsko tržište je zanemariv s obzirom na to da najveći strani dobavljači Brazil i Kina podliježu visokim antidampinškim pristojbama.
(50)
Isti su izvoznici i uvoznici predložili Tajland, Indiju i Indoneziju kao prikladnije analogne zemlje. Uzimajući u obzir komentare zainteresiranih stranaka, zatražena je suradnja od argentinskih i indijskih proizvođača te su konačno jedan argentinski i jedan indijski proizvođač pristali surađivati.
(51)
Analiza tih odgovora pokazala je da su domaće cijene koje je prijavio jedini argentinski proizvođač koji surađuje uistinu bile dosta visoke, značajno više od prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku kao i njihove neštetne cijene.
(52)
S druge strane, utvrđeno je da je indijsko tržište vrlo konkurentno zahvaljujući procijenjenom broju od 300 proizvođača. Kao rezultat toga, domaće cijene koje je prijavio indijski izvoznik koji surađuje mogu se smatrati razumnima.
(53)
Tajland i Indonezija uključeni su u isti ispitni postupak, ali vrlo mali broj proizvođača djeluje u obje zemlje što njihova domaća tržišta čini manje konkurentnima kada ih se usporedi s Indijom. Stoga se privremeno zaključuje da je Indija primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
1.4. Uobičajena vrijednost
(54)
S obzirom na to da ni jednom kineskom izvozniku u uzorku nije odobren MET, uobičajena vrijednost odobrena je prema odredbi članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, pri čemu je Indija analogna treća zemlja tržišnog gospodarstva.
(55)
Najprije je za svakog dotičnog proizvođača izvoznika utvrđeno je li ukupna domaća prodaja temperiranog pribora s navojem proizvođača iz analogne zemlje reprezentativna, tj. predstavlja li ukupni obujam prodaje minimalno 5 % od ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda Uniji koju svaki proizvođač ostvaruje tijekom RIP-a. To je bio slučaj kod dva od tri proizvođača izvoznika u uzorku.
(56)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva gdje je proizvođač iz analogne zemlje ostvario ukupnu reprezentativnu domaću prodaju istovjetnu ili izravno usporedivu s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(57)
Za svaku vrstu koju je proizvođač iz analogne zemlje prodavao na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom temperiranog pribora s navojem koji proizvođači izvoznici prodaju kao izvoz u Uniju utvrđeno je je li domaća prodaja dovoljno reprezentativna. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju od strane proizvođača izvoznika.
(58)
Komisija je naknadno ispitala može li se za svaki istovjetni proizvod proizvođača iz analogne zemlje koji prodaje na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(59)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnim domaćim cijenama. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a.
(60)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(61)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(62)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je izračun uobičajene vrijednosti.
(63)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost, ponderirani prosjek nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirana prosječna dobit koju je ostvario jedini proizvođač koji surađuje iz analogne zemlje kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njegovom prosječnom trošku proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Da bi se izračunala uobičajena vrijednost svih vrsta proizvoda koje se koristi u nereprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je ponderirani prosjek dobiti i troškovi POA u uobičajenom tijeku trgovine te nereprezentativne prodaje. Kada je bilo potrebno, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za ispitivanje uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
1.5. Izvozna cijena
(64)
S obzirom na to da je proizvođačima u uzorku odobren IT te da su obavili izvoz dotičnog proizvoda izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
1.6. Usporedba
(65)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(66)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(67)
Provedene su odgovarajuće prilagodbe na temelju fizičkih svojstava, posrednih poreza, troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su ti troškovi opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
1.7. Dampinške marže
(68)
Za trgovačka društva u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(69)
Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(71)
Na toj je osnovi dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja surađuju, a nisu bila uključena u uzorak, privremeno utvrđena u iznosu od 42,3 %.
(72)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a dampinške marže utvrđene su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu.
(73)
S obzirom na to da je suradnjom pokriveno više od 50 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju te da se industrija može smatrati segmentiranom zbog velikog broja proizvođača izvoznika u NRK-u, razina suradnje može se smatrati visokom. S obzirom na to da nema razloga vjerovati da neki proizvođač izvoznik ne bi namjerno surađivao, preostala dampinška marža postavljena je na razinu trgovačkog društva iz uzorka s najvišom dampinškom maržom. To se smatralo primjerenim jer nije bilo naznaka da su trgovačka društva koja ne surađuju vršila damping na nižoj razini te kako bi se osigurala učinkovitost mjera.
(74)
Na toj osnovi privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
42,3 %
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
2. Tajland i Indonezija
2.1. Uobičajena vrijednost
(75)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika utvrdila je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda reprezentativna, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna za sve proizvođače izvoznike koji surađuju u Tajlandu i Indoneziji.
(76)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili vrlo slične vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(77)
Za svaku vrstu istovjetnog proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je usporediva s dotičnim proizvodom koji se prodavao za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe primjene članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(78)
Komisija je naknadno ispitala može li se svaka vrsta istovjetnog proizvoda koja se proda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(79)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje proizvoda navedene vrste te kada je ponderirana prosječna cijena bila jednaka jediničnom trošku ili viša od njega, uobičajena je vrijednost, prema vrsti proizvoda, izračunana kao ponderirani prosjek svih cijena domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(80)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda činio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(81)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(82)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je izračun uobičajene vrijednosti.
(83)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost, ponderirani prosjek nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirana prosječna dobit koju su ostvarili proizvođači izvoznici koji surađuju kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njihovom prosječnom trošku proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Da bi se izračunala uobičajena vrijednost svih vrsta proizvoda prodanih u nereprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korištena je ponderirana prosječna dobiti i troškovi POA u uobičajenom tijeku trgovine te nereprezentativne prodaje.
2.2. Izvozna cijena
(84)
S obzirom na to da je sav izvoz dotičnog proizvoda tajlandskih i indonezijskih izvoznika koji surađuju izvršen nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
2.3. Usporedba
(85)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(86)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(87)
Provedene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razine trgovine, troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su ti troškovi opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
2.4. Dampinške marže
(a) Tajland
(88)
Za dva trgovačka društva u Tajlandu koja surađuju, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(89)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam izvoza dva tajlandska trgovačka društva koja surađuju predstavljao je više od 80 % ukupnog tajlandskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale tajlandske proizvođače izvoznike postavljena je na razinu najviše dampinške marže dva trgovačka društva koja surađuju.
(90)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže za tajlandska društva, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Sva ostala trgovačka društva
50,7 %
(b) Indonezija
(91)
Za jedino trgovačko društvo koje surađuju, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(92)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam uvoza jedinog indonezijskog trgovačkog društva koje surađuje predstavljao je više od 80 % ukupnog indonezijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale indonezijske proizvođače izvoznike postavljena je na istu razinu kao i za trgovačko društvo koje surađuje.
(93)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Sva ostala trgovačka društva
11,0 %
E. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije
(94)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je šest proizvođača u Uniji. Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 29., dvije skupine proizvođača iz Unije koje se sastoje od tri proizvođača iz Unije odabrane su u uzorak te predstavljaju 81 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Definicija industrije Unije
(95)
Stoga svih šest proizvođača iz Unije koji su proizvodili istovjetni proizvod tijekom RIP-a predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
3. Potrošnja Unije
(96)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i obujma uvoza koji navodi Eurostat, kako je izmijenjeno nalazima ispitnog postupka.
(97)
Potrošnja Unije drastično se smanjila za 21 % između 2008. i 2009. da bi se naknadno povećala za 12 postotnih bodova na razinu 9 % ispod potrošnje na početku razmatranog razdoblja.
Potrošnja Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja
Unije
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
4. Uvoz iz dotičnih zemalja
4.1. Kumulativna ocjena učinaka uvoza iz dotičnih zemalja
(98)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz temperiranog pribora s navojem podrijetlom iz dotičnih zemalja ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(99)
Dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz svake od dotičnih zemalja bila je iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe (vidjeti gornje uvodne izjave 74., 90. i 93.).
(100)
S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Indonezije, utvrđeno je da je činio samo oko 2,5 % sveukupnog uvoza istovjetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Dakle, može se smatrati da taj uvoz ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije u pogledu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe ili odredaba Antidampinškog sporazuma WTO-a (5).
(101)
Istodobno je ispitni postupak u ovoj privremenoj fazi utvrdio da je većina uvoza iz Indonezije možda bila nepravilno deklarirana pod različitom oznakom KN, tj. 7307 99 10 umjesto 7307 19 10, koja se obično odnosi na lijevani pribor za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza. No, svi ili barem veći dio tog moguće pogrešno deklariranog uvoza već je uključen u 2,5 % koji se navode u prethodnoj uvodnoj izjavi.
(102)
U pogledu gore navedenog, privremeno je odlučeno da se taj uvoz ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz Tajlanda i NRK-a.
(103)
S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Tajlanda i NRK-a, ne može ga se smatrati zanemarivim, jer je njegov tržišni udio tijekom RIP-a iznosio 5,4 %, odnosno 47,3 %.
(104)
Kumulativna procjena privremeno se smatrala odgovarajućom u pogledu usporedivih uvjeta konkurencije između uvoza iz te dvije zemlje i istovjetnog proizvoda iz Unije, tj. kroz iste prodajne kanale i istim kategorijama kupaca. U određenom broju slučajeva pokazalo se da su se uvezeni proizvodi iz NRK-a i Tajlanda prodavali posredstvom istih distributera.
(105)
U pogledu gore navedenog, privremeno se smatralo da su ispunjeni svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Uvoz iz Tajlanda i NRK-a zato je ispitan kumulativno. Taj se uvoz naziva „uvoz iz dvije dotične zemlje”.
4.2. Obujam i tržišni udio uvoza iz dvije dotične zemlje
(106)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza dotičnog proizvoda iz dvije dotične zemlje na tržište Unije povećao se za 15 %. Iako se uvoz početno smanjio za 16 % između 2008. i 2009. zbog pada potrošnje spomenutog u gornjoj uvodnoj izjavi 97., naknadno se značajno povećao za 31 postotni bod do RIP-a.
Obujam uvoza iz Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Tajland
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
Dvije dotične zemlje
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Izvor:
Eurostat i nalazi ispitnog postupka.
(107)
Tržišni udio dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje povećao se za 11 postotnih bodova s 41,7 % na 52,7 % tijekom razmatranog razdoblja. Do tog je rasta tržišnog udjela uglavnom došlo između 2010. i RIP-a, tijekom razdoblja oporavka potražnje.
Tržišni udio Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Tajland
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
Dvije dotične zemlje
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
4.3. Cijene uvoza iz dvije dotične zemlje i sniženje cijene
(a) Razvoj cijena
(108)
U donjoj tablici prikazana je prosječna cijena dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje, na granici Unije, neocarinjeno, prema podacima Eurostata. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna cijena uvoza iz dvije dotične zemlje stalno se povećavala za ukupno 14 %.
Cijene uvoza (EUR/tona)
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Tajland
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
Dvije dotične zemlje
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Izvor:
Eurostat.
(b) Sniženje cijena
(109)
Izvršena je usporedba cijena prema vrstama između prodajnih cijena proizvođača izvoznika i prodajnih cijena u Uniji proizvođača iz Unije u uzorku. U tu su svrhu cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima uspoređene s cijenama proizvođača izvoznika u uzorku dvije dotične zemlje. Prilagodbe su primijenjene prema potrebi da bi se uzele u obzir razlike u razini trgovine (posebno prodaje OEM) i troškovi nakon uvoza.
(110)
Usporedba pokazuje da se, tijekom RIP-a, uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Tajlanda i NRK-a u Uniji prodao po cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije i to, kada se izrazi u postotku, za 25 % do 55 %.
5. Stanje industrije Unije
(111)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Niže predstavljeni podaci odnose se na sve proizvođače iz Unije u pogledu proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, prodajnih i tržišnih udjela i na proizvođače iz Unije u uzorku za sve ostale pokazatelje. U vezi s pokazateljima na temelju proizvođača u uzorku, s obzirom na to da se uzorak sastojao samo od dvije skupine proizvođača, stvarni skupni podaci se zbog povjerljivosti nisu mogli objaviti u donjim povezanim tablicama, već su prikazani samo indeksi kako bi se prikazalo kretanje tih pokazatelja.
5.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(112)
Proizvodni obujam Unije jako je pao između 2008. i 2009. za 39 % te se naknadno malo smanjio s već niske razine unatoč porastu potrošnje od 12 postotnih bodova u sljedećim godinama, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97.
Obujam proizvodnje Unije (u tonama)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
61
58
59
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(113)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 21 % tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom između 2008. i 2009. Glavni razlog za smanjenje proizvodnog kapaciteta bio je zatvaranje tri proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja.
Proizvodni kapacitet Unije (tone)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Proizvodni kapacitet
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(114)
Unatoč smanjenju proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 26 % uglavnom između 2008. i 2009.
Iskorištenost kapaciteta proizvodnje Unije
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Iskorištenost kapaciteta proizvodnje
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
5.2. Zalihe
(115)
Obujam zaliha smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu sa sniženjem prodajnog i proizvodnog obujma industrije Unije.
Zalihe (u tonama)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
91
75
77
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.3. Obujam prodaje i tržišni udio
(116)
Obujam prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije značajno se smanjio za 25 % između 2008. i 2009. zbog smanjene potražnje. Potražnja u Uniji značajno se pak povećala nakon 2009. kako je spomenuto u gornjoj uvodnoj izjavi 97., ali prodaja u Uniji ostala je na niskoj razini iz 2009. do kraja razmatranog razdoblja.
Obujam prodaje Unije (u tonama)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja Unije
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(117)
Tržišni udio industrije Unije stalno se smanjivao za 9 postotnih bodova ili 18 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je dampinški uvoz dobio 11 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom istog razdoblja kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 107.
Tržišni udio Unije
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja Unije
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
5.4. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(118)
Proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su samo umjereno povećati svoje prodajne cijene za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog sve većih količina dampinškog uvoza koji dospijeva na tržište Unije, to povećanje cijene bilo je niže od povećanja troškova.
Prosječna cijena Unije po toni
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
103
103
104
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.5. Profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok
(119)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na tržištu Unije prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Dok je profitabilnost industrije Unije bila zadovoljavajuća na početku razmatranog razdoblja, gotovo je u potpunosti nestala u 2009. Iako se naknadno donekle oporavila, ostala je dosta ispod neštetne razine tijekom ostatka razmatranog razdoblja.
(120)
U pogledu povrata ulaganja izraženog kao dobiti u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, taj je pokazatelj slijedio isto kretanje kao i profitabilnost.
Profitabilnost i povrat ulaganja (ROI)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost (indeks)
100
8
38
37
ROI (indeks)
100
1
36
40
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(121)
Neto novčani tok iz poslovnih djelatnosti stalno se smanjivao za ukupno 64 % tijekom razmatranog razdoblja pri čemu je dosegao vrlo nisku razinu tijekom RIP-a.
Novčani tok (EUR)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
55
58
36
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.6. Rast
(122)
Kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97., potrošnja Unije značajno je narasla između 2009. i RIP-a za 8 000 tona, dok se obujam dampinškog uvoza povećao za 9 000 tona tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106. Ukupni rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a apsorbirao je dampinški uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije ostala je na vrlo niskoj razini iz 2009. Dakle, dokazano je da industrija Unije nije mogla imati korist od nedavnog rasta potrošnje Unije zbog sve većeg tržišnog udjela dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje.
5.7. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(123)
Tijekom razmatranog razdoblja investicije proizvođača iz Unije u uzorku razvijale su se na sljedeći način:
Neto ulaganja (EUR)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
65
41
76
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(124)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvođači iz Unije značajno su smanjili ulaganja između 2008. i 2010. To se kretanje promijenilo tijekom RIP-a kada su se ulaganja značajno povećala, ali da pritom nisu dosegla razinu s početka razmatranog razdoblja.
5.8. Sposobnost prikupljanja kapitala
(125)
Zbog nedovoljne profitabilnosti opisane u gornjoj uvodnoj izjavi 119., neki od proizvođača iz Unije susreli su se s poteškoćama prikupljanja kapitala za buduća ulaganja u trenutačnim okolnostima. Također, nezadovoljavajući povrat ulaganja dodatni je problem u prikupljanju kapitala.
5.9. Zaposlenost, produktivnost i troškovi rada
(126)
Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena (EPRV) uvelike je slijedila razvoj obujma proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 112.), što je znak da je industrija Unije pokušala racionalizirati troškove proizvodnje kada je bilo potrebno. Industrija Unije pokušala je prilagoditi radnu snagu sve lošijem stanju na tržištu čime je došlo do stabilnog sveukupnog pada zaposlenosti od 36 % tijekom razmatranog razdoblja.
Zaposlenost u EPRV-u
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
75
67
64
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(127)
Unatoč gornjim pokušajima industrije Unije da uskladi zaposlenost sa sve lošijim stanjem na tržištu, proizvodnja po EPRV-u proizvođača u Uniji značajno je pala za 19 % između 2008. i 2009. Stanje se stalno naknadno poboljšavalo, ali ostalo je 9 % niže nego u početku razmatranog razdoblja.
Produktivnost (u tonama/EPRV)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
81
87
91
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(128)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak rada industrije Unije stalno se povećavao za ukupno 12 %.
Troškovi rada (EUR/EPRV)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
106
112
112
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.10. Visina dampinške marže
(129)
Dampinške su marže za uvoz iz dvije dotične zemlje, kako je navedeno u uvodnim izjavama 74. i 90., visoke. S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza, utjecaj dampinških marži može se smatrati značajnim.
5.11. Oporavak od prethodnog dampinga
(130)
Temperirani pribor s navojem podrijetlom iz Brazila, Češke Republike, Japana, NRK-a, Republike Koreje i Tajlanda već je podlijegao mjerama (6) između 2000. i 2005 (7). („prethodne mjere”). Zadovoljavajuća profitabilnost industrije Unije na početku razmatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu 119.) ukazuje na to da su te mjere donijele privremeno olakšanje za industriju Unije. Sve veći obujam dampinškog uvoza je pak zaustavio to prilično pozitivno razdoblje. Također se napominje da kombinirani tržišni udio šest zemalja na koje su se odnosile prethodne mjere nikada nije bio iznad 29 % (8), dok su dvije zemlje na koje se odnosi trenutačni ispitni postupak imale tržišni udio od 52,7 tijekom RIP-a, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 107.
6. Zaključak o šteti
(131)
Pokazatelji štete negativno su se razvijali tijekom razmatranog razdoblja. To je posebno uočljivo kod pokazatelja koji se odnose na profitabilnost, obujam proizvodnje, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje i marketinški udio koji su pokazali jasno pogoršanje.
(132)
Istodobno, uvoz temperiranog pribora s navojima iz dvije dotične zemlje snižavao je cijene industrije Unije za do 55 % tijekom RIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu 110.), čime se istodobno značajno povećava njihov tržišni udio (vidjeti gornju uvodnu izjavu 107.).
(133)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. UZROČNOST
1. Uvod
(134)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(135)
Između 2008. i RIP-a obujam dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje povećao se u pogledu obujma za 15 % na tržištu koje se smanjilo za 9 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela u Uniji s 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Povećanje dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz dvije dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja podudaralo se sa silaznim kretanjem većine pokazatelja štete industrije Unije. Industrija Unije izgubila je 8,7 postotnih bodova tržišnog udjela te je morala smanjiti svoju proizvodnju za 41 %. Značajno sniženje cijena spriječilo je industriju Unije da prenese povećane troškove proizvodnje u prodajnim cijenama u prihvatljivoj mjeri što je dovelo do vrlo niskih razina profitabilnosti tijekom većeg dijela razmatranog razdoblja.
(137)
Na temelju gore navedenog privremeno se zaključuje da dampinški uvoz po niskim cijenama iz dvije dotične zemlje koji je u velikom i, ukupno gledano, sve većem obujmu ušao na tržište Unije i koji značajno snižava cijene industrije Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja, nanosi materijalnu štetu industriji Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(138)
Dok Eurostat prijavljuje značajan uvoz iz Indije po vrlo niskim cijenama tijekom cijelog razmatranog razdoblja, postoje pokazatelji da se taj uvoz ne odnosi na dotični proizvod, već na različite proizvode prijavljene pod istom oznakom KN.
(139)
Za ostale treće zemlje postojao je ograničeni uvoz tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ukupni tržišni udio uvoza iz zemalja koje nisu dvije dotične zemlje smanjio se za 2,1 postotni bod s 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Sljedeći najveći izvori uvoza tijekom RIP-a bili su Indonezija, Brazil i Turska koji su imali tržišne udjele između 1,3 % i 1,6 % te su sve te zemlje izgubile tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja.
Tržišni udio uvoza
2008.
2009.
2010.
RIP
Brazil
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonezija
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turska
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostale zemlje
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Ukupno
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Izvor:
Eurostat.
(141)
Zbog ograničenog obujma i sve manjeg uvoza iz trećih zemalja, može se zaključiti da uvoz iz trećih zemalja koje nisu dotične zemlje nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
(142)
S obzirom na razvoj izvozne prodaje industrije Unije, iznos se tijekom razmatranog razdoblja stalno smanjivao za ukupno 34 %.
Izvozna prodaja (u tonama)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvozna prodaja
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(143)
No, tijekom cijelog razmatranog razdoblja izvozna prodaja činila je samo 13 %-15 % proizvodnje industrije Unije. Dakle, ne čini se da je doprinijela u značajnoj mjeri šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom RIP-a.
3.3. Kretanje potrošnje Unije
(144)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97., potrošnja Unije smanjila se za 21 % između 2008. i 2009., što je dovelo do smanjenja prodaje industrije Unije u Uniji za 25 % tijekom tog razdoblja. Nakon 2009. potrošnja Unije značajno je narasla za oko 8 000 tona, dok se obujam dampinškog uvoza povećao za oko 9 000 tona tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106. Ukupni rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a apsorbirao je dampinški uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije ostala je na vrlo niskoj razini iz 2009.
(145)
Zainteresirane stranke tvrdile su da je važan uzrok štete bila kriza na španjolskom građevinskom tržištu koja je navodno snažno utjecaja na španjolsko trgovačko društvo ATUSA koje je ujedno i jedan od glavnih podnositelja pritužbe. No, ATUSA najviše prodaje državama članicama EU-a i stvarni utjecaj španjolske građevinske krize bio je ograničen na njihovu prodaju u Španjolskoj koja nikada nije činila većinu njihove prodaje. Nadalje, slika štete jasna je u pogledu obje skupine trgovačkih društava u uzorku, ukupnosti podnositelja pritužbe kao i sveukupne industrije Unije. U svakom slučaju, analiza štete nije bila ograničena na rezultate jednog proizvođača u Uniji ili jednog nacionalnog tržišta, već se odnosila na cjelokupnu industriju Unije.
(146)
Zainteresirane stranke također su tvrdile da šteta uzrokovana negativnim razvojem potrošnje Unije nije uzrokovana dampinškim uvozom, već učincima zamjene. U tom pogledu napominje se da je negativni razvoj potrošnje u Uniji mogao prouzročiti štetu proizvođačima u Uniji. Štetu je pak pogoršalo stabilno povećanje dampinškog uvoza na sve manjem tržištu. Kako je gore navedeno, nedavni oporavak potrošnje Unije isključivo je bio od koristi za dampinški uvoz, pri čemu proizvođači iz Unije nisu uspjeli povećati svoj prodajni obujam.
3.4. Strukturni problemi proizvođača u Uniji
(147)
Zainteresirane stranke tvrdile su da činjenica da je Georg Fischer (GF) nastavio biti profitabilan unatoč višim cijenama dok su kod ostalih proizvođača iz Unije izostali zadovoljavajući rezultati ukazuje na strukturne probleme nastale zbog štete koju je pretrpjela industrija Unije, a ne zbog dampinškog uvoza. No, GF je također pretrpio negativni utjecaj, izgubio tržišni udio i dio profitne marže. Zaposlenost je pala, baš kao i proizvodnja. Dakle, argument da GF nije pretrpio štetu ne može se prihvatiti.
(148)
Nadalje, svi proizvođači iz Unije, uključujući GF, podlijegali su pritisku na cijene koji je vršio dampinški uvoz.
(149)
Slično tome, zainteresirane stranke tvrdile su da, s obzirom na to da je Berg Montana, bugarsko ovisno društvo grupacije ATUSA, također nastavilo biti profitabilno, ukazuje na to da su ostali razlozi osim dampinškog uvoza uzrokovali štetu. No, i na društvo Berg Montana negativno je utjecao kineski uvoz: proizvodnja i iskorištenost kapaciteta značajno se smanjila, baš kao i zaposlenost. S obzirom na to da je većina prodaje koju je ostvarilo društvo Berg Montana bila povezanim trgovačkim društvima grupacije ATUSA, izolirani pogled na profitabilnost društva Berg Montana bez promatranja financijskog rezultata ukupne grupacije nije prikladan s obzirom na to da na profitabilnost društva Berg Montana utječu transferne cijene - a sveukupno gledajući grupacija ATUSA bilježi gubitke. Dakle, argument da društvo Berg Montana nije pretrpjelo štetu ne može se prihvatiti.
(150)
Može se tvrditi da je pad od 9 % u produktivnosti rada između 2008. i RIP-a, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 127., znak strukturnog problema. No, taj pad se dogodio u razdoblju tijekom kojeg je industrija Unije smanjila sveukupnu radnu snagu za 36 % i proizvodnju za 41 %. Ta smanjenja pokazuju da su proizvođači iz Unije stalno bili prisiljeni usklađivati svoje poslovanje s pritiskom tržišta koji je proizlazio iz dampinškog uvoza i privremeno slabije potražnje. U svjetlu tog lošeg gospodarskog okruženja, smanjenje produktivnosti rada od 9 % može se smatrati dosta umjerenim.
4. Zaključak o uzročnosti
(151)
Zaključak je da je gornja analiza pokazala da se uvoz iz dvije dotične zemlje povećao u pogledu količina i dobio značajni tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, te povećane količine koje su ušle na tržište Unije po dampinškim cijenama značajno su snižavale cijene industrije Unije.
(152)
Analizirani su i ostali čimbenici koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije. U tom pogledu utvrđeno je da se ne čini da su uvoz iz trećih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije i razvoj potrošnje u Uniji takve prirode da bi se mogla prekinuti uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
(153)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz NRK-a i Tajlanda prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(154)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. U tu svrhu i u skladu s člankom 21. stavkom 1. Osnovne uredbe, vjerojatni utjecaj mogućih mjera na sve uključene stranke, kao i vjerojatne posljedice nepoduzimanja mjera, razmotreni su na temelju svih dostavljenih dokaza.
2. Industrija Unije
(155)
Svi poznati proizvođači iz Unije podržavaju uvođenje antidampinških mjera. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje te da je utjecaj bio posebno jak na pokazatelje štete koji se odnose na proizvodni i prodajni obujam te tržišni udio kao i financijske rezultate industrije Unije poput profitabilnosti i povrata investicije.
(156)
Ako se uvedu mjere, očekuje se da će se sniženje cijena i gubitak tržišnog udjela ublažiti i da će se prodajne cijene industrije Unije početi oporavljati, što će dovesti do značajnog poboljšanja financijskog stanja Unije.
(157)
S druge strane, ako se ne uvedu antidampinške mjere, vjerojatno je da bi se pogoršanje tržišta industrije Unije i njezinog financijskog stanja nastavilo. U tom scenariju industrija Unije izgubila bi daljnji tržišni udio jer ne može slijediti tržišne cijene koje je postavio dampinški uvoz iz dvije dotične zemlje. Vjerojatni učinci doveli bi do daljnjih rezova u proizvodnji i zatvaranja proizvodnih pogona u Uniji, što bi dovelo do značajnog gubitka radnih mjesta.
(158)
Uzimajući u obzir gore navedene čimbenike, privremeno se zaključuje da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera bilo u interesu industrije Unije.
3. Uvoznici
(159)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 31., 32 nepovezana uvoznika surađivala su u ispitnom postupku i njihov uvoz činio je oko 45 % ukupnog uvoza iz dvije dotične zemlje. Općenito, uvoznici se protive uvođenju antidampinških mjera. No, u većini slučajeva čini se da bi utjecaj mjera bio ograničen. U mnogim slučajevima dotični proizvod čini manji dio ukupnog poslovanja uvoznikâ. Također, neki su uvoznici već nabavili temperirani pribor s navojem iz drugih izvora, a uvoznici koji trenutačno nabavljaju samo iz dvije dotične zemlje također mogu prijeći na ostale izvore, uključujući industriju Unije. Na temelju toga privremeno se zaključuje da uvođenje privremenih mjera neće imati naknadne negativne učinke na interes uvoznika.
4. Korisnici
(160)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 18., temperirani pribor s navojem uglavnom se koristi u sustavima za plin, vodu i grijanje u stambenim i nestambenim zgradama. Kao takvi, korisnici temperiranog pribora s navojem su vodoinstalateri. U ovom ispitnom postupku nisu surađivali korisnici niti udruženja potrošača. Također, vrijednost temperiranog pribora s navojem čini samo manji dio ukupnog troška plina, vode ili instalacija za grijanje. Na temelju toga privremeno se zaključuje da uvođenje privremenih mjera neće imati naknadne negativne učinke na interes korisnika.
(161)
Sve u svemu, kada se uzme u obzir cjelokupni utjecaj antidampinških mjera, pozitivni učinci na industriju Unije očito poništavaju moguće negativne utjecaje na druge interesne skupine. Dakle, privremeno se zaključuje da antidampinške pristojbe nisu u suprotnosti s interesima Unije.
5. Aspekti konkurentnosti
(162)
Zainteresirane stranke tvrdile su da bi u slučaju uvođenja antidampinških mjera moglo doći do duopola na tržištu Unije kojim bi dominirala dva glavna podnositelja pritužbe ATUSA i GF. U tom pogledu treba najprije navesti da je trenutačni tržišni udio te dvije grupacije razmjerno nizak, čime navodni „duopol” dobiva razmjerno umjereni tržišni udio od oko 30 %. To treba usporediti s tržišnim udjelom dvije dotične zemlje koji iznosi 52,7 %, dok uvoz iz ostalih trećih zemalja također predstavlja tržišni udio od 8,4 %. Drugi proizvođači iz Unije također drže tržišni udio od 7,5 %.
(163)
Nadalje, svrha antidampinških pristojbi nije zabrana cjelokupnog uvoza, već ponovno uspostavljanje ravnomjernih tržišnih uvjeta. Treba napomenuti da prethodne mjere na snazi između 2000. i 2005. nisu zaustavile uvoz. Baš suprotno, NRK je izvozio veće količine u 2002., 2003. i 2004. nego prije uvođenja mjera antidampinške pristojbe od 49,4 %. Sve u svemu, prisutnost značajnog broja dionika na tržištu Unije ukazuje na to da je rizik od nekonkurentnog duopola na tržištu Unije nizak.
6. Zaključak o interesu Unije
(164)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz temperiranog pribora s navojem podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda.
H. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(165)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, treba uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz iz dvije dotične zemlje.
(166)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije.
(167)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti proizvođačima iz Unije da pokriju troškove proizvodnje i da ostvare dobit prije oporezivanja koju proizvođač te vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(168)
U prethodnom ispitnom postupku vezanom uz isti proizvod, ta objektivna dobit utvrđena je na razini od 7 % (9). S obzirom na to da su proizvođači u Uniji iz uzorka mogli postići sličnu dobit na početku razmatranog razdoblja, nema pokazatelja da je ta profitna marža i dalje objektivna.
(169)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda proizvođača iz Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrojem gore navedene profitne marže od 7 % i troška proizvodnje.
(170)
Potrebno povećanje cijena zatim je određeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji industrija Unije prodaje na tržištu Unije. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(171)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda na razini nižoj od utvrđenih marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(172)
S obzirom na visoku razinu suradnje kineskih i tajlandskih proizvođača izvoznika, pristojba za sva ostala trgovačka društva za obje zemlje postavljena je na razinu najviše pristojbe koja se uvodi za trgovačka društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku iz predmetne zemlje. Pristojba svih ostalih trgovačkih društava primijenit će se na ona trgovačka društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.
(173)
Za kineska trgovačka društva koja surađuju u uzorku navedena u Prilogu stopa privremene pristojbe određuje se na razini ponderiranog prosjeka stope trgovačkih društava u uzorku.
(174)
Predložene stope privremenih antidampinških pristojbi su sljedeće:
Narodna Republika Kina
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa pristojbe
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
Tajland
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa pristojbe
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Sva ostala trgovačka društva
39,7 %
(175)
Gore navedene antidampinške mjere privremeno se utvrđuju u obliku pristojbi ad valorem.
(176)
Stope antidampinških pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(177)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (10) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(178)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina pristojbe za sva ostala trgovačka društva ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(179)
Međutim, u slučaju Tajlanda potonja se trgovačka društva pozivaju, kada ispune uvjete iz drugog odlomka članka 11. stavka 4. Osnovne uredbe, da predaju zahtjev za reviziju prema tom članku kako bi se njihova situacija pojedinačno ispitala.
I. ZAVRŠNA ODREDBA
(180)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u Uredbi, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojbe za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Privremena antidampinška pristojba uvodi se na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Okrug Yutian
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - Okrug XuShui
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Okrug Taigu
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Okrug Yutian
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hongqiao, Okrug Yutian
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - selo Nanyang, Taigu
42,3 %
B346
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
B999
Tajland
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Sva ostala trgovačka društva
39,7 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu pojedinosti na kojim se temelje bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2012.