PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 999/2014
ze dne 23. září 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2022/95 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska. Na základě dalšího šetření, v rámci kterého se zjistilo, že se clo nepromítá do ceny výrobku, byla opatření pozměněna nařízením Rady (ES) č. 663/98 (3). V návaznosti na první přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a první prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen základní nařízení) uložila Rada nařízením (ES) č. 658/2002 (4) konečné antidumpingové clo z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího z Ruska ve výši 47,07 EUR za tunu. Následně byl proveden prozatímní přezkum definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a nařízením Rady (ES) č. 945/2005 (5) bylo z dovozu pevných hnojiv kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 pocházejících z Ruska, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, uloženo konečné antidumpingové clo v rozmezí od 41,42 EUR za tunu do 47,07 EUR za tunu.
(2)
Po druhém přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 a druhém částečném prozatímním přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada zachovala platná opatření nařízením (ES) č. 661/2008 (6). Clo se nezměnilo s výjimkou skupiny EuroChem (7), pro niž se pevná částka cla pohybovala mezi 28,88 EUR a 32,82 EUR za tunu.
(3)
Rozhodnutím 2008/577/ES (8) Evropská komise (dále jen Komise) přijala závazky na množstevní stropy, které nabídli ruští výrobci JSC Acron a JSC Dorogobuž, členové holdingové společnosti Acron (dále společně jen Acron), a skupina EuroChem. Rozhodnutím 2012/629/EU (9) Komise odvolala přijetí závazku nabídnutého skupinou EuroChem z důvodu neproveditelnosti závazku.
(4)
Rozsudkem ze dne 10. září 2008 (10), ve znění rozsudku ze dne 9. července 2009 (11) Tribunál zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, pokud se týká podniku JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), který je součástí OJSC UCC UralChem (UralChem). Nařízením (ES) č. 989/2009 (12) Rada odpovídajícím způsobem změnila nařízení č. 661/2008. V důsledku toho se u společnosti Kirovo vztahuje antidumpingové clo (47,07 EUR za tunu) pouze na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (13) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo dne 28. března 2013 sdružení výrobců hnojiv v Unii „Fertilisers Europe“ (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby dotčeného výrobku.
(6)
Žádost byla zdůvodněna tím, že důsledkem ukončení účinnosti opatření bude s největší pravděpodobností další pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(7)
Po poskytnutí informací Sdružení ruských výrobců hnojiv (dále jen „RFPA“) namítlo, že žádost o přezkum podpořila jen část výrobců dusičnanu amonného jako hnojiva (FGAN) v Unii a že výrobci v Unii všech stupňů dusičnanu amonného a jiných hnojiv s obsahem dusičnanu amonného představují objem třikrát větší než je objem žadatele. Tato námitka je však neopodstatněná, jelikož žadatel a podporovatelé žádosti jsou výrobci FGAN stejně jako ostatních výrobků, jichž se týká tento přezkum před pozbytím platnosti. Žádost proto podpořili nejen výrobci FGAN, ale také výrobci jiných typů dotčeného výrobku a kvantitativní práh pro zahájení přezkumu byl splněn.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je zdůvodněno dostatečnými důkazy, a dne 12. července 2013 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen oznámení o zahájení přezkumu) (14) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
RFPA předložilo připomínky k platným opatřením a napadlo jejich legalitu před zahájením šetření. Tatáž strana rovněž tvrdila, že neexistují žádné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, které by vyplývaly z údajů zaslaných Komisi před zahájením přezkumu o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(10)
Útvary Komise odpověděly této zúčastněné straně, že názory jiných stran, než je žadatel, podrobně zkoumají až po zahájení šetření.
(11)
Tatáž zúčastněná strana také požádala o přístup k žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve znění podaném dne 28. března 2013, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, jakož i k písemnému upozornění na nedostatky, které vydaly útvary Komise žadatelům k jejich žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, aby mohla lépe využít svých práv na obhajobu. Útvary Komise informovaly zúčastněnou stranu, že rozhodnutí zahájit šetření vycházelo pouze z konsolidovaného znění žádosti, do něhož již byla zakomponována reakce na písemné upozornění na nedostatky. Dřívější znění a předlohy jsou irelevantní. Neumožnění přístupu k dřívějšímu znění a k dopisu by neznamenalo porušení práva této strany na obhajobu. Uvedená strana požádala úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby zasáhl ve věci tohoto údajného porušení práva na obhajobu. Úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
(12)
Zúčastněná strana také požádala o zpřístupnění žádostí o přezkum před pozbytím platnosti týkajících se dalších dvou různých řízení. Tato strana tvrdila, že tyto žádosti byly zamítnuty jako neodůvodněné a že přístup k těmto dokumentům by jí umožnil porovnat okolnosti těchto dvou případů s tímto přezkumem, pochopit, jak Komise analyzovala dostatečnou podloženost žádostí v jednotlivých případech, a tím přiměřeně vykonávat svá práva na obhajobu. Strana obdržela od útvarů Komise vysvětlení a úředník pro slyšení potvrdil stanovisko útvarů Komise dne 4. března 2014.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(13)
Šetření týkající se pokračování a obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2012 do 30. června 2013 (dále jen období přezkumného šetření nebo OPŠ). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 30. června 2013 (dále jen posuzované období).
(14)
Po poskytnutí informací sdružení RFPA tvrdilo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k nařízení (ES) č. 661/2008, došlo k neopodstatněné změně v metodice, jelikož období posuzované v rámci uvedeného přezkumu bylo delší.
(15)
Komise se domnívá, že okolnosti, jak je uvádí RFPA, nepředstavují změnu metodiky ve smyslu čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V každém případě by se mělo poznamenat následující. Komise běžně postupuje tak, že posuzované období obvykle pokrývá období přezkumného šetření a tři předcházející kalendářní roky, ledaže období přezkumného šetření samo pokrývá značnou část předchozího kalendářního roku. Jelikož nastala právě tato druhá situace, lze výjimečně zohlednit čtyři kalendářní roky. Tak tomu bylo v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Toto tvrzení se proto odmítá.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(16)
V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise zvlášť informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány Ruska (dále jen dotčená země), známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se zúčastnili.
(17)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod.
1.4.3 Výběr vzorku
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(19)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě výroby v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období přezkumného šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii se sídlem ve Francii, Litvě, Polsku a Spojeném království (15), kteří představují přibližně 42 % výroby Unie a 41 % prodeje v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(20)
Jedna zúčastněná strana namítala, že v předběžně vybraném vzorku výrobců v Unii by měli být pouze výrobci dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90, jak bylo původně stanoveno v nařízení (ES) č. 2022/95, a nikoliv také výrobci pevných hnojiv, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, v současnosti kódů KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 945/2005.
(21)
Důvodem této námitky byla skutečnost, že rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-348/05, uvedený ve 4. bodě odůvodnění, zrušil nařízení (ES) č. 945/2005, které rozšířilo definici výrobku oproti původnímu šetření.
(22)
Tato námitka je nepodložená. Předmětný rozsudek zrušil nařízení (ES) č. 945/2005 pouze do té míry, do jaké se týká jednoho ruského vyvážejícího výrobce. Pro všechny ostatní ruské výrobce zůstává použitelné vymezení výrobku tak, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 945/2005. V každém případě všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí dusičnan amonný v současnosti kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90. Výrobní odvětví Unie vyrábí pevná hnojiva spadající pod jiné kódy KN, která jsou prostě výsledkem dalších chemických činností nebo míchání s cílem vytvořit směsná hnojiva, označovaná rovněž jako „stabilizovaná hnojiva“ nebo „směsi“, za podmínky, že v nich obsah dusíku přesahuje 28 % hmotnostních, nebo že obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních.
(23)
Proto je tento vzorek pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
b) Výběr vzorku dovozců
(24)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(25)
Na formulář pro výběr vzorku neodpověděl žádný dovozce, který nebyl ve spojení, a výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Rusku
(26)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v Rusku, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Mimoto Komise požádala stálou misi Ruska při Unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(27)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v dotčené zemi. Během období přezkumného šetření se dovoz do Unie uskutečňoval převážně v souladu se závazky, které byly přijaty. V souladu s článkem 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tito výrobci realizovali největší objem celkového prodeje na vývoz. Patří mezi ně dvě společnosti, které během období přezkumného šetření prodávaly na vývoz do Unie podle závazku. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly předloženy žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány o konečném výběru vzorku.
(28)
Komise vybrala do vzorku tyto čtyři společnosti:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot (SBU Azot).
(29)
Podle odpovědí na formuláře pro výběr vzorku představoval vzorek 88 % celkového objemu prodeje na vývoz z Ruska (do Unie a do třetích zemí) během období přezkumného šetření.
1.4.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(30)
Komise zaslala dotazníky všem ruským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a obchodním sdružením, kteří se přihlásilo ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.
(31)
Odpovědi na dotazník došly od čtyř ruských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jedno obchodní sdružení zastupující uživatele, a sice Národní svaz zemědělců Anglie a Walesu (NFU), vyplnil dotazník jen zčásti.
(32)
Co se týče ruských vyvážejících výrobců, pouze Acron poskytl úplnou odpověď na dotazník. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku - EuroChem, UralChem a SBU Azot - poskytly pouze částečné odpovědi a omezily se jen na údaje týkající se kapacity, souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu a na některé informace o svých výrobních nákladech. Tyto částečné odpovědi neumožnily Komisi plně ověřit jejich údaje o prodeji a o jejich výrobních nákladech.
(33)
Komise informovala dotčené tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení, které se týká neposkytnutých informací, a oni využili své právo na slyšení před úředníkem pro slyšení. Ve zvláštním informačním dokumentu poskytnutém každému ze tří dotčených vyvážejících výrobců vybraných do vzorku Komise kromě toho uvedla, které údaje uvedené společnosti použila ve své analýze a které považuje za neúplné, pročež použila dostupné údaje v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Komise konkrétně použila souhrnné číselné údaje o prodeji na úrovni ceny ze závodu namísto podrobných údajů založených na výpisech jednotlivých transakcí.
(34)
Sdružení zastupující dovozce, Evropské sdružení dovozců hnojiv (EFIA), jménem svých členů požádalo, aby bylo uznáno za zúčastněnou stranu, a předložilo písemné připomínky. Tři dovozci uvedli, že zastavili dovoz hnojiv pocházejících z Ruska.
(35)
Písemná podání došla také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od Výboru profesních zemědělských organizací v EU (COPA)/Všeobecné konfederace zemědělských družstev v EU (Cogeca), NFU, a od francouzských sdružení AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) a AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Polsko,
-
Grow How UK limited, Ince, Spojené království,
-
YARA France S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Rusku
-
JSC Acron, JSC Dorogobuž, obchodník ve spojení se ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot a OJSC Novomoskowskaya a.s. Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot a Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC Azot a LLC Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant (SBU Azot).
Dovozce ve spojení
-
Agronova Europe AG, Švýcarsko (ve spojení se společností Acron).
1.5 Poskytování informací
(37)
Dne 13. června 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě zamýšlela navrhnout zachování platných antidumpingových opatření, a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Komise posoudila vyjádření zúčastněných stran a případně je zohlednila.
(38)
Po poskytnutí informací RFPA zopakovalo, že prý během přezkumu došlo k několika údajným procesním vadám, a vzalo na vědomí odmítnutí Komise umožnit přístup k původní verzi žádosti podané žadatelem dne 28. března 2013 a údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru.
(39)
Co se týče žádosti o přístup k původní žádosti o přezkum, útvary Komise několikrát písemně i ústně, včetně na zasedání za předsednictví úředníka pro slyšení, vysvětlovaly důvody, proč této žádosti nemohlo být při platné právní úpravě vyhověno.
(40)
Pokud jde o údajně opožděné poskytnutí přístupu ke spisu nedůvěrného charakteru, Komise je toho názoru, že i kdyby toto tvrzení bylo opodstatněné, právo RFPA na obhajobu tím nebylo dotčeno. Především, Komise sdělila RFPA včas podstatné skutečnosti, na jejichž základě Komise zamýšlela pokračovat v opatřeních, a poskytla RFPA dostatek času na reakci. Za druhé, před tímto poskytnutím informací byl RFPA umožněn přístup k celému spisu nedůvěrného charakteru.
(41)
RFPA rovněž tvrdilo, že „v rozporu běžnou praxí“ nebyla do spisu nedůvěrného charakteru zanesena setkání mezi útvary Komise a žadatelem v květnu a dubnu 2014 a že neúplné údaje, které žadatel předložil v květnu 2014, nebyly doprovázeny přiměřeným shrnutím bez důvěrných skutečností.
(42)
Běžně se postupuje tak, že zúčastněné strany žádající o slyšení předkládají svá stanoviska ústně a přikládají k tomu písemná podání. Nedůvěrné verze těchto podání se zakládají do spisu, který je přístupný pro kontrolu a může do něj nahlížet kterákoli další zúčastněná strana. V těchto dokumentech jsou zaznamenána setkání a slyšení, které uskutečnily útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá jako věcně nesprávné.
(43)
Pokud jde o druhé tvrzení, nedůvěrné znění neúplných údajů předložené v květnu 2014 nemohlo být podáno jiným způsobem, aniž by došlo k vyzrazení obchodního tajemství výrobců v Unii. Ani toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(44)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný, jako výrobek definovaný v nařízení (ES) č. 661/2008, tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházející z Ruska (dále jen „dotčený výrobek“). Pokud však jde o dusičnan amonný vyráběný společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), ve smyslu nařízení (ES) 989/2009 je dotčeným výrobkem pouze výrobek kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(45)
Hlavní surovinou používanou při výrobě dusičnanu amonného je plyn, který představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů. Definice výrobku byla v roce 2005 rozšířena za tím účelem, aby zahrnovala také dusičnan amonný obohacený o fosfor nebo draselné živiny, neboť se zjistilo, že tyto směsi mají v podstatě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné agronomické vlastnosti.
(46)
Je třeba poznamenat, že pod kódy KN 3102 30 90 a 3102 40 90 (neboli „dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích“ a „směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních“) může spadat dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. pro výrobu výbušnin), jakož i dusičnan amonný používaný pro zemědělské účely. Oba typy mají stejné technické a chemické vlastnosti, mohou být snadno zaměnitelné a lze je považovat za dotčený výrobek.
(47)
Po poskytnutí informací zástupci ruských orgánů uvedli, že rozšíření definice výrobku z roku 2005 je v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož ve vztahu k dalším výrobkům, na které se vztahuje rozšíření z roku 2005, by nebyl zjištěn žádný dumping, újma či příčinná souvislost.
(48)
Toto tvrzení je nepodložené z důvodů, které již byly uvedeny výše v 22. bodě odůvodnění, a bylo proto odmítnuto.
2.2 Obdobný výrobek
(49)
Stejně jako v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dusičnan amonný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Rusku a dusičnan amonný vyvážený do Unie z Ruska mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Pro účely stávajícího šetření jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení obdobnými výrobky.
(50)
Dusičnan amonný vyráběný výrobním odvětvím Unie je, pokud jde o fyzikální a technické vlastnosti, obdobným výrobkem k dusičnanu amonnému, který Rusko vyváží do Unie.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(51)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(52)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, pouze jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku (Acron) při šetření plně spolupracoval. Jak je však uvedeno v 3. bodě odůvodnění, v roce 2008 přijala Komise cenový závazek společnosti Acron, který byl stále v platnosti během období přezkumného šetření. V důsledku existence cenového závazku byly vývozní ceny společnosti Acron během období přezkumného šetření určovány podle tohoto cenového závazku, který stanoví minimální dovozní cenu. V důsledku toho nebyly tyto vývozní ceny považovány za spolehlivé při posuzování toho, zda by dumping pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(53)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že to znamená, že Komise nezjistila žádný skutečný dumping. Není to přesné. Vzhledem k tomu, že ruští vyvážející výrobci zařazení do vzorku s výjimkou společnosti Acron plně nespolupracovali, Komise neměla k dispozici dostatek údajů k tomu, aby mohla vypočítat dumping na základě vlastních údajů těchto společností. U Acronu mohla provést výpočet dumpingu, ale jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise se domnívala, že údaje této společnosti nejsou pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti spolehlivé.
(54)
Acron namítala, že tvrzení Komise o nespolehlivosti jejích skutečných cen pro EU kvůli existenci cenového závazku, a tudíž o nepoužitelnosti těchto cen pro stanovení vývozní ceny, je protiprávní. Takto však Komise neargumentovala. Komise netvrdila, že vývozní ceny nemohly být jako takové použity kvůli cenovému závazku, nýbrž to, že tyto vývozní ceny byly považovány za nespolehlivé při analýze pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Komise nepovažuje vývozní ceny založené na cenovém závazku za užitečný ukazatel pro analýzu budoucího chování vyvážejících výrobců při neexistenci opatření a cenového závazku.
(55)
Na rozdíl od toho, co tvrdila Acron, její vývozní ceny do EU nelze považovat pouze za výsledek běžných tržních podmínek. Během celého období přezkumného šetření byla Acron jediným ruským vyvážejícím výrobcem, který měl prospěch z cenového závazku, přičemž na všechny ostatní ruské vyvážející výrobce se vztahovalo clo. Tyto prvky určitě ovlivňovaly soutěžní postavení společnosti Acron jako jediného ruského dodavatele na trh EU.
3.3 Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(56)
Ve světle úvah uvedených v 52. až 55. bodě odůvodnění Komise zkoumala, zda existuje důkaz o pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise analyzovala tyto faktory: vývozní cena z Ruska do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku jako celek a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.3.1 Vývoz z Ruska do jiných destinací
(57)
Komise zjistila, že vážená průměrná vývozní cena ze závodu společnosti Acron na trhy třetích zemí, jako je Brazílie, Kolumbie a Peru, byla během období přezkumného šetření nižší než skutečná průměrná cena uhrazená nebo splatná na domácím trhu během období přezkumného šetření. Acron tudíž prodávala za dumpingové ceny na trhy třetích zemí, zejména do Brazílie, která byla z třetích zemí nejdůležitějším vývozním trhem.
(58)
Pokud jde o ostatní tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Komise rovněž zjistila, že jejich vážené průměrné prodejní ceny ze závodu do třetích zemí, jako je Brazílie, Peru, Kolumbie, Ukrajina a Kazachstán, byly u všech tří nižší než jejich průměrné ceny ze závodu uhrazené nebo splatné na domácím trhu během období přezkumného šetření, a prodávaly tedy také za dumpingové ceny. Toto zjištění vycházelo z ověřených údajů od ruských vyvážejících výrobců, kteří představovali přibližně 80 % vývozu do třetích zemí. Nebylo tudíž nutné, aby Komise sáhla po ruských statistikách o vývozu, jak navrhlo RFPA. Všichni čtyři vyvážející výrobci vybraní do vzorku vyváželi během období přezkumného šetření do třetích zemí za udržitelné ceny.
(59)
RFPA tvrdilo, že z údajů dostupných v informačním dokumentu vyplývá, že pokud jde o Eurochem, k dumpingu nedochází, nebo v nejlepším případě dochází k bezvýznamnému (de minimis) dumpingu. Toto tvrzení není na místě. Účelem této analýzy není vypočítávat přesné dumpingové rozpětí společnosti Eurochem, ale určit, zda existuje pravděpodobnost opakování dumpingu ze strany Ruska, pokud by opatření pozbyla platnosti. V této souvislosti šetření odhalilo, a to i u společnosti Eurochem, že průměrné ceny ze závodu pro třetí země byly nižší než její průměrné ceny ze závodu na domácím trhu, a že tedy prodávala za dumpingové ceny. Cenová politika společnosti Eurochem u prodeje do třetích zemí (prodej na vývoz levnější než prodej na domácím trhu) je jedním z významných faktorů, o které se opíral celkový závěr, že dumping do EU by se pravděpodobně obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(60)
RFPA tvrdilo, že pro výpočet dumpingu nebyla použita vhodná metodika. Jak už bylo vysvětleno, Komise nepočítala dumpingová rozpětí, pouze porovnala průměrné ceny ze závodu na domácím trhu s vývozními cenami ze závodu na základě údajů od společností zařazených do vzorku. Je-li obnovení dumpingu pravděpodobné, není nutné vypočítávat přesné dumpingové rozpětí, a proto neexistoval žádný důvod pro použití hodnoty CIF, jak navrhovalo RFPA.
(61)
RFPA namítalo, že Komise neporovnala ceny jednotlivých typů výrobků a neprovedla úpravu o rozdíly v obchodních úrovních. Komise tuto námitku analyzovala a zjistila podobný cenový rozdíl, i kdyby bylo provedeno srovnání podle jednotlivých výrobků. Úpravy o rozdíly v obchodní úrovni by se každopádně nemohly provést, neboť společnosti vybrané do vzorku, s výjimkou společnosti Acron, spolupracovaly pouze částečně a neposkytly dostatečně podrobné údaje, zejména podrobné přehledy jednotlivých transakcí. Tento argument byl proto zamítnut.
(62)
Prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření se nedal použít pro stanovení budoucího chování ostatních tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a to z následujících důvodů. Během období přezkumného šetření společnost EuroChem, podobně jako Acron, vyvážela pouze v rámci cenového závazku. EuroChem prodávala do Unie pouze v době, kdy platil její závazek, avšak po odvolání závazku rozhodnutím Komise 2012/629/EU ze dne 11. října 2012 už neuskutečnila žádný prodej. Společnosti SBU Azot a UralChem dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření neprodávaly.
(63)
Komise nepovažovala za nutné zjistit, zda byl prodej na domácím trhu realizován v běžném obchodním styku. Již ze skutečných cen na domácím trhu je totiž jasné, že prodej na vývoz na trhy třetích zemí je dumpingový. Kdyby se zkoumala výnosnost domácího prodeje a ten by byl shledán ztrátovým a musela by se vypočítávat běžná hodnota (na základě nákladů a přiměřeného zisku), mohlo by to vést pouze ke zvýšení běžné hodnoty, a tedy ke zjištění dumpingového rozpětí u vývozu na trhy třetích zemí.
(64)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti a analýzy pravděpodobnosti obnovení dumpingu stačí zjistit, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. V důsledku toho Komise nepovažovala za nutné analyzovat ziskovost domácího prodeje, a proto neposuzovala spolehlivost výrobních nákladů v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému vyvozuje Komise závěr, že ruští vyvážející výrobci v současné době prodávají dotčený výrobek za dumpingové ceny do třetích zemí Latinské Ameriky, východní Evropy, Afriky a Asie. Během období přezkumného šetření účtovali čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku třetím zemím průměrnou vývozní cenu ze závodu ve výši 201 EUR/tunu, zatímco průměrná cena ze závodu na domácím trhu činila 221 EUR/tunu. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, ruští vyvážející výrobci by také do Unie prodávali za dumpingové ceny.
(66)
RFPA namítalo, že srovnávání ruských cen na domácím trhu s ruskými vývozními cenami do třetích zemí je nesmyslné. Komise se však v této souvislosti domnívá, že tyto ceny jsou důležitým ukazatelem pro posouzení toho, jak by se pravděpodobně vyvíjel budoucí vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, neboť ruský vývoz do většiny třetích zemí nepodléhá antidumpingovým clům. Zejména když nejsou k dispozici spolehlivé údaje o ruském vývozu do Unie během období přezkumného šetření a, jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, vývozní ceny do třetích zemí hrají v celkovém hodnocení důležitou úlohu.
(67)
Ruská vláda a společnost Acron v tomto ohledu tvrdily, že zachování opatření je nelegální již jen proto, že tato opatření byla uložena nařízením (ES) č. 661/2008, s použitím nelegální metodiky úpravy ceny plynu při výpočtu běžné hodnoty.
(68)
Jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, v rámci tohoto šetření Komise nepovažovala za nutné zjišťovat, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, s tím eventuálním důsledkem, že by se musela vypočítávat běžná hodnota. Jak správně poukázala společnost Acron ve svém podání po poskytnutí informací, tím není vyloučeno početné zjišťování běžné hodnoty, včetně nezbytných úprav, bude-li to v případném budoucím šetření vhodné.
3.3.2 Volné kapacity
(69)
Komise zjistila volnou kapacitu známých ruských výrobců na následujícím základě. Údaje o volné kapacitě čtyř společností vybraných do vzorku vycházejí z jejich odpovědí na dotazník s tím, že v případě potřeby byly opraveny po inspekcích na místě. Zohledněna byla i celková volná kapacita závodů, kde se vyrábí dusičnan amonný používaný jako hnojivo a dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. výroba výbušnin), tzv. nízkohustotní dusičnan amonný, jenž je také dotčeným výrobkem, jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění. Ze stejného důvodu byla zohledněna také volná kapacita zařízení, která vyrábějí pouze dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely. Celková volná kapacita společnosti Kirovo byla zahrnuta do výpočtu volné kapacity, jelikož volná kapacita pro jiné druhy dusičnanu amonného, které jsou v současnosti vyjmuty z uplatňování antidumpingových opatření (16), se dají velmi snadno použít k výrobě dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90.
(70)
Ze zbývajících pěti ruských výrobců poskytla jedna společnost Komisi individuální odpověď o své volné kapacitě. Údaje o ostatních poskytlo RFPA.
(71)
Pokud byly skutečné údaje o výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla jako základ k určení skutečné kapacity brána skutečná výroba. V těchto případech se vykázaná kapacita týkala jmenovitých kapacit (tj. předpokládané kapacity výrobních zařízení), které nebyly opraveny po modernizaci vedoucí ke zvýšení kapacity.
(72)
Na tomto základě Komise stanovila, že během období přezkumného šetření ruští vyvážející výrobci disponovali celkovou výrobní kapacitou 9 592 000 tun, zatímco jejich skutečná výroba (včetně dusičnanu amonného používaného pro průmyslové účely a jiných druhů dusičnanu amonného v současnosti osvobozených od uplatňování antidumpingových opatření (17)) činila 8 519 105 tun.
(73)
Na rozdíl od tvrzení RFPA, totiž že instalovaná kapacita vyvážejících výrobců je bezezbytku využita, tedy měli vyvážející výrobci během období přezkumného šetření volnou kapacitu ve výši 1,07 milionu tun. Toto množství odpovídá 16,9 % spotřeby Unie (na základě spotřeby 6,35 milionu tun během období přezkumného šetření, viz bod 5.1 níže).
(74)
V rámci své výhledové analýzy však Komise také stanovila, že po období přezkumného šetření se kapacita dále zvýší přibližně o 472 000 tun díky instalaci nových kapacit u některých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Celková volná kapacita činí tudíž 24,3 % spotřeby Unie.
(75)
Po poskytnutí informací RFPA trvalo na tom, že volná kapacita neexistuje, nebo přinejmenším na tom, aby Komise analyzovala skutečnost, že neexistují volné jmenovité kapacity. RFPA rovněž nesouhlasilo s tím, že po období přezkumného šetření byly vybudovány nové kapacity.
(76)
RFPA a ruští vyvážející výrobci uváděli svou instalovanou kapacitu na základě teoretické jmenovité kapacity, která v některých případech nezohledňovala modernizace z poslední doby. Komisi to bylo zřejmé po inspekcích na místě a vzala to v úvahu. Jak správně uvedlo RFPA ve svém podání po poskytnutí informací, vykázaná jmenovitá kapacita byla akceptována u těch ruských výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří vyráběli méně, než činila vykázaná kapacita. Pokud byly údaje o skutečné výrobě od ruských výrobců nezařazených do vzorku vyšší než vykázaná výrobní kapacita, byla skutečná výroba brána jako základ k určení skutečné kapacity. U třech výrobců nezařazených do vzorku, kteří neposkytli žádné údaje o kapacitě a výrobě, byly použity údaje od RFPA.
(77)
Komise to považuje za jasný a jednotný přístup ke stanovení celkové výrobní kapacity ruských výrobců dotčeného výrobku. Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, byla na všechny výrobce uplatněna stejná metodika. Pokud byla skutečná produkce vyšší, než vykázaná jmenovitá kapacita, například z důvodu modernizace výrobních zařízení, Komise nevidí žádný důvod, proč by tato dodatečná kapacita neměla být zohledněna, poněvadž je zřejmé, že jmenovitá kapacita není přesná. Argument, že tato metodika prý není na trhu běžná, není důvodem pro ignorování údajů o skutečné výrobě. Také způsob výpočtu kapacity výrobního odvětví Unie, jak jej navrhuje RFPA, nemá žádný význam při určování celkové výrobní kapacity ruských výrobců.
(78)
Na rozdíl od toho, co tvrdilo RFPA, nevyužití v některých případech vykazovaných jmenovitých kapacit a jejich nahrazení skutečnými a většinou ověřenými údaji o výrobě neznamená, že Komise použila metodu nejlepších dostupných údajů ve smyslu článku 18 základního nařízení. Co se týče kapacity, Komise plně využila údaje poskytnuté samotnými ruskými výrobci, ale použila metodiku pro výpočet celkové výrobní kapacity, při níž zohlednila nejen jmenovitou kapacitu, ale také skutečnou výrobu a kapacitu. Tato metodika byla stanovena v obecném informačním dokumentu a výsledky uplatnění této metodiky rozepsané na každou společnost a dokonce na každý výrobní závod byly sděleny dotčeným společnostem. Při určování celkové výrobní kapacity tedy Komise pouze použila údaje, které poskytli ruští výrobci a RFPA. Byly poskytnuty všechny relevantní údaje a v tomto ohledu nebylo nutné použít jiné zdroje údajů.
(79)
Pokud jde obecně o výrobce, u nichž nebyla provedena inspekce, byly použity údaje o kapacitě a výrobě, které uvedli tito výrobci ve svých odpovědích. RFPA připomínkovalo výpočet kapacity některých společností a závodů. Argumentovalo, že v případě výrobce Uralchem Kirovo objem výroby během období přezkumného šetření, jak je uveden v informačním dokumentu, není správný. Komise to akceptovala a místo toho použila objem výroby uvedený v podání po poskytnutí informací. Byla také zohledněna technická zpráva o kapacitě, poskytnutá během návštěvy ve výrobním závodě v souvislosti s maximální dosaženou výrobou dusičnanu amonného v předmětném závodě, jak správně podotklo RFPA. Co se týče výrobce Uralchem Berezniki, při výpočtu kapacity bylo zohledněno 10 dnů na údržbu, které nahlásila tato společnost během inspekce. Připomínky o dalších odstávkách došlé po poskytnutí informací, nebyly podložené a zdá se, že vycházely z údajů jiné společnosti. Tyto připomínky byly proto zamítnuty.
(80)
Stejně tak připomínky týkající se určitých omezení ve výrobním procesu jiných výrobních závodů nebyly podložené, nedaly se ověřit, a proto také nebyly zohledněny. V případě jednoho konkrétního výrobního zařízení souviselo omezení zřejmě s výrobou kyseliny dusičné. I když však připustíme údajnou maximální výrobu kyseliny dusičné, bylo by stále možné dosáhnout kapacity stanovené Komisí, s přihlédnutím ke skutečnosti, že na výrobu jedné tuny dusičnanu amonného je zapotřebí necelá tuna kyseliny dusičné.
(81)
Co se týče zvýšení kapacity po skončení období přezkumného šetření, RFPA argumentovalo, že zvýšení kapacity jednoho výrobce, který investoval do nové výrobní linky, bylo nadhodnoceno. Komise však předpokládanou kapacitu odvodila z anglického překladu technické zprávy týkající se této nové výrobní linky, kterou poskytla dotyčná společnost během inspekce ve svých prostorách, a tudíž ji považovala za spolehlivou.
(82)
Společnost Acron tvrdila, že nemá významnou volnou kapacitu, zejména kvůli obtížím, pokud jde o přístup k surovinám. Šetřením však bylo zjištěno, že suroviny byly používané nejen při výrobě dotčeného výrobku, ale také mnoha jiných výrobků. Vzhledem k tomuto širokému uplatnění, a tudíž i k možnosti snadno měnit používání surovin k výrobě dotčeného výrobku, nebyly takové údajné obtíže považovány za věc, která by omezovala celkovou výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(83)
Použití metodiky popsané v předchozích bodech odůvodnění přivedlo Komisi k závěru o existenci významné nadměrné kapacity. Argumenty předložené sdružením RFPA a společností Acron se nedaly doložit a zamítají se.
(84)
Komise se domnívá, že pokud by stávající opatření byla zrušena, alespoň část této volné kapacity by pravděpodobně byla využita a nasměrována na trhy Unie, a to z následujících důvodů.
(85)
Zaprvé, některá potenciálně největší vývozní odbytiště dusičnanu amonného na světě (Spojené státy americké a Austrálie) jsou před ruským vývozem nadále chráněna antidumpingovými opatřeními. Navíc je pro dovoz dusičnanu amonného stále uzavřen čínský trh. Ruští výrobci tedy pravděpodobně nebudou schopni vyvážet na tyto trhy.
(86)
Dne 22. května 2014 zveřejnilo ministerstvo obchodu USA předběžné výsledky správního přezkumu antidumpingového cla (18), v němž se pro společnosti Acron a EuroChem navrhuje nulové clo na vývoz dusičnanu amonného do USA. I kdyby však tento návrh byl schválen, platná cla stále platí pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Ruska. Kromě toho podle par. 751(a)(2) celního sazebníku Spojených států z roku 1930, ve znění pozdějších předpisů, odstranění cel pro Acron a EuroChem bude platit jen jeden rok a poté bude předmětem dalšího každoročního správního přezkumu, který může, v závislosti na jeho výsledku, skončit opětovným zavedením antidumpingových cel. A konečně, trh s dusičnanem amonným v USA, který se zde používá jako hnojivo, se v posledním desetiletí smršťoval v důsledku bezpečnostních požadavků a kvůli neochotě zprostředkovatelů nadále s touto látkou obchodovat (19). Kromě toho, díky těžbě břidlicového plynu, s níž se začalo v posledních letech, mají nyní američtí výrobci dusičnanu amonného přístup k levnějšímu plynu. Je proto pravděpodobné, že Acron a EuroChem by narazily na silnou konkurenci a možná by nebyly schopny získat pro sebe významné podíly na trhu v USA.
(87)
RFPA tvrdilo, že další hlavní vývozní destinace ruského dusičnanu amonného, jako jsou země Latinské Ameriky (zejména Brazílie), Egypt a Turecko, do roku 2017 významně porostou ve srovnání s rokem 2012. RFPA citovalo zprávu, v níž se předpokládá celkové zvýšení poptávky po dusičnanu amonném o 15 % v Peru, Brazílii, Turecku, Egyptě Ekvádoru a Kolumbii, bráno dohromady. Tento nárůst znamená 749 000 tun (tedy ze 4,851 milionu tun v roce 2012 na 5,6 milionu tun v roce 2017), což je v průměru růst o 149 800 tun ročně. To je však pouze 9,7 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců. Žadatel tvrdí, že vyšší spotřeba v těchto zemích bude částečně uspokojena domácí výrobou, neboť tyto země mají údajně několik projektů na budování své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv. Bez ohledu na to, zda tyto projekty budou skutečně realizovány a alespoň částečně uspokojí zvýšení spotřeby, má Komise za to, že předpokládaná spotřeba v dotčených zemích bude na takové úrovni, že jen zčásti absorbuje volnou kapacitu ruských výrobců.
(88)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že Komise nevzala v úvahu nárůst spotřeby ruského dusičnanu amonného na trzích jiných třetích zemí, zejména v zemích bývalého Sovětského svazu. Na jednom z hlavních odbytišť v tomto regionu, na Ukrajině, však také platí na dovoz ruského dusičnanu amonného antidumpingová cla. V červenci 2014 byla cla prodloužena na období pěti let a jejich úroveň byla výrazně zvýšena. Takže tento trh se pro dovoz ruského dusičnanu amonného ještě více uzavírá.
(89)
Kromě toho je cenová úroveň na jiných trzích, například v Kazachstánu, taková, že pro ruské vyvážející výrobce by bylo atraktivnější vyvážet do Unie. Tyto trhy jsou také mnohem menší než trh Unie. Například spotřeba v Kazachstánu nedosahuje ani 4 % spotřeby v Unii.
(90)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že předpokládaný růst v dalších hlavních vývozních destinacích nebyl vypočten správně. Použité údaje však vycházely z nezávislé zprávy citované v 87. bodě odůvodnění. I kdyby se tyto údaje jevily jako podhodnocené, což se tvrdí, předpokládaný růst poptávky lze snadno uspokojit pomocí pouze části volné kapacity ruských výrobců.
(91)
Zadruhé, je nepravděpodobné, že volnou kapacitu může absorbovat domácí trh. RFPA tvrdilo, že podle stejné zprávy zůstává spotřeba v Rusku také vysoká, v budoucnosti se předpokládá její další růst a ruští výrobci se budou snažit uspokojit především domácí trh. RFPA opakovalo tento argument po poskytnutí informací. Avšak během období přezkumného šetření činil prodej na domácím trhu 53 % celkového odbytu ruských výrobců a předpokládaný nárůst o 3 % ročně po dobu příštích 5 let (v průměru přibližně o 120 000 tun ročně) by mohla snadno pokrýt volná kapacita ruských výrobců, kterou disponují již teď. Předpokládané roční zvýšení představuje necelých 7,8 % odhadované roční volné kapacity ruských výrobců po období přezkumného šetření. Budoucí zvýšení spotřeby je navíc jen prognózou a nemusí k němu dojít, nebo může být pomalejší, neboť podle téže zprávy docházelo v domácí spotřebě v posledních pěti letech k výrazným výkyvům ve srovnání se spotřebou Unie nebo třetích zemí (20).
(92)
Zatřetí, Unie zůstává nejdůležitějším trhem s dusičnanem amonným ve světě, poněvadž na ni připadá kolem 18 % celosvětové spotřeby. Vývozu logisticky pomáhá zeměpisná blízkost Unie a Ruska, jakož i to, že někteří ruští vývozci mají v Unii dobře navázané distribuční kanály.
(93)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Na rozdíl od toho, co tvrdí RFPA, se však tato omezení vztahují nediskriminačním způsobem jak na vývozce z třetích zemí, tak na výrobce v Unii a nepřiměřeně neovlivňují dovoz. Kromě toho tato omezení neměla vliv na celkovou přitažlivost trhu Unie, jenž i nadále patří z hlediska spotřeby mezi největší na světě. Komise proto toto tvrzení zamítá.
(94)
Komise tedy vyvozuje závěr, že ruští výrobci disponují značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně použita pro podstatné zvýšení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3.3 Pobídky k přesměrování prodeje do Unie
(95)
Ceny v Unii jsou nyní mnohem vyšší než ve velkých třetích zemích zásobovaných v současné době dodávkami z Ruska a též vyšší než na domácím ruském trhu. Během období přezkumného šetření si čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku účtovali průměrné vývozní ceny ze závodu (201 EUR/t) do třetích zemí o 34 % a průměrné ceny ze závodu na domácím trhu (221 EUR/t) o 27 % nižší, než byly průměrné ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku (303 EUR/t) (viz tabulka 7) a také nižší, než byly průměrné ceny dovozu z Ruska do Unie (viz tabulka 2) a z třetích zemí do Unie (viz tabulka 3).
(96)
Pokud by byla opatření zrušena, ceny v Unii pravděpodobně klesnou v důsledku rostoucí nabídky levnějšího dovozu. S ohledem na významný rozdíl mezi vývozními cenami ruských vyvážejících výrobců do třetích zemí a cenami účtovanými ruskými vyvážejícími výrobci, vyvážejícími výrobci z třetích zemí a výrobci v Unii během období přezkumného šetření na trhu Unie se však zdá nepravděpodobné, že ceny účtované na trhu Unie spadnou na úroveň, jakou lze v současnosti pozorovat na trzích třetích zemí, kam ruští výrobci vyvážejí. Vyvážející výrobci se tedy budou pravděpodobně snažit dosáhnout vyššího ziskového rozpětí prodejem do Unie. V důsledku toho budou mít vyvážející výrobci pobídku k přesměrování do Unie části svého současného objemu vývozu do třetích zemí (ve výši přibližně 3,4 milionu tun v období přezkumného šetření, což odpovídá více než 50 % spotřeby Unie) (21).
3.4 Závěr
(97)
Vzhledem k úvahám uvedeným v bodě 3.3 dospěla Komise k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a výrazného navýšení vyváženého množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(98)
Výrobní odvětví Unie tvoří známí výrobci dusičnanu amonného v Unii během posuzovaného období.
(99)
Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek sestávající ze čtyř společností. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali, zaslali odpovědi na dotazník ve stanovených lhůtách a v průběhu šetření byli navštíveni. Sdružení Fertilisers Europe kromě toho poskytlo další údaje týkající se kapacity, výroby a prodeje spolupracujících výrobců nezařazených do vzorku a odhady u zbývajících výrobců. Bylo-li to možné, Komise provedla křížovou kontrolu těchto údajů a porovnala je s údaji od jiných zúčastněných stran nebo s veřejně dostupnými údaji.
(100)
Po poskytnutí informací RFPA namítlo, že vzorek, který Komise vybrala, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Tato námitka se zakládá na tvrzení, že společnosti zařazené do vzorku a výrobní odvětví Unie jako celek vykazují různé hodnoty stejného hospodářského ukazatele (zejména ziskovosti).
(101)
Tuto námitku nelze přijmout. Čtyři společnosti zařazené do vzorku byly vybrány objektivně na základě jejich objemu výroby a prodeje dotčeného výrobku v Unii, jak je stanoveno v čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Účelem výběru vzorku je umožnit útvarům Komise provést podrobné šetření některých faktorů újmy pro reprezentativní část výrobního odvětví Unie v daném časovém prostoru. To, že některé ukazatele újmy se mohou mezi společnostmi zařazenými do vzorku a celým výrobním odvětvím Unie lišit, ještě neznamená, že by vzorek nebyl reprezentativní. Údaje výrobců zařazených do vzorku byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností, a proto se považují za spolehlivé. V žádném případě, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření nacházelo v situaci, v níž by mu vznikala újma.
(102)
RFPA kromě toho tvrdilo, že některé společnosti zařazené do vzorku nespolupracovaly s Komisí tím, že neposkytly určité údaje nebo poskytly jen neúplné a nesprávné údaje. V důsledku toho RFPA požadovalo, aby na tyto údaje nebyl brán ohled při vyvozování závěrů o stavu výrobního odvětví Unie a aby byly z nedostatečné spolupráce výrobního odvětví Unie vyvozeny nepříznivé závěry, nebo aby se místo toho použily ukazatele za celé výrobní odvětví Unie.
(103)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise je spokojena s údaji od společností zařazených do vzorku, které byly ověřeny na místě v prostorách dotčených společností a jsou spolehlivou součástí posouzení situace výrobního odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Spotřeba v Unii
(104)
Komise stanovila zřejmou spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů z databáze zřízené ve smyslu čl. 14 odst. 6. (22)
(105)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Index (2010 = 100)
100
93
93
89
Zdroj: údaje poskytnuté žadatelem, ověřené údaje a údaje z databáze podle čl. 14 odst. 6.
(106)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba dusičnanu amonného v Unii snížila o 11 % bez ohledu na skutečnost, že produkce zemědělských plodin odpovídajícím způsobem neklesla. Pro toto snížení existují tři hlavní důvody. Za prvé, zlepšily se hnojicí stroje i technika hnojení a v důsledku toho je zapotřebí menší množství hnojiv na metr čtvereční půdy. Za druhé, snížení spotřeby dusičnanu amonného je kompenzováno používáním jiných hnojiv, jako je dusičnan vápenatoamonný nebo vícesložková hnojiva. Za třetí, obavy o bezpečnost a přísná pravidla týkající se produkce a skladování dusičnanu amonného odrazují od používání tohoto výrobku.
(107)
Po poskytnutí informací požádalo RFPA o doplňující informace o zdrojích údajů o spotřebě, které zveřejnila Komise, a dne 26. června 2014 bylo uspořádáno slyšení za předsednictví úředníka pro slyšení. Následně RFPA tvrdilo, že údaje poskytnuté žadatelem byly předloženy v příliš pozdní fázi řízení, byly neověřené a nekonzistentní s údaji, které žadatel poskytl dříve. RFPA kromě toho tvrdilo, že tyto údaje s největší pravděpodobností neobsahují údaje o technickém dusičnanu amonném a o směsích dusičnanu amonného s dalšími hnojivými či nehnojivými látkami, neboť se liší od podobných údajů, které měl žadatel k dispozici a poskytl je svým členům. Proto by se na ně neměl brát ohled a místo nich by se měly použít nejlepší dostupné údaje.
(108)
Toto tvrzení se zamítá. Komise využila údaje poskytnuté žadatelem pro prodej v EU a porovnala je s ověřenými údaji od výrobců zařazených do vzorku. K těmto údajům byly připočítány údaje o dovozu a výsledkem byla spotřeba v Unii. Proto se má za to, že tyto údaje jsou spolehlivé.
(109)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise podhodnotila základ pro výpočet celkové spotřeby Unie a že na základě zprávy zveřejněné nezávislým analytikem trhu se spotřeba zvyšuje, nikoli snižuje. Ještě přesněji, údaje z této zprávy o poptávce po dusičnanu amonném ve třídě hnojiv a dusičnanu amonném ve třídě výbušnin v Unii v roce 2010 se shodují s údaji Komise ve výši 7,1 milionu tun, ale podle údajů ze zprávy se má poptávka v následujících letech spíše zvyšovat než snižovat.
(110)
Toto tvrzení je nepodložené, protože Komise použila skutečné údaje poskytnuté žadatelem, které byly zčásti ověřeny, a k tomu dostupné statistické údaje a považuje tyto údaje za spolehlivé.
5.2 Objem, ceny a podíl dovozu z Ruska na trhu
(111)
V následující tabulce je popsán vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu dotčeného výrobku z Ruska:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu (v tunách)
164 658
134 060
200 542
199 604
Index (2008 = 100)
100
81
122
121
Podíl na trhu
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Index
100
88
130
137
Průměrná cena CIF (EUR/t)
201
258
262
264
Index
100
128
130
131
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(112)
Objem dovozu z Ruska vzrostl během posuzovaného období o více než 20 %. V období přezkumného šetření činil podíl tohoto dovozu na trhu 3,1 %, což je zvýšení o více než 30 % oproti roku 2010, kdy dosahoval 2,3 %. Ceny CIF vystoupaly v průběhu posuzovaného období z 201 EUR/t na 264 EUR/t. Na základě srovnání průměrné ruské vývozní ceny CIF do Unie a průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii během období přezkumného šetření se zdá, že ruské ceny se podbízejí cenám Unie. Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byly v období přezkumného šetření na úrovni 303 EUR za tunu. Jak je však uvedeno v bodě 3, téměř všichni vyvážející výrobci, kteří prodávali dotčený výrobek během období přezkumného šetření, měli cenové závazky a jejich vývozní ceny do EU byly determinovány těmi cenovými závazky, které stanovovaly minimální dovozní ceny. V důsledku toho nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení.
(113)
Po poskytnutí informací RFPA uvedlo, že Komisí vypočítané cenové podbízení a prodej pod cenou jsou chybné, neboť u těchto výpočtů je nutno provádět řadu úprav (o běžná cla, náklady po dovozu, rozdíly ve výrobcích, balení a úroveň obchodu). RFPA rovněž uvedlo, že oproti předchozímu přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2002 došlo ke změně metodiky, pokud jde o použití úprav. Dále navrhlo, aby se pro účely výpočtu cenového podbízení použily prodejní ceny na vývoz do Unie, které si účtoval ruský výrobce, jenž neměl prospěch ze závazku, jakož i vývozní ceny ruského výrobce osvobozeného od antidumpingového cla.
(114)
V tomto ohledu stačí připomenout, že z důvodů uvedených v 112. bodě odůvodnění Komise neprováděla výpočet podbízení a prodeje pod cenou. Tato tvrzení proto nejsou podložená.
5.3 Objem, ceny a podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
(115)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence opět vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu a ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Jiné třetí země
Objem v tunách
348 100
312 043
295 139
285 962
Index
100
90
85
82
Podíl na trhu
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Index
100
96
91
93
Průměrná cena (CIF)
201
270
279
275
Index
100
134
139
137
Zdroj: Eurostat.
(116)
Dusičnan amonný se dováží hlavně z Ukrajiny, Gruzie a Srbska. Platná antidumpingová opatření uložená na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny skončila v roce 2012. Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí než z Ruska klesl; jejich podíl na trhu zůstal během posuzovaného období vcelku stabilní a převyšoval tržní podíl ruského dovozu. Lze to vysvětlit poklesem spotřeby během stejného období. Celkově průměrné ceny dovozu z jiných zemí se zvýšily v souladu se stejnou tendencí ruských cen a cen výrobního odvětví Unie.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(117)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(118)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě makroekonomických ukazatelů (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a překonání účinků dřívějšího dumpingu) a mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál). Makroekonomické ukazatele vycházejí z údajů od žadatele uvedených v původní žádosti o přezkum a v následných podáních a ze statistiky a týkají se všech známých výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele jsou založeny na údajích obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly ověřeny během šetření.
5.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(119)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil zjištění z předchozích šetření, totiž že shromažďování přesných a spolehlivých údajů o kapacitě a výrobě dotčeného výrobku je složitý úkol. Pevné hnojivo se vyrábí chemickou syntézou v peletárně po výrobě roztaveného/kapalného dusičnanu amonného. Z roztaveného/kapalného dusičnanu amonného lze vyrobit tuhý výrobek, ale také další navazující výrobky, jako je dusičnan vápenatoamonný. Tuhý výrobek lze mimoto používat jako hnojivo, ale i pro průmyslové účely. V důsledku existence víceúčelových závodů, které mohou rychle přecházet z výroby jednoho hnojiva na druhé, může docházet ke statistickému zkreslení. Nízká míra využití výrobní kapacity u dotyčného výrobku je proto méně užitečný ukazatel celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
(120)
S přihlédnutím k těmto okolnostem se celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Index
100
99
103
99
Výrobní kapacita (v tunách)
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Index
100
101
102
102
Využití kapacity
46 %
45 %
46 %
45 %
Index
100
98
100
98
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(121)
Výroba dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie zůstala mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření relativně stálá, přibližně na úrovni 7 milionů tun.
(122)
Výrobní kapacita zůstala po celé toto období také víceméně stabilní. Výrobní kapacita vykázaná výrobním odvětvím Unie bere v úvahu celkovou výrobní kapacitu dusičnanu amonného, nejen pro dotyčný výrobek, ale také pro jiné výrobky. Ve skutečnosti je využití kapacity pro výrobu dusičnanu amonného podstatně vyšší, když se vezmou v úvahu tyto jiné výrobky. Například na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že využití kapacity během posuzovaného období bylo přibližně o 20 procentních bodů vyšší (72 % v roce 2010 a 68 % během období přezkumného šetření).
5.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(123)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Index
100
93
93
88
Podíl na trhu
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Index
100
100
100
99
Zdroj: informace od žadatele, z odpovědí na dotazník za účelem výběru vzorku a ověřených odpovědí na dotazník
(124)
Objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během období přezkumného šetření o 12 % ve srovnání s prodaným objemem v roce 2010. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie z důvodů, které jsou vysvětleny ve 106. bodě odůvodnění.
(125)
Jelikož během posuzovaného období jak prodej, tak spotřeba klesaly, podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal víceméně stabilní, a odvětví Unie tedy nezaznamenalo růst.
5.4.3 Zaměstnanost a produktivita
(126)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se zaměstnanost a produktivita v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 253
1 110
1 128
1 105
Index
100
89
90
88
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
2 390
2 616
2 648
2 579
Index
100
109
110
107
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(127)
Během posuzovaného období počet zaměstnanců ve čtyřech společnostech zařazených do vzorku klesl (o 12 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření). Jelikož tento pokles byl větší než pokles výroby, produktivita pracovních sil výrobců v Unii zařazených do vzorku, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 7 %.
5.4.4 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(128)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, Komise nestanovovala současnou velikost dumpingových rozpětí, neboť ceny dovozu z Ruska byly založeny na závazcích minimální ceny, a byly tudíž nespolehlivé pro užitečné posouzení toho, zda bude dumping pravděpodobně pokračovat nebo se znovu obnoví, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak ukazují současná zisková rozpětí (tabulka č. 10) a vysoký podíl na trhu (tabulka č. 5) výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu.
5.4.5 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(130)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu v Unii (EUR/t)
204
291
305
303
Index
100
143
149
149
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
180-195 (23)
200
216
225
Index
100
108
113
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Průměrná čistá prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2010 až 2012 výrazně zvýšila, ale v průběhu období přezkumného šetření klesla.
(132)
Průměrné výrobní náklady také vzrostly, zejména kvůli nárůstu ceny plynu, který je důležitým vstupem.
5.4.6 Náklady práce
(133)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
31 909
37 764
40 938
41 736
Index
100
118
128
131
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(134)
Průměrné náklady práce na zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající tendenci. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi roky 2010 a 2011, zatímco mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření narostly o 3 procentní body.
5.4.7 Zásoby
(135)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
108 300
151 562
195 351
97 092
Index
100
140
180
90
Konečný stav zásob jako procento výroby
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Index
100
142
176
90
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(136)
Konečný stav zásob nejprve v letech 2011 a 2012 výrazně vzrostl ve srovnání s rokem 2010 a poté v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 o 10 % klesl. Od roku 2010 do období přezkumného šetření sledoval konečný stav zásob stejný trend jako úroveň výroby.
5.4.8 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(137)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Index
100
178
150
123
Peněžní tok (v EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Index
100
195
191
182
Investice (v EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Index
100
88
78
96
Návratnost investic
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Index
100
217
190
159
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(138)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že hrubý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(139)
Během posuzovaného období vzrostla ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku z 11,7 % v roce 2010 na 14,4 % v období přezkumného šetření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že cílový zisk používaný pro analýzu by měl vzít v úvahu potřebu tak vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu (ROCE) podle očekávání investorů. Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož cílový zisk pro analýzu se musí omezovat jen na zisk, jehož dosažení by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingového dovozu.
(140)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se zvýšil mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření o 82 %, ačkoli v období přezkumného šetření byl o něco nižší než v letech 2011 a 2012 (o 13 a 5 procentních bodů).
(141)
Investice vykazovaly klesající trend. Pokles byl výraznější v letech 2011 a 2012, avšak během období přezkumného šetření dosáhl až pouhých -4 % ve srovnání s rokem 2010. Investice souvisely hlavně se zajišťováním dodržování stále přísnějších požadavků v oblasti životního prostředí.
(142)
Návratnost investic je zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic. Víceméně kopírovala trend ziskovosti během celého posuzovaného období.
(143)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli potíže s navyšováním kapitálu.
5.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(144)
V nařízení Rady (ES) č. 661/2008 je obsažen závěr, že hospodářské situaci výrobního odvětví Unie není působena újma a že hlavním důvodem pro takovou pozitivní situaci je existence antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku z Ruska.
(145)
Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti potvrzují závěry z předchozího šetření. Od roku 2010 do období přezkumného šetření byl zaznamenán stejně příznivý vývoj hospodářských ukazatelů. Spotřeba v Unii klesla a dovoz z Ruska vzrostl, ale výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet významný podíl na trhu a dále zvýšit svou ziskovost, přestože zisk v roce 2012 a v období přezkumného šetření byl nižší než v roce 2011, což naznačuje klesající trend. Výrobní náklady vzrostly, hlavně kvůli zvýšení cen plynu (hlavní suroviny pro výrobu dotčeného výrobku), ale prodejní ceny vzrostly také a umožnily výrobnímu odvětví Unie dosáhnout zdravé úrovně ziskovosti.
(146)
Jak je vysvětleno v 119. a následujících bodech odůvodnění, na údaje týkající se využití kapacity se nelze spoléhat při činění rozhodujících závěrů o situaci výrobního odvětví Unie a celkově lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a ruský vývoz dusičnanu amonného mu v důsledku existence antidumpingových opatření nepůsobí újmu.
(147)
Po poskytnutí informací RFPA a zástupci ruských orgánů tvrdili, že příznivý stav výrobního odvětví Unie, včetně jeho vývozu do třetích zemí, podporuje závěr o neobnovení podstatné újmy. Komise však zastává názor, že nynější příznivá hospodářská situace výrobního odvětví Unie, včetně objemu jeho vývozu do třetích zemí, automaticky nevylučuje, že se tato situace může v budoucnu změnit, pokud by opatření pozbyla platnosti.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(148)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by současná platná opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad ruského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(149)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ruských výrobců v oblasti tvorby cen.
6.1. Spotřeba v Unii
(150)
Spotřeba dotčeného výrobku v Unii se v období přezkumného šetření snížila vůči předchozím rokům o 11 %. Toto snížení spotřeby dotčeného výrobku je způsobeno používáním jiných hnojiv, účinnějším využitím dusičnanu amonného zemědělci a bezpečnostními obavami. Výrobní odvětví Unie proto soutěží s ruskými výrobky na smršťujícím se trhu. Následně se to pravděpodobně projeví tlakem na snižování cen.
(151)
Po poskytnutí informací, jak je uvedeno v 109. bodě odůvodnění, RFPA nesouhlasilo se závěrem, že spotřeba dotčeného výrobku bude v EU klesat i v budoucnosti. Zpráva, na niž se odvolává RFPA, však předpovídá mírné oživení poptávky po dusíkatých hnojivech, nikoli nutně zvýšení spotřeby dotčeného výrobku. Stále přísnější environmentální a bezpečnostní požadavky, které platí pro skladování a používání dusičnanu amonného, spolu s vyspělostí určitých trhů a stále účinnější technikou hnojení naznačují, že i v případě zvýšení spotřeby hnojiv, a spotřeby dusíkatých hnojiv zvlášť, spotřeba dotčeného výrobku v dohledné budoucnosti neporoste. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
6.2 Volná kapacita, obchodní toky, přitažlivost trhu Unie a cenové chování
(152)
Komise stanovila během období přezkumného šetření volnou ruskou kapacitu, která odpovídá více než 16,9 % celkové spotřeby dotčeného výrobku v Unii (viz 73. a 74. bod odůvodnění). Tato kapacita se ještě více zvýšila po uplynutí období přezkumného šetření a nyní se odhaduje na přibližně 24,3 % spotřeby Unie.
(153)
Volná kapacita by se dala při absenci opatření s největší pravděpodobností využít k výrobě dalšího značného množství dusičnanu amonného na vývoz do Unie. Ruští výrobci již teď vyváží polovinu své produkce do třetích zemí. Očekává se, že domácí spotřeba v Rusku se bude v budoucnosti zvyšovat o 3 % ročně. Ruské vývozní ceny účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou výrazně nižší než stávající ceny v Unii. Pokud po pozbytí platnosti opatření zůstanou ceny na trhu Unie na úrovni značně vyšší než jsou ceny na trzích těchto třetích zemí, ruští výrobci budou mít silnou motivaci nejen k tomu, aby využili volnou kapacitu pro trh Unie, ale rovněž k přesměrování části svého současného vývozu do třetích zemí na trh Unie.
(154)
Zvyšování ruského vývozu do třetích zemí navíc naráží na jistá omezení. Některé potenciálně největší vývozní trhy pro dusičnan amonný (Čína, USA a Austrálie) jsou pro ruský vývoz nedostupné (viz 85. bod odůvodnění). Případné stanovení nulového cla v USA pro dva ruské výrobce na dobu jednoho roku (viz 86. bod odůvodnění) pravděpodobně nepovede k významnému růstu ruského vývozu do USA, protože domácí ceny plynu v USA klesly a očekává se, že zůstanou na nízké úrovni v důsledku vzrůstající těžby plynu z břidlic i v důsledku stávajících omezení vývozu břidlicového plynu, které udržují ceny plynu na domácím trhu v USA na nízké úrovni (viz také 86. bod odůvodnění). Na čínský trh se dusičnan amonný nadále dovážet nesmí. Předpokládá se, že spotřeba dusičnanu amonného na současných ruských vývozních trzích (hlavně v Latinské Americe a zejména v Brazílii) poroste, avšak současná volná ruská kapacita více než dvojnásobně převyšuje předpokládané zvýšení spotřeby na těchto trzích a není pravděpodobné, že by se této navýšené spotřeby zmocnili (výlučně) ruští výrobci. Četné tradiční ruské vývozní trhy, jako je Egypt, Turecko, Peru a Brazílie, také budují své vlastní kapacity na výrobu dusičnanu amonného či jiných dusíkatých hnojiv (viz 87. bod odůvodnění).
(155)
Trh Unie je každopádně atraktivnější než Latinská Amerika vzhledem ke své zeměpisné blízkosti a existenci dobře rozvinutých distribučních kanálů. Podstatně nižší náklady za přepravu skutečně zajistí ruským vývozcům vyšší zisk, a ti, budou-li mít možnost volby, dají přednost prodeji do Unie za předpokladu, že úroveň cen v Unii zůstane i nadále vyšší než v třetích zemích.
(156)
Komise stanovila pro období přezkumného šetření cenu, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobuje újmu, tak, že sečetla výrobní náklady (zjištěné na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedené v tabulce 7), prodejní, správní a režijní náklady a cílový zisk.
(157)
Na základě ověřených údajů od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku činí prodejní, správní a režijní náklady 5 % až 8 % výrobních nákladů a cílový zisk pro toto odvětví činí 8 %, jak bylo stanoveno v předchozím šetření (24).
(158)
Na základě těchto čísel se cena, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie, pohybovala v průběhu období přezkumného šetření v rozmezí od 257 EUR/t do 264 EUR/t.
(159)
Komise poznamenává, že jeden ze dvou ruských vyvážejících výrobců podléhajících cenovému závazku v průběhu období přezkumného šetření prodával dotčený výrobek za cenu vyšší, než je minimální dovozní cena podle závazku. Naproti tomu druhý vyvážející výrobce, na něhož se závazek vztahoval jen po omezenou dobu během období přezkumného šetření, prodával za cenu nižší, než je minimální dovozní cena. Za těchto okolností není jasné, jak by stanovili své ceny, kdyby závazky a s nimi antidumpingová cla pozbyly platnosti. Rovněž je třeba poznamenat, že množství prodávaná těmito dvěma vyvážejícími výrobci nebyla v období přezkumného šetření významná. Kromě toho je třeba mít na paměti, že jiní ruští výrobci pravděpodobně znovu vstoupí na trh EU, pokud by opatření neexistovala, což zvýší konkurenční tlak na ceny na trhu, včetně tlaku na dva vyvážející výrobce, jejichž závazky platily v období přezkumného šetření.
(160)
Jedním z určujících prvků pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy je to, jaké ceny pravděpodobně stanoví společnosti, na které se nevztahují cenové závazky, pro tento vývoz navíc. Během období přezkumného šetření činily ruské vývozní ceny do třetích zemí v průměru 201 EUR/t neboli o 34 % méně, než je současná průměrná cena, za niž výrobci v Unii prodávají v Unii. Tyto ruské vývozní ceny jsou, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na udržitelné úrovni. Je pravděpodobné, že při absenci antidumpingových opatření vstoupí ruský vývoz od společností, na které se nevztahují cenové závazky, na trh Unie s průměrnou cenou nižší, než jsou dovozní ceny ze třetích zemí, a také nižší než, je dovoz z Ruska podléhající cenovým závazkům, který je v horní části cenové úrovně, jež nezpůsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie. Jinak by nemohli získat další podíl na trhu. Vzhledem k tomu, že jeden z vyvážejících ruských výrobců prodává v současnosti v rámci cenového závazku za cenu, která se nachází v horní hranici cenové úrovně, jež nepůsobí újmu, Komise se na základě informací, které má v současné době k dispozici, domnívá, že je pravděpodobné, že tento dovoz navíc bude realizován za cenu, která působí újmu. Bez ohledu na současnou úroveň zisku výrobního odvětví Unie by takové pravděpodobné ceny ohrozily schopnost výrobního odvětví Unie dosahovat obvyklého zisku, který by mohlo předpokládat při neexistenci dumpingového dovozu.
(161)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že srovnání ruských vývozních cen do třetích zemí s cenami Unie nemá žádný smysl, jelikož srovnávat by se měl prodej na stejné trhy s náležitými úpravami o cla, obchodní úroveň atd.
(162)
Tuto námitku nelze přijmout. Komise netvrdí, že pokud by opatření pozbyla platnosti, ruský vývoz by byl o 34 % levnější než ceny výrobního odvětví Unie. Komise má za to, že je pravděpodobné, že ceny, s nimiž ruský vývoz vstoupí do Unie při neexistenci opatření, by byly nižší, než kolik činí výrobní náklady Unie s připočtením přiměřeného ziskového rozpětí, a tudíž by působily újmu. Tyto cenové úrovně by pro ruské vývozce byly stále ještě přitažlivější, než je současná úroveň prodejních cen na trzích třetích zemí. Proto je pravděpodobné, že dojde k odklonu od současných obchodních toků.
(163)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že současné výrobní náklady, a tedy současné ceny, které nepůsobí újmu, pravděpodobně v krátké době neklesnou s ohledem na tendenci růstu výrobních nákladů během posuzovaného období (viz tabulka 7). Během šetření skutečně nevyšly najevo žádné signály, že by se tato tendence měla změnit.
(164)
Po poskytnutí informací RFPA zdůraznilo, že den před zveřejněním poskytlo informace o snižování ceny plynu v Unii. RFPA konkrétně upozornilo na údaje z významné publikace na trhu s hnojivy, kde byly zveřejněny centrální ceny EU na nizozemském trhu s plynem „Title Transfer Facility“ (TTF) namísto nereprezentativních cen ve Waidhausu. RFPA rovněž citovalo ceny zemního plynu v USA a zprávu společnosti Yara International za 1. čtvrtletí 2014, kde je uvedeno, že tato společnost zažívá výrazně nižší ceny plynu.
(165)
Komise poznamenává, že v ekonomické studii, kterou předložila některá sdružení zemědělců (viz níže bod 7 o zájmu Unie) je uvedeno, že: „ceny zemního plynu v Unii jsou vyšší než ve většině ostatních regionů a v dohledné budoucnosti se očekává jejich další růst“. Co se týče snížení ceny plynu, které oznámila společnost Yara International, to je zvláštní případ, neboť Yara Group je nadnárodní skupina, která má přístup k několika zdrojům levného plynu mimo Unii. Další výrobci dotčeného výrobku, zejména ti, kteří se nacházejí ve východních regionech Unie, spoléhají na ruský plyn. Proto se Komise nadále domnívá, že neexistuje přesvědčivý důkaz, že se ceny plynu pro výrobce v Unii v blízké budoucnosti významně sníží.
6.3 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(166)
Vzhledem k tomu, že ruský dusičnan amonný by byl vyvážen na trh Unie ve významném objemu a za ceny způsobující újmu výrobcům v Unii, tito by byli nuceni snížit své ceny, aby si udrželi objem prodeje a podíl na trhu. Dusičnan amonný je totiž zboží komoditního typu, u něhož se hospodářská soutěž mezi různými výrobci odehrává především v cenách.
(167)
Po poskytnutí informací RFPA tvrdilo, že by se měly zohlednit údajné technické překážky obchodu, které ztěžují vstup ruského dusičnanu amonného na trh Unie, zejména zákaz prodeje (v Německu) nebo přísné předpisy o skladování dusičnanu amonného v některých dalších členských státech. Pokud se tato omezení nediskriminačním způsobem vztahují jak na vývozce ze třetích zemí, tak na výrobce v Unii, má Komise za to, že toto tvrzení by mělo být zamítnuto.
6.4 Závěry
(168)
S ohledem na výsledky šetření, volnou kapacitu spojenou s mírným růstem spotřeby v Rusku, omezenou schopnost zvýšit vývoz do třetích zemí a přitažlivost trhu Unie, se má za to, že zrušení opatření pravděpodobně povede k obnovení dumpingového dovozu z Ruska.
(169)
Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie je v současné době v situaci, kdy mu není způsobována újma. Neexistují však signály toho, že tento pozitivní stav bude udržitelný, pokud by opatření pozbyla platnosti. Naopak, podle žadatelem předložené analýzy trhu dosáhly nyní tržní ceny dusičnanu amonného svého maxima a vrcholu hospodářského cyklu. Nyní se předpokládá pokles hospodářského cyklu i ceny. Přesněji řečeno, poté, co od roku 2009 každoročně rostly, budou nyní ceny podle všeho klesat. V dohledné budoucnosti proto výrobní odvětví Unie nebude dosahovat takové úrovně cen a zisku, jakých dosahovalo během posuzovaného období. Současně výrobní náklady zůstanou stabilní nebo se budou dále zvyšovat, čímž se ještě více zkrátí ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji a vzhledem ke klesající spotřebě v Unii vyvolá prudký nárůst dovozu ve významných množstvích a za podbízivé ceny silný tlak na snížení prodejních cen výrobního odvětví a způsobí mu ztrátu významného podílu na trhu. To se vší pravděpodobnosti nevyhnutelně způsobí obnovení podstatné újmy.
(170)
Po poskytnutí informací RFPA kritizovalo, že se Komise opírá o analýzu trhu, kterou předložil žadatel, a uvedlo, že očekávaná úroveň cen v letech 2017-2018 se bude podobat cenám v roce 2010, které byly vyšší než ceny v předchozích letech. RFPA rovněž poznamenalo, že v roce 2010 byla průměrná ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk (dosahovala 12,8 %) a že čtvrtletní zpráva za rok 2014 společnosti Yara International zobrazuje slibné vyhlídky.
(171)
Výhledový charakter přezkumu před pozbytím platnosti ztěžuje vyvození přesných závěrů, pokud jde o projekci cen v roce 2017 a v letech následujících. Nezávislá analýza trhu však ukazuje, že cenová úroveň dotčeného výrobku se má v následujících dvou letech podle všeho snižovat. To a očekávané zvýšení výrobních nákladů se vší pravděpodobností sníží v současnosti dosahovaný zisk výrobního odvětví Unie. Tento výhledový závěr platí bez ohledu na skutečnost, že během období přezkumného šetření a posuzovaného období byla ziskovost výrobního odvětví Unie vyšší než cílový zisk ve výši 8 %, jak byl stanoven v předchozím šetření. To, že přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz močoviny z Ruska nezjistil pravděpodobnost obnovení újmy, a proto je zrušil, není v tomto ohledu relevantní, neboť každý případ musí být posuzován podle vlastních charakteristik a specifik. Kromě toho se zpráva společnosti Yara International za první čtvrtletí 2014, která je určená jejím investorům, nezaměřuje konkrétně na dotčený výrobek a neměla by se chápat jako reprezentativní odhad očekávání výrobního odvětví Unie, pokud jde o dotčený výrobek. Toto tvrzení se proto zamítá.
(172)
Zástupci ruských orgánů a RFPA tvrdili, že Komise neposkytla skutečné důkazy, které by potvrzovaly závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by k obnovení dumpingového dovozu dotčeného výrobku, což by vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(173)
RFPA rovněž tvrdilo, že Komise neprokázala příčinnou souvislost mezi zrušením opatření a pravděpodobným obnovením újmy. Naopak, příčinou pravděpodobného obnovení újmy jsou zřejmě vnější prvky uvedené v informačním dokumentu (klesající spotřeba, klesající ceny, zvýšení výrobních nákladů, nízká míra využití kapacity).
(174)
Komise s tímto hodnocením nesouhlasí. Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti, je odůvodněna zejména pravděpodobným obnovením dumpingového vývozu z Ruska ve významných objemech a za ceny, které sice budou nižší než ceny v Unii, ale pro ruské vývozce budou stále ještě rentabilní. Tím, že ve svém celkovém posouzení uvedla některé vnější faktory, Komise pouze pojmenovala další činitele, které mohou mít v příštích letech vliv na trh Unie, a tudíž i na situaci výrobního odvětví Unie, ale neprohlásila tím za neplatný závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping působící újmu se pravděpodobně obnoví.
7. ZÁJEM UNIE
(175)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení existujících antidumpingových opatření vůči Rusku bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(176)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(177)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla v platnosti od roku 1995, analýza umožňuje zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany, kterých se zavedená antidumpingová opatření dotýkají.
(178)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
7.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(179)
Stávající opatření přispěla k velkému poklesu dumpingového dovozu z Ruska a pro výrobní odvětví Unie znamenala úlevu. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se nachází ve zdravé hospodářské situaci, o čem svědčí hlavně stálý zisk. Je ovšem nutno podotknout, že někteří výrobci v Unii již vykazují zisky výrazně nižší, než je průměrný zisk výrobního odvětví Unie nebo dokonce nižší, než je cílový zisk 8 %.
(180)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by s největší pravděpodobností čelilo rostoucí nekalé soutěži ze strany ruských výrobců. Zrušení opatření by bezpochyby vedlo k rychlému zhoršení jeho hospodářské situace. Ukončení opatření proto není v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.2 Zájem dovozců
(181)
V předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude pravděpodobně mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. EFIA se přihlásilo jako zúčastněná strana a požadovalo, aby opatření pozbyla platnosti, a to z řady důvodů:
-
opatření jsou v platnosti již téměř 20 let a dosáhla požadovaného účinku ochrany výrobců v Unii,
-
v důsledku rostoucí domácí spotřeby v Rusku neexistuje riziko, že ruské výrobky budou přesměrovány do Unie,
-
je v zájmu uživatelů, aby měli přístup k různým zdrojům dodávek a tedy větší výběr.
(182)
Tato tvrzení je třeba zamítnout. Je pravda, že výrobní odvětví Unie v současné době netrpí jakoukoli podstatnou újmou. Přezkum před pozbytím platnosti má však odpovědět na otázku, co by se v budoucnosti stalo, kdyby opatření pozbyla platnosti. V tomto směru lze současné výsledky výrobního odvětví Unie použít pouze coby přesvědčivé informace naznačující, k čemu by mohlo dojít v budoucnu, do té míry, do jaké tyto informace umožňují posoudit cenovou úroveň, která nepůsobí újmu.
(183)
Dovozci a obchodníci v Unii mají přístup k řadě zdrojů dodávek uvnitř i vně Unie, včetně Ruska. Rusko je jedinou zemí, proti níž byla zavedena opatření.
7.3 Zájem uživatelů
(184)
Přihlásilo se několik sdružení uživatelů. Některá z nich však pouze žádala, aby byla uznána za zúčastněnou stranu a nezaujala žádné zvláštní stanovisko týkající se zájmu Unie. Dvě vnitrostátní sdružení vyjádřila názor, že po tolika letech působení stávajících opatření již není v jejich zájmu je dále zachovávat.
(185)
Uvedla tyto důvody:
-
silný dopad hnojiv na výrobní náklady zemědělců (mezi 7 % až 42 % jejich variabilních nákladů, v závislosti na druhu plodin),
-
možnost nakupovat hnojiva za cenu, která je přibližně o 15 EUR až 20 EUR levnější než cena, kterou si účtují výrobci v Unii,
-
možnost získat přístup k mírně odlišnému výrobku (ruské pelety jsou prý o něco menší než pelety Unie, a tedy vhodné pro použití u některých plodin) a
-
možnost mít přístup k několika dodavatelům, čímž se posiluje hospodářská soutěž, předchází vzniku oligopolů a cenových dohod.
(186)
Tato tvrzení nelze přijmout z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 182. a 183. bodech odůvodnění. Komise si není vědoma nesoutěžního jednání mezi výrobci v Unii, kteří se volně podílejí na hospodářské soutěži na trhu Unie.
(187)
Na dotazník pro uživatele neodpověděl žádný zemědělec. Přesný dopad hnojiv jako celku, a dusičnanu amonného zvláště, na výrobní náklady zemědělců proto nebylo možno ověřit. Údajně vysoce pozitivní dopad nižších cen dusičnanu amonného na výrobní náklady zemědělců tak nelze potvrdit. Na základě informací, které má Komise k dispozici, však dusičnan amonný představuje přibližně pouze 21 % celkové spotřeby Unie všech dusíkatých hnojiv (dusičnan amonný, dusičnan vápenatoamonný, močovina, roztok směsi močoviny a dusičnanu amonného, NPK/NP/NK atd.) (25). Vzhledem k tomu, že existují také jiná hnojiva (s vyšším obsahem draslíku a fosfátu), odhaduje se podíl dusičnanu amonného na všech hnojivech používaných zemědělci v Unii na ještě méně než 21 %. V důsledku toho je důvodné se domnívat, že dopad stávajících platných opatření na zemědělce v Unii je vcelku nevýznamný.
(188)
Kromě toho, i když v krátkodobém horizontu by se mohlo zdát, že přístup k levnějším hnojivům je v zájmu zemědělců, v krátkodobém až střednědobém horizontu existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie s tím nebezpečím, že někteří zranitelnější výrobci v Unii usazení v určitých regionech Unie by byli nuceni ukončit podnikání. V budoucnosti by tak uživatelé a zemědělci měli ještě menší výběr dodavatelů a mohli by se stát závislejšími na ruském vývozu, což by zřejmě vedlo k zvýšení cen.
(189)
Jedno sdružení uživatelů předložilo studii, kterou zpracoval nezávislý ekonomický poradce, podle něhož by ukončení platných opatření mělo za následek pokles cen hnojiv v rámci Unie ku prospěchu uživatelů, omezený nárůst objemu dovozu a mírně negativní dopad na výrobce v Unii, což by ovšem bylo kompenzováno solidním ziskovým rozpětím, z něhož se těší v současné době. Je však třeba uvést, že některé předpoklady, o něž se opírá hodnocení uvedené v této ekonomické studii, neodpovídají závěrům šetření. Šetřením bylo zjištěno, že vývozní ceny dusičnanu amonného z Ruska do třetích zemí jsou nižší než ceny odhadované ve zmíněné ekonomické studii. Podobně se hodnoty zjištěné ruské výrobní kapacity a potenciálu domácí spotřeby liší od hodnot použitých pro simulaci dopadu zrušení opatření. Proto se na hodnocení provedené v rámci studie nelze při formulaci rozhodujících závěrů plně spolehnout.
(190)
Po poskytnutí informací požádalo několik sdružení zemědělců o slyšení před Komisí a předložilo mírně pozměněnou verzi studie uvedené v předchozím bodě odůvodnění se zohledněním údajů, jež Komise poskytla v informačním dokumentu.
(191)
Revidovaná studie zjevně potvrzuje předpoklad Komise, že ruské vývozní ceny by se snížily na úroveň přibližně ruských cen na domácím trhu, tj. 221 EUR za tunu. To přiměje výrobce v Unii snížit ceny, aby nepřišli o svůj podíl na trhu.
(192)
Zástupci zemědělců vysvětlili, v jak obtížné situaci se nacházejí, když soutěží s výrobci zemědělských produktů z třetích zemí, aniž by byli, na rozdíl od výrobců dotčeného výrobku v Unii, chráněni antidumpingovými cly. Očekávají, že pokud by opatření pozbyla platnosti, cena dotčeného výrobku poklesne a negativní důsledky pro výrobce v Unii by byly vyváženy přínosy pro zemědělce, tedy pro tu kategorii uživatelů, které zaměstnává miliony osob v Unii. Zástupci zemědělců také uvedli, že pokud cena dotčeného výrobku poklesne, koupí si spíše dotčený výrobek než jiný levnější, ale více znečišťují životní prostředí, jako je močovina nebo roztoky močoviny a dusičnanu amonného. Znamenalo by to přínos pro životní prostředí. Navrhli, aby, pokud budou opatření zachována, byla jejich platnost pozastavena (podobně jak se stalo v jiném šetření týkajícím se dovozu silikomanganu z Číny, Kazachstánu a Ukrajiny (26)).
(193)
Komise pečlivě zvážila argumenty předložené sdruženími zemědělců. Je nesporné, že zemědělci v Unii mají přístup k dotčenému výrobku, který vyrábějí výrobci v Unii a výrobci z třetích zemích, kromě ruských vyvážejících výrobců. Ale především, jak bylo potvrzeno během slyšení, které se konalo dne 19. června 2014, a v rozporu s předpokladem v ekonomické studii, neexistuje žádná záruka, že případný počáteční potenciální pokles cen dotčeného výrobku (pokud by platná opatření pozbyla platnosti) bude přenesen na konečné uživatele. Velmi často se stává, že zemědělci nakupují dotčený výrobek od distributorů a nezajímají se o jeho původ, pokud splňuje jejich požadavek z hlediska velikosti pelet nebo granulí atd.). Proto, pokud by opatření pozbyla platnosti, je vysoce pravděpodobné, že újma pro výrobce dotčeného výrobku v Unii se bude opakovat, avšak neexistuje žádná záruka, že uživatelé z toho budou mít jakýkoli prospěch.
(194)
Antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku jsou v platnosti již mnoho let bez nepřiměřených nákladů pro zemědělce, které by mohly ohrozit jejich existenci. Při analýze zájmu Unie se posuzuje přiměřenost zachování opatření a zohledňují se různé, někdy i protichůdné zájmy. Zachování opatření je v zájmu výrobců v Unii, protože jejich zrušení by mnoho z nich donutilo k ukončení podnikání. Jelikož Komise nemá důkazy, že v důsledku opatření vzniknou zemědělcům neúměrné náklady, z hlediska přiměřenosti je tedy v zájmu Unie opatření zachovat. V každém případě zemědělci připustili, že by raději dali přednost více zdrojům dodávek a že zánik výrobního odvětví Unie by nebyl v jejich zájmu.
(195)
Nakonec, jak je uvedeno v 193. bodě odůvodnění, nic nenasvědčuje tomu, že by zrušení opatření vedlo k poklesu cen dusičnanu amonného, který by byl přenesen na uživatele, což by vedlo k přechodu na dusičnan amonný z jiných, více znečišťujících hnojiv. Pozitivní účinek na životní prostředí tedy není doložen. Případný pozitivní dopad na životní prostředí by každopádně nebyl tak veliký, že by to bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie na zachování opatření. Co se týče návrhu pozastavit platnost opatření, to není možné, protože právní požadavky zakotvené v čl. 14 odst. 4 základního nařízení nejsou v této věci splněny.
(196)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že zrušení opatření by nebylo v zájmu uživatelů, nebo že přinejmenším dodatečné výhody uživatelů by nepřevážily nad dodatečnými náklady pro výrobní odvětví Unie.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(197)
Vzhledem k 179. až 195. bodům odůvodnění byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(198)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(199)
Po poskytnutí informací jeden ruský výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, požádal Komisi, aby zahájila jednání o závazku, a navrhl minimální cenu a množstevní strop. Základní nařízení však neobsahuje žádný právní základ pro přijetí nabídky závazku v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti, neboť formu opatření nelze měnit. Dotyčný ruský výrobce by mohl požádat o prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, pokud by se domníval, že podmínky pro takový přezkum jsou splněny.
(200)
Po poskytnutí informací požádala Acron Group Komisi, aby řízení ukončila, pokud se jí týče, jelikož Acron je v jiné situaci než ostatní ruští výrobci. V průběhu přezkumu bylo nicméně zjištěno, že Acron se nachází ve stejné situaci jako ostatní ruští výrobci. Kromě toho čl. 11 odst. 2 základního nařízení neposkytuje právní základ pro různý přístup k vyvážejícím výrobcům.
(201)
S ohledem na závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy z toho tedy vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska uložená nařízením (ES) č. 661/2008, ve znění nařízení Rady (ES) č. 989/2009, měla být zachována na období dalších pěti let.
(202)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Konečné antidumpingové clo se ukládá na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 20 a pocházejících z Ruska.
2) Sazba konečného antidumpingového cla je stanovena pevnou částkou pod písmeny a), b) a c):
a)
Pro zboží vyrobené společností Open Joint Stock Company (OJSC) Azot, Novomoskovsk, Rusko, nebo společností Open Joint Stock Company (OJSC) Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusko, a prodávané buď přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo prostřednictvím společností Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, nebo prostřednictvím Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral a Chemical Company Eurochem, Moskva, Rusko, nebo Eurochem Trading GmbH, Zug, Švýcarsko, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii (doplňkový kód TARIC A522):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
32,82
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
32,82
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
28,88
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,41
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
31,84
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
30,85
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
29,87
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
28,88
b)
Pro zboží vyrobené společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (doplňkový kód TARIC A959):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
U zboží zmíněného v čl. 1 odst. 1, vyrobeného společností JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, které není uvedeno v tabulce výše, se antidumpingové clo nepoužije.
c)
Pro všechny ostatní společnosti (doplňkový kód TARIC A999):
Popis zboží
Kód KN
Kód TARIC
Pevná výše cla (v EUR za jednu tunu)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
47,07
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku
3102 40 90
-
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
47,07
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostních
3105 10 00
20
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
41,42
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
42,17
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
30
45,66
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
40
44,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
50
42,83
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 20
60
41,42
3) V případech, kdy dojde k poškození zboží před vstupem do volného oběhu a skutečně uhrazená cena nebo splatná cena je tudíž pro účely stanovení výše cla v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (27) poměrně rozdělena, musí být hodnota antidumpingového cla zmíněná v odstavci 2 snížena o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně uhrazené nebo splatné.
4) Bez ohledu odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz propuštěný do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Dovoz výrobků, pro něž bylo předloženo celní prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu, fakturovaných společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že
-
je vyráběn, dodáván a přímo fakturován uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2) Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 23. září 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 999/2014
оd 23. rujna 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2. i 5.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2022/95 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 i podrijetlom iz Rusije. U skladu s daljnjim ispitnim postupkom kojim je utvrđeno da su carine bile apsorbirane, mjere su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 663/98 (3). Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera i prve privremene revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 658/2002 (4) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 47,07 EUR po toni na uvoz amonijeva nitrata obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 i podrijetlom iz Rusije. Zatim je provedena privremena revizija opsega proizvoda u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe te je Uredbom Vijeća (EZ) br. 945/2005 (5) uvedena konačna antidampinška pristojba u rasponu između 41,42 EUR po toni i 47,07 EUR po toni na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20, podrijetlom iz Rusije.
(2)
Nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera i druge privremene djelomične revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 661/2008 (6) zadržalo mjere na snazi. Pristojba nije izmijenjena, osim za grupaciju EuroChem (7), za koju je fiksni iznos pristojbe iznosio između 28,88 EUR i 32,82 EUR po toni.
(3)
Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/577/EZ (8) ponude za preuzimanje obveza s kvantitativnim pragom od ruskih proizvođača JSC Acron i JSC Dorogobuzh, članova društva Acron Holding (pod zajedničkim nazivom „Acron”) te od grupacije EuroChem. Komisija je Odlukom 2012/629/EU (9) odbila ponudu za preuzimanje obveze grupacije EuroChem zbog nepraktičnosti preuzimanja obveze.
(4)
Presudom od 10. rujna 2008. (10), čije je tumačenje dano presudom od 9. srpnja 2009. (11), Opći sud poništio je Uredbu (EZ) br. 945/2005 u odnosu na društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat („Kirovo”), koje je dio grupacije OJSC UCC UralChem („UralChem”). Vijeće je Uredbom (EZ) br. 989/2009 (12) u skladu s time izmijenilo Uredbu (EZ) br. 661/2008. Posljedično, za društvo Kirovo antidampinška pristojba (u iznosu od 47,07 EUR po toni) primjenjuje se samo na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90.
1.2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(5)
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (13) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je 28. ožujka 2013. podnijelo Unijino udruženje proizvođača umjetnih gnojiva, Fertilizers Europe („podnositelj zahtjeva”), u ime proizvođača iz Unije koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje dotičnog proizvoda u Uniji.
(6)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka i ponavljanja dampinga te štete za industriju Unije.
(7)
Nakon objave Rusko udruženje proizvođača umjetnih gnojiva („RFPA”) tvrdilo je da zahtjev za reviziju podupire tek jedan udjel proizvođača iz Unije koji proizvode tip amonijeva nitrata za gnojiva („FGAN”) i da proizvođači svih tipova amonijeva nitrata i drugih gnojiva od amonijeva nitrata čine trostruko veći obujam od podnositelja zahtjeva. Međutim taj je zahtjev neutemeljen jer su podnositelj zahtjeva i dionici koji podupiru zahtjev proizvođači FGAN-a te drugih proizvoda obuhvaćenih ovom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera. Stoga zahtjev nisu podupirali samo proizvođači FGAN-a, nego i proizvođači drugih vrsta dotičnog proizvoda te je ispunjen kvantitativni prag za pokretanje revizije.
1.3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(8)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za opravdano pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 12. srpnja 2013. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije („obavijest o pokretanju revizije”) (14) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(9)
Udruženje RFPA dostavilo je primjedbe koje su se odnosile na mjere na snazi i osporilo njihovu zakonitost prije pokretanja ispitnog postupka. Ta je strana tvrdila i da ne postoji temelj za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na osnovi podataka poslanih Komisiji prije pokretanja revizije u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera.
(10)
Službe Komisije toj su zainteresiranoj strani odgovorile da stavove koje su izrazile strane koje nisu podnositelj zahtjeva detaljno ispituju tek nakon pokretanja ispitnog postupka.
(11)
Ista ta zainteresirana strana zatražila je i pristup zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u verziji od 28. ožujka 2013., kako je navedeno u obavijesti o pokretanju revizije, te pristup pismu za dopunu podataka koje su službe Komisije izdale podnositeljima zahtjeva u pogledu njihova zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera kako bi mogli uspješnije ostvarivati svoja prava na obranu. Službe Komisije obavijestile su tu zainteresiranu stranu da se odluka o pokretanju ispitnog postupka temeljila samo na pročišćenoj verziji zahtjeva koja uključuje odgovor na pismo za dopunu podataka. Ranije verzije i nacrti nisu bitni. Stoga uskraćivanje pristupa početnoj verziji i pismu ne bi predstavljalo kršenje prava na obranu te strane. Strana je od službenika za saslušanja za GU za trgovinu zatražila da intervenira u pogledu tog navodnog kršenja prava na obranu. Službenik za saslušanja podržao je stav službi Komisije 4. ožujka 2014.
(12)
Zainteresirana strana zatražila je i pristup zahtjevima za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera koji se odnose na druga dva različita postupka. Strana je tvrdila da su ti zahtjevi odbijeni kao neutemeljeni i da bi, odobri li joj se pristup tim dokumentima, mogla usporediti okolnosti tih dvaju predmeta s trenutačnom revizijom, razumjeti Komisijinu analizu dostatnosti zahtjeva u svakom predmetu i zahvaljujući tome na odgovarajući način ostvariti svoje prava na obranu. Strana je od službi Komisije primila sva objašnjenja, a službenik za saslušanja podržao je stav službi Komisije 4. ožujka 2014.
1.4. Ispitni postupak
1.4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(13)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom i ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2012. do 30. lipnja 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 30. lipnja 2013. („razmatrano razdoblje”).
(14)
Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera koja je dovela do Uredbe (EZ) br. 661/2008 došlo do neopravdane promjene metodologije s obzirom na to da je razmatrano razdoblje u toj reviziji bilo duže.
(15)
Komisija smatra da se okolnosti koje je navelo udruženje RFPA ne mogu smatrati promjenom metodologije za potrebe članka 11. stavka 9. Osnovne uredbe. U svakom slučaju, potrebno je napomenuti sljedeće. U skladu je s praksom Komisije da razmatranim razdobljem obično budu obuhvaćeni RIPR i tri kalendarske godine prije RIPR-a, osim ako je samim RIPR-om obuhvaćen znatan dio prethodne kalendarske godine. U potonjoj situaciji iznimno je dopušteno u obzir uzeti četiri kalendarske godine. Tako je bilo u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.
1.4.2. Strane na koje se odnosi ispitni postupak
(16)
Komisija je u obavijesti o pokretanju revizije pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i nadležna tijela Rusije („dotična zemlja”), poznate uvoznike, dobavljače i korisnike, trgovce te udruženja za koje se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka i pozvala ih na sudjelovanje.
(17)
Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje s Komisijom i/ili službenikom za saslušanja Glavne uprave za trgovinu.
1.4.3. Uzorkovanje
(18)
U obavijesti o pokretanju revizije Komisija je navela da bi mogla provesti uzorkovanje zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(a) Uzorkovanje proizvođača iz Unije
(19)
Komisija je u obavijesti o pokretanju revizije navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju proizvodnje u Uniji i obujma prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije tijekom RIPR-a. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije sa sjedištem u Francuskoj, Litvi, Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (15), koji su činili oko 42 % proizvodnje u Uniji i 41 % prodaje Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak.
(20)
Jedna je zainteresirana strana tvrdila da bi privremeno odabrani uzorak proizvođača iz Unije trebao uključivati samo proizvođače amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 kako je izvorno predviđeno Uredbom (EZ) br. 2022/95, a ne i proizvođače krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 945/2005.
(21)
Razlog za tu tvrdnju bila je presuda Prvostupanjskog suda u predmetu T-348/05 iz uvodne izjave 4., na temelju koje je poništena Uredba (EZ) br. 945/2005 kojom je opseg proizvoda proširen u usporedbi s početnim ispitnim postupkom.
(22)
Ta je tvrdnja neutemeljena. Tom je presudom Uredba (EZ) br. 945/2005 poništena samo u pogledu jednog ruskog proizvođača izvoznika. Za sve ostale ruske proizvođače izvoznike primjenjivi opseg proizvoda i dalje je onaj utvrđen u Uredbi (EZ) br. 945/2005. U svakom slučaju, svi proizvođači iz Unije u uzorku proizvode amonijev nitrat trenutačno obuhvaćen oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90. Kruta gnojiva navedena pod drugim oznakama KN proizvodi industrija Unije te su ona jednostavno rezultat dodatnih kemijskih postupaka ili postupaka miješanja radi stvaranja kompozitnih gnojiva, koja se nazivaju i „stabiliziranim gnojivima” ili „smjesama”, uz uvjet da je njihov maseni udio dušika veći od 28 % ili da je njihov maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 %.
(23)
Stoga je uzorak reprezentativan za industriju Unije.
(b) Uzorkovanje uvoznika
(24)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju revizije.
(25)
Nijedan nepovezani uvoznik nije odgovorio na obrazac za uzorkovanje, zbog čega uzorkovanje nije bilo potrebno.
(c) Uzorkovanje proizvođača izvoznika iz Rusije
(26)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Rusije zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju revizije. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije Rusije pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.
(27)
Osam proizvođača izvoznika iz dotične zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo da budu uključeni u uzorak. Uvoz u Uniju tijekom RIPR-a izvršen je uglavnom u okviru prihvaćenih preuzimanja obveze. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika koje je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Ti su proizvođači imali najveći obujam ukupne izvozne prodaje. Uključivali su dva društva koja su ostvarila izvoznu prodaju u Uniju u okviru preuzimanja obveze tijekom RIPR-a. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim dotičnim proizvođačima izvoznicima i nadležnim tijelima dotične zemlje. Nije bilo nikakvih primjedaba. Komisija je odlučila zadržati predloženi uzorak i sve su zainteresirane strane u skladu s tim obaviještene o konačno odabranom uzorku.
(28)
Komisija je za uzorak odabrala sljedeća četiri društva:
-
Acron,
-
EuroChem,
-
UralChem,
-
OJSC SBU Azot („SBU Azot”).
(29)
Uzorak je činilo 88 % ukupnog obujma izvozne prodaje iz Rusije (u Uniju i treće zemlje) tijekom RIPR-a na temelju odgovora na obrasce za uzorkovanje.
1.4.4. Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere
(30)
Komisija je poslala upitnike svim ruskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku, korisnicima i trgovinskim udruženjima koji su joj se javili unutar rokova određenih u obavijesti o pokretanju revizije.
(31)
Odgovori na upitnik primljeni su od četiriju ruskih proizvođača izvoznika u uzorku i četiriju proizvođača iz Unije u uzorku. Jedno trgovinsko udruženje koje predstavlja korisnike, odnosno Nacionalno udruženje poljoprivrednika Engleske i Walesa („NFU”), dostavilo je nepotpun odgovor na upitnik.
(32)
Od ruskih proizvođača izvoznika samo je društvo Acron dostavilo potpun odgovor na upitnik. Ostala tri društva iz uzorka, odnosno društva EuroChem, UralChem i SBU Azot, dostavila su samo djelomične odgovore u kojima su se zadržali na podatcima o kapacitetu, agregiranim podatcima o prodaji na razini franko tvornica i određenim podatcima o svojem trošku proizvodnje. Komisija na temelju tih djelomičnih odgovora nije mogla u potpunosti provjeriti njihove podatke o prodaji, kao ni njihov trošak proizvodnje.
(33)
Komisija je obavijestila tri dotična proizvođača izvoznika u uzorku o svojoj namjeri da primijeni članak 18. Osnovne uredbe u pogledu podataka koje nisu dostavili, a oni su ostvarili svoje pravo na saslušanje sa službenikom za saslušanja. Uz to, u posebnim objavama svakom od triju dotičnih proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je naznačila koje je podatke koje je dostavilo svako društvo upotrijebila u svojoj analizi i koje je podatke smatrala nepotpunima, zbog čega je upotrijebila „raspoložive podatke” u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe. Točnije, Komisija je upotrijebila agregirane podatke o prodaji na razini franko tvornica umjesto detaljnih podataka na temelju popisa pojedinačnih transakcija.
(34)
Nadalje, jedno je udruženje koje predstavlja uvoznike, Europsko udruženje uvoznika umjetnih gnojiva („EFIA”), zatražilo da ga se smatra zainteresiranom stranom u ime njegovih članova i dostavljenih pisanih primjedbi. Tri pojedinačna uvoznika naznačila su da su obustavili sav uvoz umjetnih gnojiva podrijetlom iz Rusije.
(35)
Pisani podnesci primljeni su i od nekoliko udruženja korisnika, odnosno od Odbora stručnih poljoprivrednih organizacija u EU-u (COPA)/Opće konfederacije poljoprivrednih zadruga u EU-u (COGECA), NFU-a i od francuskih udruženja AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) i AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).
(36)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
Proizvođači iz Unije
-
AB „ACHEMA”, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,
-
Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy” S.A, Poljska,
-
Grow How UK limited, Ince, Ujedinjena Kraljevina,
-
YARA France S.A., Francuska.
Proizvođači izvoznici u Rusiji
-
JSC Acron, JSC Dorogobuzh, povezani trgovac ZAO Agronova - Bryansk (Acron),
-
Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot i OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem),
-
OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot i Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),
-
Kemerovo JSC „Azot” i LLC „Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant” (SBU Azot).
Povezani uvoznik
-
Agronova Europe AG, Švicarska (povezano s društvom Acron).
1.5. Objava
(37)
Komisija je 13. lipnja 2014. svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i uzela ih u obzir kada je to bilo primjereno.
(38)
Nakon objave udruženje RFPA ponovilo je da bi se tijekom revizije dogodio niz navodnih postupovnih nepravilnosti i napomenuo da je Komisija odbila odobriti pristup početnoj verziji zahtjeva koji je podnositelj zahtjeva podnio 28. ožujka 2013. te da je pristup spisu predmeta bez povjerljivih informacija navodno odobren prekasno.
(39)
U pogledu zahtjeva za pristup početnom zahtjevu za reviziju, službe Komisije objasnile su nekoliko puta, pisano i usmeno, uključujući na sastancima koje je vodio službenik za saslušanja, razloge zbog kojih taj zahtjev nije bilo moguće prihvatiti unutar primjenjivog pravnog okvira.
(40)
U pogledu navodnog prekasnog odobravanja pristupa spisu predmeta bez povjerljivih informacija, Komisija smatra da nije bilo utjecaja na prava udruženja RFPA na obranu, čak i da je ta tvrdnja opravdana. Prvo, Komisija je udruženje RFPA pravovremeno obavijestila o bitnim činjenicama na temelju kojih je namjeravala nastaviti s mjerama te mu je dala dostatno vrijeme za djelovanje. Drugo, prije te objave udruženju RFPA odobren je pristup cijelom spisu predmeta bez povjerljivih informacija.
(41)
Udruženje RFPA tvrdilo je i da „suprotno uobičajenoj praksi” sastanci službi Komisije s podnositeljem zahtjeva održani u svibnju i travnju 2014. nisu evidentirani u spisu predmeta bez povjerljivih informacija te da ograničenim podatcima koje je podnositelj zahtjeva dostavio u svibnju 2014. nije bio priložen odgovarajući sažetak bez povjerljivih informacija.
(42)
Uobičajena je praksa da zainteresirane strane koje zahtijevaju saslušanje svoje stavove predstave usmeno i tome prilože pisane podneske. Verzije tih podnesaka bez povjerljivih informacija umeću se u spis predmeta koji je otvoren za inspekciju i stavljaju na raspolaganje svim drugim zainteresiranim stranama. U tim su dokumentima evidentirani sastanci i saslušanje koje su održale službe Komisije. Stoga se ta tvrdnja odbacuje kao činjenično neutemeljena.
(43)
U pogledu druge tvrdnje, verzija ograničenih podataka bez povjerljivih informacija podnesena u svibnju 2014. nije mogla biti podnesena ni na koji drugi način, a da se ne objave poslovne tajne proizvođača iz Unije. Stoga se ni ta tvrdnja ne može prihvatiti.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(44)
Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao i proizvod definiran u Uredbi (EZ) br. 661/2008, tj. kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćena oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20 i podrijetlom iz Rusije (dalje u tekstu „AN” ili „dotični proizvod”). Međutim, u pogledu AN-a koji proizvodi društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), samo je AN trenutačno obuhvaćen oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90 dotični proizvod u skladu s Uredbom (EZ) br. 989/2009.
(45)
Glavna je sirovina koja se upotrebljava u proizvodnji AN-a plin, koji čini 70 % do 80 % ukupnih troškova proizvodnje. Proširenjem opsega proizvoda 2005. namjeravao se obuhvatiti i amonijev nitrat kojem su dodane fosforne i/ili kalijeve hranjive tvari s obzirom na to da je utvrđeno da te smjese imaju u osnovi jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te agronomska svojstva.
(46)
Potrebno je napomenuti da oznake KN 3102 30 90 i 3102 40 90 („amonijev nitrat osim u vodenoj otopini” odnosno „smjese amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili s drugim anorganskim negnojivim tvarima, s masenim udjelom dušika većim od 28 %”) mogu uključivati AN koji se upotrebljava za industrijske potrebe (poput proizvodnje eksploziva) te AN koji se upotrebljava za poljoprivredne potrebe. Oba tipa imaju jednaka tehnička i kemijska svojstva, međusobno su zamjenjiva i smatraju se dotičnim proizvodom.
(47)
Nakon objave predstavnici ruskih nadležnih tijela tvrdili su da proširenje opsega proizvoda iz 2005. nije u skladu sa Sporazumom WTO-a o antidampingu jer se u pogledu dodatnih proizvoda obuhvaćenih proširenjem iz 2005. ne bi utvrdili damping, šteta ni uzročno-posljedična veza.
(48)
Ta je tvrdnja neutemeljena zbog razloga koji su već navedeni u uvodnoj izjavi 22. te se stoga odbacuje.
2.2. Istovjetni proizvod
(49)
Kao i u prijašnjim ispitnim postupcima, utvrđeno je da AN koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Rusiji i AN koji se iz Rusije izvozi u Uniju imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i namjenu. Stoga su to istovjetni proizvodi za potrebe ovog ispitnog postupka u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(50)
AN koji proizvodi industrija Unije istovjetni je proizvod u pogledu fizičkih i tehničkih svojstava u odnosu na AN koji u Uniju izvozi Rusija.
3. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
3.1. Uvodne napomene
(51)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da istek postojećih mjera dovede do nastavka ili ponavljanja dampinga.
3.2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
(52)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32., samo je jedan proizvođač izvoznik u uzorku (Acron) u ispitnom postupku u potpunosti surađivao. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3., Komisija je 2008. prihvatila ponudu društva Acron za preuzimanje obveze u pogledu cijena, a to je preuzimanje i dalje bilo na snazi tijekom RIPR-a. Zbog postojanja preuzimanja obveze izvozne cijene društva Acron tijekom RIPR-a utvrđene su na temelju tog preuzimanja obveze u pogledu cijena u okviru kojeg je određena minimalna uvozna cijena. Posljedično, te izvozne cijene nisu se smatrale pouzdanim elementom procjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga ako mjere prestanu vrijediti.
(53)
Udruženje RFPA nakon objave je tvrdilo da to znači da je Komisija utvrdila da damping zapravo nije prisutan. To nije točno. Budući da ruski proizvođači izvoznici, osim društva Acron, nisu u potpunosti surađivali, Komisija nije raspolagala dostatnim podatcima za provedbu svih izračuna dampinga na temelju podataka samih društava. Za društvo Acron bilo je moguće provesti izračun dampinga, ali, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52., Komisija je smatrala da podatci tog društva nisu bili pouzdani za potrebe ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera.
(54)
Za tvrdnju Komisije o nepouzdanosti stvarnih cijena društva Acron zbog preuzimanja obveze u pogledu cijena, zbog čega se te cijene ne mogu upotrijebiti za utvrđivanje izvozne cijene, društvo Acron tvrdilo je da je nezakonita. Međutim Komisija je tvrdila nešto drugo. Komisija nije tvrdila da se same izvozne cijene ne mogu upotrijebiti zbog preuzimanja obveze u pogledu cijena, nego je zaključila da se te izvozne cijene smatraju nepouzdanim elementom u analizi vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u specifičnim okolnostima ovog ispitnog postupka. Komisija izvozne cijene temeljene na preuzimanju obveze u pogledu cijene ne smatra značajnim pokazateljem budućeg ponašanja proizvođača izvoznika u izostanku mjera i bilo kakva preuzimanja obveze u pogledu cijena.
(55)
Suprotno tvrdnjama društva Acron, njegove izvozne cijene u EU ne mogu se smatrati samo rezultatom uobičajenih tržišnih uvjeta. Tijekom cijelog RIPR-a društvo Acron bilo je jedini ruski proizvođač izvoznik koji je ostvarivao korist od preuzimanja obveze u pogledu cijena, a svi su ostali ruski proizvođači izvoznici podlijegali pristojbama. Ti su elementi definitivno utjecali na konkurentski položaj društva Acron kao jedinog ruskog dobavljača na tržištu EU-a.
3.3. Vjerojatnost ponavljanja dampinga
(56)
U kontekstu razmatranja iz uvodnih izjava 52. do 55. Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Analizirala je sljedeće čimbenike: izvoznu cijenu iz Rusije na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Rusiji kao cjelini te privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.
3.3.1. Izvoz iz Rusije na druga odredišta
(57)
Komisija je utvrdila da je ponderirana prosječna izvozna cijena društva Acron na razini franko tvornica za tržišta trećih zemalja poput Brazila, Kolumbije i Perua tijekom RIPR-a bila niža od stvarne prosječne domaće plaćene ili plative cijene na razini franko tvornica tijekom RIPR-a. Društvo Acron stoga je ostvarivalo prodaju po dampinškim cijenama na tržišta trećih zemalja, posebno u Brazil, nesumnjivo glavno izvozno tržište među trećim zemljama.
(58)
Za sva tri ostala proizvođača izvoznika u uzorku Komisija je utvrdila i da su njihove ponderirane prosječne prodajne cijene na razini franko tvornica za zemlje poput Brazila, Perua, Kolumbije, Ukrajine i Kazakstana tijekom RIPR-a bile niže od njihovih prosječnih domaćih plaćenih ili plativih cijena na razini franko tvornica, što znači da su i oni prodavali po dampinškim cijenama. Taj se nalaz temeljio na provjerenim podatcima koje su dostavili ruski proizvođači izvoznici, koji su činili oko 80 % izvoza u treće zemlje. U skladu s time nije bilo potrebe da Komisija upotrijebi ruske statističke podatke o izvozu, kako je predložilo udruženje RFPA. Izvozna prodaja svih četiriju proizvođača izvoznika u uzorku trećim zemljama izvršena je na održivoj razini cijena tijekom RIPR-a.
(59)
Udruženje RFPA tvrdilo je da podatci dostupni u dokumentu o objavi upućuju na to da, u pogledu društva Eurochem, ne postoji damping ili, u najgorem slučaju, postoji de minimis damping. Ta je tvrdnja pogrešna. Svrha analize nije izračunati točnu dampinšku maržu društva Eurochem, nego utvrditi bi li postojala vjerojatnost ponavljanja dampinga iz Rusije dopusti li se da mjere isteknu. U tom kontekstu ispitni je postupak pokazao da su, i za Eurochem, prosječne cijene na razini franko tvornica za treće zemlje bile niže od njihovih prosječnih domaćih cijena na razini franko tvornica, što znači da je prodaja ostvarena po dampinškim cijenama. Politika određivanja cijena društva Eurochem za prodaju trećim zemljama (prodaja za izvoz na razini nižoj od domaćih cijena) bitan je čimbenik na koji se oslanja u ukupnom utvrđivanju vjerojatnosti da se damping u EU ponovi ako se dopusti da mjere isteknu.
(60)
Udruženje RFPA tvrdilo je da u izračunu dampinga nisu upotrijebljene odgovarajuće metode. Kako je objašnjeno, Komisija nije izračunala dampinške marže, nego jednostavno usporedila prosječne domaće cijene na razini franko tvornica s izvoznim cijenama na razini franko tvornica na temelju podataka koje su dostavila društva u uzorku. U analizi vjerojatnosti ponavljanja dampinga nije potrebno izračunati točne dampinške marže, pa nije bilo razloga za upotrebu vrijednosti CIF, kako je predložilo udruženje RFPA.
(61)
Udruženje RFPA tvrdilo je da Komisija nije usporedila cijene na razini pojedinih proizvoda i da nije izvršena nikakva prilagodba za razinu trgovine. Komisija je analizirala tu tvrdnju i utvrdila da bi razlika u cijenama bila slična čak i da je usporedba bila provedena na razini pojedinačnih proizvoda. Prilagodbe za razinu trgovine nikako se nisu mogle izvršiti s obzirom na to da su društva u uzorku, osim društva Acron, surađivala samo djelomično i nisu poslala dostatno detaljne podatke, točnije, detaljne popise pojedinih transakcija. Stoga se ova tvrdnja odbacuje.
(62)
Izvozna prodaja u Uniju tijekom RIPR-a nije se mogla upotrijebiti za utvrđivanje budućeg ponašanja ostalih triju proizvođača izvoznika u uzorku zbog sljedećih razloga. Društvo EuroChem tijekom RIPR-a je, kao i društvo Acron, izvozilo samo u okviru preuzimanja obveze u pogledu cijena. Društvo EuroChem u Uniju je prodavalo samo tijekom razdoblja dok je na snazi bilo preuzimanje obveze te nije ostvarilo nikakvu prodaju nakon što je Komisija povukla preuzimanje obveze 11. listopada 2012. u Odluci 2012/629/EU. Društva SBU Azot i UralChem nisu prodavala dotični proizvod u Uniju tijekom RIPR-a.
(63)
Komisija nije smatrala potrebnim utvrditi je li domaća prodaja bila ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine. Stvarne domaće cijene zaista pokazuju da je izvozna prodaja na tržišta trećih zemalja dampinška. Stoga bi ispitivanje profitabilnosti domaće prodaje, uz moguću posljedičnu potrebu za izračunom uobičajene vrijednosti (na temelju troškova i razumne dobiti) ako se utvrdi da se tom prodajom ostvaruju gubitci, dovelo samo do povećanja uobičajene vrijednosti, a stoga i dampinške marže utvrđene za izvoznu prodaju na tržišta trećih zemalja.
(64)
U kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera i analize vjerojatnosti ponavljanja dampinga dostatno je utvrditi da je vjerojatno da će se damping ponoviti ako mjere isteknu. Posljedično, Komisija nije smatrala potrebnim analizirati profitabilnost domaće prodaje i, u skladu s time, nije procijenila pouzdanost troškova proizvodnje u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(65)
U pogledu tih razmatranja Komisija zaključuje da ruski proizvođači izvoznici trenutačno prodaju dotični proizvod po dampinškim cijenama u treće zemlje u Latinskoj Americi, istočnoj Europi, Africi i Aziji. Tijekom RIPR-a prosječna izvozna cijena na razini franko tvornica četiriju proizvođača izvoznika u uzorku iznosila je 201 EUR po toni za treće zemlje, dok je prosječna domaća cijena na razini franko tvornica iznosila 221 EUR po toni. Komisija stoga smatra da je vjerojatno da bi, kad bi se trenutačne mjere stavile izvan snage, ruski proizvođači izvoznici i u Uniju prodavali po dampinškim cijenama.
(66)
Udruženje RFPA tvrdilo je da je usporedba ruskih domaćih cijena s ruskim izvoznim cijenama za treće zemlje besmislena. Međutim Komisija u tom pogledu smatra da su te cijene važan pokazatelj u procjeni vjerojatnih budućih kretanja izvoza u Uniju u slučaju isteka mjera s obzirom na to da ruski izvoz u većinu trećih zemalja ne podliježe antidampinškim pristojbama. Izvozne cijene u treće zemlje važan su element u ovoj ukupnoj procjeni, posebno s obzirom na nedostatak pouzdanih podataka o ruskom izvozu u Uniju tijekom RIPR-a kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 52.
(67)
Ruska vlada i društvo Acron u tom su pogledu tvrdili da je nastavak mjera nezakonit već na temelju toga što su te mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 661/2008 prvotno bile uvedene na temelju navodno nezakonite metodologije prilagodbe plina u izračunu uobičajene vrijednosti.
(68)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 63., u ovom ispitnom postupku Komisija nije smatrala potrebnim utvrditi je li domaća prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, za što bi se možda morala izračunati uobičajena vrijednost. Kako je društvo Acron točno istaknulo u svojem podnesku nakon objave, time se ne sprječava izračun uobičajene vrijednosti, uključujući potrebne prilagodbe, prema potrebi u svim budućim ispitnim postupcima.
3.3.2. Rezervni kapacitet
(69)
Komisija je utvrdila rezervni kapacitet poznatih ruskih proizvođača na temelju sljedećeg. Podatci o rezervnom kapacitetu za četiri društva u uzorku temeljili su se na njihovim odgovorima na upitnik, uz potrebne ispravke nakon posjeta radi provjere. Za postrojenja koja proizvode amonijev nitrat koji se upotrebljava kao gnojivo i amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe poput proizvodnje eksploziva), takozvani „amonijev nitrat niske gustoće”, koji je jednako tako dotični proizvod kako je određeno u uvodnoj izjavi 46., uzet je u obzir njihov ukupni rezervni kapacitet. Na sličan je način uzet u obzir i rezervni kapacitet postrojenja koja proizvode samo amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe. Uz to, u izračun rezervnog kapaciteta uključen je i ukupan rezervni kapacitet društva Kirovo jer se rezervni kapacitet za ostale vrste amonijeva nitrata trenutačno isključen iz primjene antidampinških mjera (16) može vrlo jednostavno upotrijebiti za proizvodnju amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 3102 30 90 i 3102 40 90.
(70)
Od preostalih pet ruskih proizvođača jedno je društvo Komisiji dostavilo zaseban odgovor o svojem rezervnom kapacitetu. Za ostala je društva podatke dostavilo udruženje RFPA.
(71)
Ako su stvarni podatci o proizvodnji koje su dostavili ruski proizvođači koji nisu u uzorku bili viši od prijavljenog kapaciteta, stvarna proizvodnja uzeta je kao temelj za utvrđivanje stvarnog kapaciteta. U tim slučajevima prijavljeni kapacitet odnosio se na instalirane kapacitete (tj. predviđeni kapacitet postrojenja) koji nisu ispravljeni nakon što su postrojenja renovirana i njihov kapacitet povećan.
(72)
Na temelju toga Komisija je utvrdila da su tijekom RIPR-a ruski proizvođači izvoznici imali kapacitet od ukupno 9 592 000 tona, a njihova je stvarna proizvodnja (uključujući amonijev nitrat koji se upotrebljava za industrijske potrebe i druge vrste amonijeva nitrata trenutačno isključene iz primjene antidampinških mjera (17)) iznosila 8 519 105 tona.
(73)
Posljedično i suprotno navodima udruženja RFPA da se instalirani kapacitet proizvođača izvoznika upotrebljava u potpunosti, tijekom RIPR-a proizvođači izvoznici imali su 1,07 milijuna tona rezervnog kapaciteta. Potonja količina odgovara 16,9 % potrošnje u Uniji (na temelju utvrđene potrošnje u iznosu od 6,35 milijuna tona tijekom RIPR-a, vidjeti odjeljak 5.1. u nastavku).
(74)
Međutim Komisija je u kontekstu svoje analize mogućnosti utvrdila i da bi se nakon RIPR-a kapacitet dodatno povećao za oko 472 000 tona jer bi neki od proizvođača izvoznika u uzorku instalirali nove kapacitete. Ukupni rezervni kapacitet stoga iznosi 24,3 % potrošnje u Uniji.
(75)
Nakon objave udruženje RFPA i dalje je tvrdilo da ne postoji rezervni kapacitet ili da bi Komisija trebala barem analizirati to što ne postoji rezervni nominalni kapacitet. Osim toga, udruženje RFPA nije se složilo s tim da bi se nakon RIPR-a izgradili novi kapaciteti.
(76)
Udruženje RFPA i ruski proizvođači izvoznici prijavili su svoj instalirani kapacitet na temelju nominalnog teoretskog kapaciteta, pri čemu u nekim slučajevima nisu uzete u obzir nedavne renovacije. Komisija je toga postala svjesna nakon posjeta radi provjere te je to uzela u obzir. Kako je udruženje RFPA točno navelo u svojem podnesku nakon objave, za ruske proizvođače koji nisu u uzorku prijavljeni nominalni kapacitet prihvaćen je za one ruske proizvođače koji nisu u uzorku koji su proizvodili manje od prijavljenog kapaciteta. Za ostale proizvođače koji nisu u uzorku, ako su stvarni podatci o proizvodnji bili viši od prijavljenog kapaciteta, kao temelj za utvrđivanje stvarnog kapaciteta uzeta je stvarna proizvodnja. Za tri proizvođača koja nisu u uzorku koja nisu dostavila nikakve podatke o kapacitetu i proizvodnji upotrijebljeni su podatci koje je dostavilo udruženje RFPA.
(77)
Komisija to smatra jasnim i dosljednim pristupom za utvrđivanje ukupnog proizvodnog kapaciteta ruskih proizvođača dotičnog proizvoda. Suprotno navedenome, na sve je proizvođače primijenjena ista metodologija. Da je stvarna proizvodnja viša od prijavljenog instaliranog kapaciteta, npr. zbog nadogradnje proizvodnih postrojenja, Komisija ne vidi zašto se taj dodatni kapacitet ne bi mogao činjenično uzeti u obzir s obzirom na to da je očito da navedeni nominalni kapacitet nije točan. Tvrdnja da ta metodologija nije uobičajena na tržištu, kako je navedeno, ne smatra se razlogom za zanemarivanje podataka o stvarnoj proizvodnji. Osim toga, način na koji se računa kapacitet industrije Unije, kako je navelo udruženje RFPA, nije bitan u utvrđivanju ukupnog proizvodnog kapaciteta ruskih proizvođača.
(78)
Suprotno navodima udruženja RFPA, slučajevi u kojima se ne upotrebljavaju prijavljeni nominalni kapaciteti i njihova zamjena stvarnim, uglavnom provjerenim podatcima o proizvodnji ne znače da Komisija primjenjuje pojam najboljih raspoloživih podataka u smislu članka 18. Osnovne uredbe. U pogledu kapaciteta Komisija je u potpunosti upotrijebila podatke koje su dostavili sami ruski proizvođači, ali je primijenila metodologiju za izračun ukupnog proizvodnog kapaciteta, pri čemu su osim nominalnog kapaciteta u obzir uzeti i stvarna proizvodnja i kapacitet. Ta je metodologija određena u općem dokumentu o objavi, a rezultat primjene te metodologije, na razini društva i čak na razini postrojenja, objavljen je dotičnim društvima. U skladu s time, pri utvrđivanju ukupnog proizvodnog kapaciteta Komisija je upotrijebila samo podatke koje su poslali ruski proizvođači i udruženje RFPA. Dostavljeni su svi bitni podatci i nije bilo potrebno u tom pogledu upotrijebiti druge izvore podataka.
(79)
Općenito, u pogledu proizvođača koji nisu pregledani upotrijebljeni su podatci o kapacitetu i proizvodnji koje su ti proizvođači prijavili u svojim odgovorima. Udruženje RFPA uložilo je primjedbe na izračun kapaciteta određenih društava i postrojenja. Tvrdilo je da, u pogledu proizvođača Uralchem Kirovo, obujam proizvodnje u RIPR-u utvrđen u dokumentu o objavi nije točan. Komisija je prihvatila tu tvrdnju i umjesto toga upotrijebila obujam proizvodnje kako je naveden u podnesku nakon objave. U obzir je uzeto i tehničko izvješće o kapacitetu predočeno tijekom posjeta postrojenju, koje je bilo povezano s maksimalnom proizvodnjom AN-a dosegnutom u predmetnom postrojenju, što je točno istaknulo udruženje RFPA. U pogledu proizvođača Uralchem Berezniki, u izračunu kapaciteta upotrijebljen je broj od deset dana za održavanje, kako je to društvo prijavilo tijekom posjeta radi provjere. Primjedbe primljene nakon objave o dodatnim prekidima rada nisu bile potkrijepljene i činilo se da se temelje na podatcima jednog drugog društva. Stoga su te primjedbe odbačene.
(80)
Jednako tako nisu bile potkrijepljene ni primjedbe u pogledu određenih nedostataka u proizvodnom postupku drugih postrojenja, nije ih bilo moguće provjeriti i stoga ni one nisu uzete u obzir. U pogledu jednog postrojenja činilo se da se nedostatak odnosi na proizvodnju nitratne kiseline. Međutim, čak i uzme li se u obzir navodna maksimalna proizvodnja nitratne kiseline, i dalje bi bilo moguće postići kapacitet koji je utvrdila Komisija, uzimajući u obzir to da je za proizvodnju jedne tone AN-a potrebno manje od jedne tone nitratne kiseline.
(81)
U pogledu povećanja kapaciteta nakon RIPR-a, udruženje RFPA tvrdilo je da je povećanje kapaciteta jednog proizvođača koji je uložio u novu proizvodnu liniju precijenjeno. Međutim Komisija je temeljila projicirani kapacitet na prijevodu tehničkog izvješća u pogledu te nove proizvodne linije na engleski jezik, a prijevod je omogućilo to društvo tijekom posjeta radi provjere u njegovim poslovnim prostorijama, zbog čega se on smatra pouzdanim.
(82)
Društvo Acron tvrdilo je da nema znatan rezervni kapacitet, uglavnom zbog poteškoća u pogledu pristupa sirovinama. Međutim ispitni postupak otkrio je da se sirovine ne upotrebljavaju samo za proizvodnju dotičnog proizvoda, nego i za brojne druge proizvode. U pogledu te široko rasprostranjene upotrebe i, u skladu s tim, mogućnosti jednostavnog preusmjerenja upotrebe sirovina u proizvodnju dotičnog proizvoda, te navodne poteškoće nisu se smatrale elementom zbog kojeg bi bio ograničen ukupni proizvodni kapacitet dotičnog proizvoda.
(83)
Komisija je na temelju upotrebe metodologije opisane u prethodnim uvodnim izjavama zaključila da postoji znatan višak kapaciteta. Tvrdnje udruženja RFPA i društva Acron ne mogu se potkrijepiti te se odbacuju.
(84)
Komisija smatra da je vjerojatno da bi se, kad bi se ukinule trenutačne mjere, barem dio tog rezervnog kapaciteta upotrijebio i usmjerio na tržišta Unije zbog sljedećih razloga.
(85)
Prvo, neka od moguće najvećih svjetskih izvoznih tržišta za AN (poput Sjedinjenih Američkih Država i Australije) i dalje su zaštićena od ruskog izvoza antidampinškim mjerama. Nadalje, kinesko je tržište i dalje zatvoreno za uvoz AN-a. Stoga ruski proizvođači vjerojatno neće ili nisu u mogućnosti izvoziti na ta tržišta.
(86)
Ministarstvo trgovine SAD-a objavilo je 22. svibnja 2014. privremene rezultate Upravne revizije antidampinških pristojbi (18) u kojima se predlaže da se za društva Acron i EuroChem uvede nulta pristojba za njihov izvoz AN-a u SAD. Međutim, čak da se i taj prijedlog potvrdi, pristojbe koje su trenutačno na snazi i dalje će se primjenjivati na sve ostale proizvođače izvoznike iz Rusije. Uz to, u skladu s odjeljkom 751. stavkom (a) točkom 2. Carinskog zakona SAD-a od 1930., kako je izmijenjen (Zakon), ukidanje pristojbi za društva Acron i EuroChem primjenjivat će se samo jednu godinu i tada podlijegati još jednoj godišnjoj upravnoj reviziji kojom se, ovisno o njezinu ishodu, antidampinške pristojbe mogu ponovno uvesti. Konačno, tržište SAD-a gdje se AN upotrebljava kao gnojivo smanjuje se tijekom posljednjeg desetljeća zbog sve većih zahtjeva u pogledu sigurnosti i zbog nevoljkosti preprodavača da nastave raditi s AN-om (19). Nadalje, zbog vađenja plina iz škriljevca, koje je započelo proteklih godina, američki proizvođači AN-a sada imaju pristup jeftinijem plinu. Stoga je vjerojatno da bi se društva Acron i EuroChem suočila s jakom konkurencijom te možda ne bi uspjela dobiti znatan tržišni udjel u SAD-u.
(87)
Udruženje RFPA tvrdilo je da će se ostala važna izvozna odredišta za ruski AN, poput Latinske Amerike (posebno Brazil), Egipta i Turske znatno ojačati do 2017. u usporedbi s 2012. Naveli su izvješće u kojem je predviđeno ukupno povećanje potrošnje AN-a od 15 % za Brazil, Egipat, Peru, Tursku, Ekvador i Kolumbiju. To povećanje iznosi 749 000 tona (tj. s 4,851 milijuna tona 2012. na 5,6 milijuna tona 2017.), što predstavlja prosječno povećanje od 149 800 tona godišnje. Međutim to je samo 9,7 % procijenjenog godišnjeg rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača. Podnositelj zahtjeva tvrdi da bi povećanu potrošnju u tim zemljama djelomično preuzela buduća domaća proizvodnja jer u dotičnim zemljama navodno postoji niz projekata za izgradnju vlastitog kapaciteta za proizvodnju AN-a ili drugih gnojiva koja se temelje na dušiku. Neovisno o tome bi li se ti projekti zaista ostvarili i preuzeli barem dio povećanja potrošnje, Komisija smatra da je predviđena potrošnja u dotičnim zemljama na razini zbog koje bi se rezervni kapacitet ruskih proizvođača mogao apsorbirati tek djelomično.
(88)
Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da Komisija nije uzela u obzir povećanja potrošnje na ostalim tržištima trećih zemalja za ruski AN, posebno u bivšoj regiji Sovjetskog Saveza. Međutim antidampinške pristojbe na uvoz ruskog AN-a na snazi su i na jednom od glavnih tržišta u toj regiji, u Ukrajini. Pristojbe su u srpnju 2014. proširene na razdoblje od pet godina, a razina pristojbi znatno je povišena. Dakle, to se tržište čak i dodatno zatvara za uvoz ruskog AN-a.
(89)
Nadalje, razina cijena na drugim tržištima, npr. u Kazakstanu, takva je da bi za ruske proizvođače izvoznike bilo privlačnije usmjeriti svoj izvoz u Uniju. Osim toga, ta su tržišta mnogo manja od tržišta Unije. Na primjer, potrošnja u Kazakstanu iznosi manje od 4 % potrošnje u Uniji.
(90)
Uz to, tvrdilo se da predviđeni rast ostalih glavnih izvoznih odredišta nije točno izračunan. Međutim upotrijebljeni podatci temeljili su se na neovisnom izvješću navedenom u uvodnoj izjavi 87. Čak i da se pokaže da su ti podatci podcijenjeni kako se tvrdi, predviđeni porast potražnje i dalje se može nadoknaditi upotrebom samo dijela rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača.
(91)
Drugo, nije vjerojatno da će domaće tržište apsorbirati rezervni kapacitet. Udruženje RFPA tvrdilo je da je, u skladu s istim tim izvješćem, potrošnja u Rusiji i dalje jaka, da se predviđa da će ojačati, a ruski proizvođači prvenstveno će nastojati zadovoljiti potražnju na domaćem tržištu. Udruženje RFPA ponovilo je tu tvrdnju nakon objave. Međutim tijekom RIPR-a domaća prodaja iznosila je 53 % ukupne prodaje ruskih proizvođača, a predviđeno povećanje od 3 % godišnje za sljedećih pet godina (u prosjeku oko 120 000 tona godišnje) moglo bi se jednostavno namiriti rezervnim kapacitetom koji ruski proizvođači već imaju na raspolaganju. Predviđeno godišnje povećanje čini manje od 7,8 % procijenjenog godišnjeg rezervnog kapaciteta ruskih proizvođača nakon RIPR-a. Uz to, buduće povećanje potrošnje samo je prognoza i ne mora se nužno dogoditi ili se može razvijati sporije jer su, u skladu s tim istim izvješćem, postojale znatne fluktuacije u domaćoj potrošnji koje su nastale tijekom posljednjih pet godina u usporedbi s Unijom ili potrošnjom u trećim zemljama (20).
(92)
Treće, Unija je i dalje najvažnije tržište AN-a na svijetu jer čini 18 % svjetske potrošnje. Njezina zemljopisna blizina Rusiji i to što neki ruski izvoznici imaju uspostavljene kanale za distribuciju u Uniji logistički olakšavaju izvoz.
(93)
Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je potrebno razmotriti navodne tehničke prepreke trgovini za ulaz ruskog AN-a u Uniju, odnosno zabranu prodaje (u Njemačkoj) ili stroga pravila za skladištenje AN-a u nekim drugim državama članicama. Međutim, suprotno tvrdnjama udruženja RFPA, ta se ograničenja primjenjuju i na izvoznike iz trećih zemalja i na proizvođače iz Unije na nediskriminirajući način i nemaju nerazmjeran utjecaj na uvoz. Uz to, ta ograničenja nisu imala utjecaj na ukupnu privlačnost tržišta Unije jer je ono i dalje jedno od najvećih na svijetu u smislu potrošnje. Stoga Komisija odbacuje tu tvrdnju.
(94)
Komisija stoga zaključuje da se ruski proizvođači moraju riješiti znatnog rezervnog kapaciteta koji će se vrlo vjerojatno upotrijebiti za znatan dodatni izvoz u Uniju u slučaju isteka mjera.
3.3.3. Poticaji za preusmjerivanjem obujma prodaje u Uniju
(95)
Razina cijena u Uniji trenutačno je mnogo veća nego u većini trećih zemalja čiji je dobavljač trenutačno Rusija i na ruskom domaćem tržištu. Tijekom RIPR-a prosječna izvozna cijena na razini franko tvornica (201 EUR po toni) u treće zemlje i prosječna domaća cijena na razini franko tvornica (221 EUR po toni) četiriju proizvođača izvoznika u uzorku bile su 34 % odnosno 27 % niže od prosječne cijene franko tvornica proizvođača iz Unije u uzorku (303 EUR po toni) (vidjeti tablicu 7.) te niže i od prosječne cijene uvoza iz Rusije u Uniju na razini franko tvornica (vidjeti tablicu 2.) i iz trećih zemalja u Uniju (vidjeti tablicu 3.).
(96)
Budu li mjere stavljene izvan snage, vjerojatno je da će se cijene Unije smanjiti kao rezultat povećane ponude jeftinog uvoza. Međutim, s obzirom na važnu razliku između izvoznih cijena ruskih proizvođača izvoznika za treće zemlje i cijena koje su ruski proizvođači izvoznici, proizvođači izvoznici iz trećih zemalja i proizvođači iz Unije tijekom RIPR-a naplaćivali na tržištu Unije, ne čini se vjerojatnim da će se cijene koje se naplaćuju na tržištu Unije smanjiti na razinu onih u trećim zemljama u koje ruski proizvođači izvoze. Proizvođači izvoznici stoga će vjerojatno nastojati ostvariti višu maržu dobiti prodajući u Uniju. Posljedično, proizvođači izvoznici vjerojatno će imati poticaj za preusmjeravanje dijela svojeg trenutačnog obujma izvoza u treće zemlje (u iznosu od otprilike 3,4 milijuna tona u RIPR-u, što je više od 50 % potrošnje u Uniji) u Uniju (21).
3.4. Zaključak
(97)
S obzirom na razmatranja navedena u odjeljku 3.3., Komisija zaključuje da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga i znatnog povećanja količina koje se izvoze u Uniju u slučaju isteka mjera koje su na snazi.
4. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(98)
Industrija Unije bila je definirana kao poznati proizvođači AN-a u Uniji tijekom razmatranog razdoblja.
(99)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., odabran je uzorak koji se sastoji od četiriju društava. Svi proizvođači iz Unije u uzorku surađivali su, poslali odgovore na upitnik unutar zadanih rokova te su posjećeni tijekom ispitnog postupka. Uz to, udruženje Fertilizers Europe dostavilo je dodatne podatke o kapacitetu, proizvodnji i prodaji proizvođača koji surađuju, a nisu u uzorku, te procjene za preostale proizvođače. Kad je god bilo moguće, Komisija je usporedila te podatke s podatcima koje su dostavile druge zainteresirane strane i/ili s javno dostupnim podatcima.
(100)
Udruženje RFPA nakon objave tvrdilo je da uzorak koji je Komisija odabrala nije reprezentativan za industriju Unije. Ta se tvrdnja temelji na navodu da se isti gospodarski pokazatelji (posebno profitabilnost) razlikuju između društava u uzorku i industrije Unije općenito.
(101)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Četiri društva u uzorku odabrana su objektivno na temelju njihova obujma proizvodnje i prodaje dotičnog proizvoda u Uniji kako je predviđeno u članku 17. stavku 1. Osnovne uredbe. Svrha je uzorkovanja omogućiti službama Komisije da provedu detaljno ispitivanje nekih čimbenika štete za reprezentativni dio industrije Unije unutar raspoloživog vremena. To što se neki pokazatelji štete mogu razlikovati između društava u uzorku i ukupne industrije Unije ne znači da uzorak nije reprezentativan. Budući da su podatci proizvođača u uzorku provjereni na licu mjesta u poslovnim prostorijama dotičnih društava, ti se podatci smatraju pouzdanima. U svakom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 145., utvrđeno je da industrija Unije nije trpjela štetu tijekom RIPR-a.
(102)
Osim toga, udruženje RFPA tvrdilo je da neka od društava u uzorku nisu surađivala s Komisijom tako što nisu dostavila određene podatke ili su dostavila samo djelomične i netočne podatke. Posljedično, udruženje RFPA zahtijevalo je da se na temelju tih podataka ne donose zaključci o stanju industrije Unije i da je iz nedostatka suradnje industrije Unije potrebno donijeti negativne zaključke ili da je potrebno umjesto tih podataka upotrijebiti pokazatelje za cijelu industriju Unije.
(103)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Komisija je zadovoljna podatcima koje su dostavila društva u uzorku, koji su provjereni na licu mjesta u poslovnim prostorijama dotičnih društava i koji čine pouzdani dio procjene stanja industrije Unije.
5. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
5.1. Potrošnja u Uniji
(104)
Komisija je utvrdila očitu potrošnju u Uniji na temelju i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i ii. uvoza iz trećih zemalja na temelju podataka iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. (22).
(105)
Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji (u tonama)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ukupna potrošnja Unije
7 174 863
6 674 500
6 698 722
6 356 761
Indeks (2010. = 100)
100
93
93
89
Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, provjereni podatci i podatci iz baze podataka iz članka 14. stavka 6.
(106)
Između 2010. i RIPR-a potrošnja AN-a u Uniji smanjila se za 11 %, ne dovodeći u pitanje to što se proizvodnja poljoprivrednog proizvoda nije smanjila u skladu s time. Za to smanjenje postoje tri glavna razloga. Prvo, širenje opreme i tehnika poboljšalo se, zbog čega je sada potrebna manja količina gnojiva po kvadratnom metru tla. Drugo, smanjenje potrošnje AN-a nadoknađuje se upotrebom drugih gnojiva poput kalcijeva amonijeva nitrata ili složenih gnojiva. Treće, zabrinutostima u pogledu sigurnosti te strogim pravilima za proizvodnju i skladištenje amonijeva nitrata obeshrabruje se upotreba tog proizvoda.
(107)
Nakon objave udruženje RFPA zatražilo je dodatne informacije o izvorima podataka o potrošnji koje je objavila Komisija, a 26. lipnja 2014. održano je saslušanje koje je vodio službenik za saslušanja. Nakon toga udruženje RFPA tvrdilo je da su podatci koje je dostavio podnositelj zahtjeva dostavljeni prekasno u tijeku postupka, da nisu provjereni i da nisu dosljedni podatcima koje je podnositelj zahtjeva bio dostavio prije toga. Uz to, udruženje RFPA tvrdilo je da ti podatci najvjerojatnije nisu uključivali podatke o tehničkom amonijevu nitratu i o smjesama amonijevih nitrata s drugim gnojivim ili negnojivim tvarima jer se oni razlikuju od sličnih podataka koji su na raspolaganju podnositelju zahtjeva i dostavljeni članovima udruženja RFPA. Stoga je potrebno zanemariti te podatke i umjesto njih upotrijebiti najbolje raspoložive činjenice.
(108)
Ta se tvrdnja odbacuje. Komisija je upotrijebila podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva za prodaju u EU-u i radi provjere usporedila te podatke s provjerenim podatcima proizvođača u uzorku. Tim su iznosima dodani podatci o uvozu kako bi se utvrdila potrošnja u Uniji. Stoga se ti podatci smatraju pouzdanima.
(109)
Udruženje RFPA tvrdilo je i da je temelj za Komisijin izračun ukupne potrošnje u Uniji podcijenjen i da se, na temelju izvješća koje je objavio neovisni analitičar tržišta, potrošnja povećava, a ne smanjuje. Točnije, podatci iz tog izvješća koji se odnose na potražnju za FGAN-om i EGAN-om (tip amonijeva nitrata za eksplozive) u Uniji 2010. odgovaraju podatcima Komisije u iznosu od oko 7,1 milijuna tona, ali podatci iz izvješća povećavaju se, a ne smanjuju tijekom sljedećih godina.
(110)
Ta je tvrdnja neutemeljena jer je Komisija upotrijebila stvarne podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva, a koji su bili djelomično provjereni, te uz njih i dostupne statističke podatke. Komisija smatra te podatke pouzdanima.
5.2. Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz Rusije
(111)
Obujam, tržišni udjeli i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda iz Rusije kretali su se kako je navedeno u nastavku:
Tablica 2.
Obujam uvoza (u tonama), tržišni udjel i cijene
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam uvoza (u tonama)
164 658
134 060
200 542
199 604
Indeks
100
81
122
121
Tržišni udjel
2,3 %
2 %
3 %
3,1 %
Indeks
100
88
130
137
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
201
258
262
264
Indeks
100
128
130
131
Izvor: Baza podataka iz članka 14. stavka 6.
(112)
Obujam uvoza iz Rusije povećao se za više od 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel tog uvoza povećao se za više od 30 % s 2,3 % 2010. na 3,1 % u RIPR-u. Cijene CIF rasle su od 201 do 264 EUR po toni tijekom razmatranog razdoblja. Usporede li se prosječne ruske cijene CIF izvoza u Uniju s prosječnim cijenama na razini franko tvornica proizvođača u Uniji tijekom RIPR-a, čini se da ruske cijene obaraju cijene Unije. Prosječna prodajna cijena na razini franko tvornica proizvođača iz Unije u uzorku naplaćena nepovezanim kupcima u Uniji tijekom RIPR-a iznosila je 303 EUR po toni. Međutim, kako je naznačeno u odjeljku 3., gotovo svi proizvođači izvoznici koji su prodavali dotični proizvod tijekom RIPR-a imali su preuzete obveze u pogledu cijena te su njihove izvozne cijene za EU utvrđene u okviru tih preuzimanja obveza u kojima su bile određene najmanje izvozne cijene. Posljedično, te izvozne cijene ne mogu se smatrati pouzdanim pokazateljem za provedbu pouzdanog i značajnog izračuna obaranja cijena.
(113)
Udruženje RFPA nakon objave uložilo je primjedbu da su Komisijini izračuni obaranja cijena netočni jer su za njih potrebne višestruke prilagodbe (za redovne carinske pristojbe, troškove nastale nakon uvoza, razlike u proizvodu, pakiranju i razini trgovine). Udruženje RFPA primijetilo je i da je u usporedbi s prethodnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera 2002. došlo do promjene metodologije u pogledu upotrebe prilagodbi. Udruženje RFPA zatim je predložilo da se za potrebe izračuna obaranja cijena upotrijebe cijene izvozne prodaje u Uniju jednog ruskog proizvođača koji ne ostvaruje korist od preuzimanja obveze i izvozne cijene jednog ruskog proizvođača koji je izuzet iz antidampinških pristojbi.
(114)
U tom je pogledu dostatno podsjetiti na to da Komisija nije provela nikakve izračune obaranja cijena zbog razloga iz uvodne izjave 112. Stoga su te tvrdnje neutemeljene.
5.3. Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz ostalih trećih zemalja
(115)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede jednako se tako temelje na podatcima Eurostata.
Tablica 3.
Obujam uvoza (u tonama), tržišni udjel i cijene
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ostale treće zemlje
Količina u tonama
348 100
312 043
295 139
285 962
Indeks
100
90
85
82
Tržišni udjel
4,85 %
4,68 %
4,41 %
4,50 %
Indeks
100
96
91
93
Prosječna cijena (CIF)
201
270
279
275
Indeks
100
134
139
137
Izvor: Eurostat
(116)
AN se uglavnom uvozi iz Ukrajine, Gruzije i Srbije. Antidampinške mjere na snazi protiv uvoza AN-a iz Ukrajine istekle su 2012. Ukupni obujam uvoza podrijetlom iz trećih zemalja osim Rusije smanjio se. Tržišni udjel tog uvoza ostao je općenito stabilan tijekom razmatranog razdoblja i veći od tržišnog udjela ruskog uvoza. To se može objasniti smanjenjem potrošnje tijekom istog razdoblja. Općenite prosječne cijene uvoza iz drugih zemalja povećale su se u skladu s jednakim kretanjem za ruske cijene i cijene Unije.
5.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(117)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.
(118)
Za potrebe analize štete gospodarsko stanje industrije Unije ocjenjuje se na temelju makroekonomskih pokazatelja (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i oporavak od prethodnog dampinga) i mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala). Prvi se temelje na podatcima koje je dostavio podnositelj zahtjeva na početni zahtjev za revizijom i u sljedećim podnescima te na statističkim podatcima, a odnose se na sve poznate proizvođače iz Unije. Potonji se temelje na podatcima iz odgovora na upitnike primljenih od proizvođača iz Unije u uzorku i provjerenih tijekom ispitnog postupka.
5.4.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(119)
Trenutačnom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeni su nalazi prethodnih ispitnih postupaka o složenosti prikupljanja točnih i pouzdanih podataka o kapacitetu i proizvodnji dotičnog proizvoda. Kruto gnojivo dobiva se u postrojenju za partikulaciju (toranj za stvaranje kuglica) nakon proizvodnje taljenog/otopljenog amonijeva nitrata postupkom kemijske sinteze. Taljevina/otopina može se upotrijebiti za proizvodnju krutog proizvoda, ali i drugih proizvoda na kraju proizvodnog lanca, poput kalcijeva amonijeva nitrata. Uz to, kruti proizvod može se upotrebljavati kao gnojivo, ali i za industrijske potrebe. Statistička iskrivljenja mogu nastati zbog postojanja višenamjenskih postrojenja koja mogu brzo promijeniti postupak proizvodnje radi proizvodnje druge vrste gnojiva. Niska stopa iskorištenosti kapaciteta za dotični proizvod stoga je manje značajan pokazatelj općenitog gospodarskog stanja industrije Unije.
(120)
Uzimajući u obzir ta upozorenja, ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 4.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam proizvodnje (u tonama)
6 963 753
6 877 806
7 143 611
6 911 630
Indeks
100
99
103
99
Proizvodni kapacitet u tonama
15 132 238
15 292 512
15 499 487
15 475 487
Indeks
100
101
102
102
Iskorištenost kapaciteta
46 %
45 %
46 %
45 %
Indeks
100
98
100
98
Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, odgovori na upitnik za uzorkovanje i provjereni odgovori na upitnik.
(121)
Proizvodnja dotičnog proizvoda industrije Unije ostala je relativno stabilna između 2010. i RIPR-a, u iznosu od otprilike sedam milijuna tona.
(122)
Proizvodni kapacitet jednako je tako ostao općenito stabilan tijekom tog razdoblja. U proizvodnom kapacitetu koji je prijavila industrija Unije uzet je u obzir ukupni kapacitet za proizvodnju AN-a, ne samo za dotični proizvod, nego i za druge proizvode. Zaista, stvarna iskorištenost kapaciteta za AN znatno je viša kad se u obzir uzmu ti drugi proizvodi. Na primjer, na temelju provjerenih podataka proizvođača iz Unije u uzorku, iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja bila je oko 20 postotnih bodova viša (sa 72 % 2010. na 68 % tijekom RIPR-a).
5.4.2. Obujam prodaje, tržišni udjel i rast
(123)
Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima i tržišni udjel tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali na sljedeći način:
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)
6 662 106
6 228 396
6 203 041
5 871 195
Indeks
100
93
93
88
Tržišni udjel
92,9 %
93,3 %
92,6 %
92,4 %
Indeks
100
100
100
99
Izvor: Podatci podnositelja zahtjeva, odgovori na upitnik za uzorkovanje i provjereni odgovori na upitnik.
(124)
Obujam prodaje na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjio se za 12 % tijekom RIPR-a u usporedbi s obujmom prodanim 2010. Taj je razvoj u skladu s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 106.
(125)
Budući da su se i prodaja i potrošnja smanjile tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udjel industrije Unije ostao je općenito stabilan i industrija Unije stoga nije ostvarila rast.
5.4.3. Zaposlenost i produktivnost
(126)
Na temelju provjerenih podataka četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se na sljedeći način:
Tablica 6.
Zaposlenost i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Broj zaposlenika
1 253
1 110
1 128
1 105
Indeks
100
89
90
88
Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
2 390
2 616
2 648
2 579
Indeks
100
109
110
107
Izvor: Provjereni odgovori na upitnik.
(127)
Tijekom razmatranog razdoblja broj zaposlenika u četirima društvima u uzorku smanjio se (za 12 % između 2010. i RIPR-a). Budući da je to smanjenje bilo veće od smanjenja proizvodnje, produktivnost radne snage proizvođača iz Unije u uzorku, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje, povećala se za 7 % između 2010. i RIPR-a.
5.4.4. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(128)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., Komisija nije utvrdila trenutačnu veličinu dampinških marži jer su se ruske uvozne cijene temeljile na najmanjim preuzimanjima obveze u pogledu cijene, zbog čega nisu bile pouzdane za provedbu značajne procjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u slučaju isteka antidampinških mjera.
(129)
Kako pokazuju trenutačne marže dobiti (tablica 10.) i visoki tržišni udjel (tablica 5.), industrija Unije oporavila se od prethodnih dampinških praksi.
5.4.5. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(130)
Ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Prodajne cijene u Uniji
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna jedinična prodajna cijena na razini franko tvornica u Uniji (EUR/tona)
204
291
305
303
Indeks
100
143
149
149
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
180-195 (23)
200
216
225
Indeks
100
108
113
Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku.
(131)
Prosječna neto prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku znatno se povećala između 2010. i 2012., ali se blago smanjila tijekom RIPR-a.
(132)
Prosječni troškovi proizvodnje jednako su se tako povećali, uglavnom zbog povećanja troškova plina koji je glavna ulazna sirovina.
5.4.6. Troškovi rada
(133)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječni troškovi po zaposleniku (EUR)
31 909
37 764
40 938
41 736
Indeks
100
118
128
131
Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku.
(134)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja. Najznatnije povećanje dogodilo se između 2010. i 2011., dok je povećanje između 2012. i RIPR-a iznosilo tri postotna boda.
5.4.7. Zalihe
(135)
Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 9.
Zalihe
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe (u tonama)
108 300
151 562
195 351
97 092
Indeks
100
140
180
90
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
1,56 %
2,20 %
2,73 %
1,40 %
Indeks
100
142
176
90
Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku.
(136)
Završne zalihe prvo su se znatno povećale 2011. i 2012. u usporedbi s 2010., a zatim su se tijekom RIPR-a smanjile za 10 % u odnosu na 2010. U usporedbi s razinom proizvodnje, završne zalihe pratile su jednaka kretanja od 2010. do RIPR-a.
5.4.8. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(137)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 10.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
11,7 %
20,8 %
17,6 %
14,4 %
Indeks
100
178
150
123
Novčani tok (EUR)
95 605 038
196 626 207
182 421 560
173 543 772
Indeks
100
195
191
182
Ulaganja (EUR)
35 761 804
31 532 218
28 032 159
34 502 327
Indeks
100
88
78
96
Povrat ulaganja
28,1 %
61 %
53,3 %
44,7 %
Indeks
100
217
190
159
Izvor: Provjereni podatci društava u uzorku.
(138)
Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.
(139)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku kretala se od 11,7 % 2010. do 14,4 % u RIPR-u. U tom pogledu podnositelj zahtjeva tvrdio je da je za ciljnu dobit za analizu potrebno uzeti u obzir da takva visoko kapitalno intenzivna industrija ima potrebu ostvariti zadovoljavajući povrat uloženog kapitala (PUK) prema očekivanjima ulagača. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti jer ciljna dobit za analizu mora biti ograničena na dobit koju industrija Unije može očekivati da će ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, u izostanku dampinškog uvoza.
(140)
Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok povećao se za 82 % između 2010. i RIPR-a, iako je tijekom RIPR-a bio nešto niži nego 2011. i 2012. (niži za 13 odnosno 5 postotnih bodova).
(141)
Ulaganja su pratila negativno kretanje. Smanjenje je bilo značajnije 2011. i 2012., ali je ukupno iznosilo samo -4 % tijekom RIPR-a u usporedbi s 2010. Ulaganja su uglavnom bila povezana s osiguranjem usklađenosti sa sve strožim zahtjevima u pogledu zaštite okoliša.
(142)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. On je općenito pratio kretanje profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(143)
Ispitnim postupkom nisu otkrivene nikakve poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku s prikupljanjem kapitala.
5.5. Zaključak o stanju industrije Unije
(144)
Uredbom (EZ) br. 661/2008 zaključeno je da gospodarsko stanje industrije Unije nije štetno i da je postojanje antidampinških mjera na uvoz dotičnog proizvoda iz Rusije glavni razlog tog pozitivnog stanja.
(145)
Nalazi trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđuju zaključke iz prethodnog ispitnog postupka. Gospodarski pokazatelji bili su jednako pozitivni između 2010. i RIPR-a. Potrošnja u Uniji smanjila se, a uvoz iz Rusije povećao, ali industrija Unije uspjela je zadržati znatan tržišni udjel i dodatno povećati svoju profitabilnost, iako je dobit 2012. i tijekom RIPR-a bila niža nego 2011., što je ukazivalo na negativno kretanje. Troškovi proizvodnje povećali su se, uglavnom zbog povećanja cijena plina (glavne sirovine za proizvodnju dotičnog proizvoda), ali povećale su se i prodajne cijene, što je omogućilo industriji Unije da ostvari zdravu razinu profitabilnosti.
(146)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 119. i dalje, podatci o iskorištenosti kapaciteta nisu pouzdani za donošenje konačnih zaključaka o stanju industrije Unije te se, sve u svemu, može zaključiti da je industrija Unije općenito u zdravom stanju i da ne trpi štetu zbog ruskog izvoza AN-a zahvaljujući uvedenim antidampinškim mjerama.
(147)
Udruženje RFPA i predstavnici ruskih nadležnih tijela nakon objave tvrdili su da pozitivno stanje industrije Unije, uključujući njezin izvoz u treće zemlje, ide u prilog nalazu o neponavljanju materijalne štete. Međutim Komisija smatra da trenutačno pozitivno gospodarsko stanje industrije Unije, uključujući obujam njezine izvozne prodaje u treće zemlje, ne znači automatski da se stanje ne može promijeniti u budućnosti dopusti li se da isteknu mjere koje su na snazi.
6. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(148)
Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako se dopusti da isteknu mjere koje su trenutačno na snazi, analizirao se mogući utjecaj ruskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(149)
Analiza je bila usmjerena na kretanje potrošnje na tržištu Unije, rezervni kapacitet, trgovinske tokove, privlačnost tržišta Unije te na ponašanje ruskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena.
6.1. Potrošnja u Uniji
(150)
Potrošnja dotičnog proizvoda u Uniji smanjila se u RIPR-u za 11 % u usporedbi s prethodnim godinama. To smanjenje potrošnje dotičnog proizvoda posljedica je upotrebe drugih gnojiva, učinkovitije upotrebe AN-a među poljoprivrednicima te zabrinutosti u pogledu sigurnosti i zaštite. Industrija Unije stoga se natječe s ruskim proizvodima na tržištu koje se smanjuje. Posljedično, to će vjerojatno imati pritisak u smjeru pada cijena.
(151)
Nakon objave i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 109., udruženje RFPA nije se složilo s nalazom da će se potrošnja dotičnog proizvoda u EU-u smanjiti u budućnosti. Međutim u izvješću na koje upućuje udruženje RFPA predviđen je neznatan oporavak potražnje za dušičnim gnojivima, a ne nužno i povećanje potrošnje dotičnog proizvoda. Sve stroži zahtjevi u pogledu zaštite okoliša i sigurnosti koji se primjenjuju na skladištenje i upotrebu amonijeva nitrata, zajedno s razinom zrelosti koju su dostigla određena tržišta te sve učinkovitijim tehnikama širenja upućuju na to da se, čak ni u slučaju povećanja potrošnje gnojiva, a posebno dušičnih gnojiva, u predvidivoj budućnosti neće povećati potrošnja dotičnog proizvoda. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.
6.2. Rezervni kapacitet, trgovinski tokovi, privlačnost tržišta Unije i ponašanje u vezi s određivanjem cijena
(152)
Komisija je tijekom RIPR-a utvrdila da ruski rezervni kapacitet iznosi više od 16,9 % ukupne potrošnje dotičnog proizvoda u Uniji (vidjeti uvodne izjave 73. i 74.). Taj se kapacitet dodatno povećao nakon RIPR-a i sada se procjenjuje da iznosi oko 24,3 % potrošnje u Uniji.
(153)
Taj bi se rezervni kapacitet u nedostatku mjera vrlo vjerojatno upotrebljavao za proizvodnju znatnih dodatnih količina AN-a za izvoz u Uniju. Ruski proizvođači već izvoze polovinu svoje proizvodnje u treće zemlje. Za domaću potrošnju u Rusiji očekuje se da će se u budućnosti godišnje povećavati samo za 3 %. Ruske izvozne cijene na tržišta trećih zemalja znatno su niže od trenutačnih cijena Unije. Ako cijene na tržištu Unije ostanu na razini znatno višoj od cijena na tržištima tih trećih zemalja nakon što mjere isteknu, to će biti snažan poticaj ruskim proizvođačima ne samo da upotrijebe svoj rezervni kapacitet za tržište Unije, nego i da preusmjere dio svojeg trenutačnog izvoza u treće zemlje na tržište Unije.
(154)
Osim toga, postoje ograničenja za dodatan ruski izvoz u treće zemlje. Neka tržišta koja bi mogla biti najveća izvozna tržišta za AN (Kina, SAD i Australija) nedostupna su ruskom izvozu (vidjeti uvodnu izjavu 85.). Nije vjerojatno da bi uvođenje nultih pristojbi za dva ruska proizvođača u SAD-u za jednu godinu (vidjeti uvodnu izjavu 86.) dovelo do znatnog preusmjerivanja ruskog izvoza u SAD jer se domaće cijene plina u SAD-u smanjuju i očekuje se da će ostati na niskoj razini zbog sve većeg iskorištavanja plina iz škriljevca i postojećih ograničenja izvoza plina iz škriljevca, zahvaljujući čemu je domaća cijena plina u SAD-u niska (vidjeti i uvodnu izjavu 86.). Kinesko je tržište jednako tako i dalje zatvoreno za uvoz AN-a. Za potrošnju AN-a na trenutačnim ruskim izvoznim tržištima (uglavnom Latinska Amerika i ponajviše Brazil) očekuje se da će porasti, ali trenutačni ruski rezervni kapacitet više je nego dvostruko veći od predviđenog porasta potrošnje na tim tržištima, a nije vjerojatno da bi tu očekivanu dodatnu potrošnju preuzeli (samo) ruski proizvođači. Brojna tradicionalna ruska izvozna tržišta poput Egipat, Turske, Perua i Brazila osim toga grade i vlastiti kapacitet za proizvodnju AN-a ili drugih dušičnih gnojiva (vidjeti uvodnu izjavu 87.).
(155)
U svakom slučaju, tržište Unije privlačnije je od latinskoameričkog zbog zemljopisne blizine i postojanja čvrstih uspostavljenih kanala distribucije. Zaista, znatno niži troškovi prijevoza omogućili bi veću dobit ruskim izvoznicima koji će, pruži li im se mogućnost izbora, radije izvoziti u Uniju, uz uvjet da razine cijena u Uniji ostanu više nego u trećim zemljama.
(156)
Komisija je utvrdila neštetnu cijenu za industriju Unije tijekom RIPR-a zbrojivši je s troškom proizvodnje (utvrđenim na temelju provjerenih podataka proizvođača iz Unije u uzorku iz tablice 7.), troškovima POA i ciljnom dobiti.
(157)
Na temelju provjerenih podataka četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, troškovi POA iznose između 5 i 8 % troškova proizvodnje, a ciljna dobit za tu industriju iznosi 8 % kako je utvrđeno u prethodnom ispitnom postupku (24).
(158)
Na temelju tih brojki, tijekom RIPR-a neštetna se cijena za industriju Unije kreće između 257 EUR po toni i 264 EUR po toni.
(159)
Komisija napominje da je jedan od dvaju ruskih proizvođača izvoznika koji podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijene tijekom RIPR-a prodavao dotični proizvod po cijeni višoj od najmanje uvozne cijene u okviru preuzimanja obveze. S druge strane, drugi proizvođač izvoznik koji je podlijegao preuzimanju obveze u pogledu cijene samo ograničeno vrijeme tijekom RIPR-a prodavao je po cijeni nižoj od najmanje uvozne cijene. U ovim okolnostima nije jasno kako bi taj proizvođač izvoznik odredio svoje cijene ako bi preuzimanje obveze isteklo zajedno s antidampinškim pristojbama. Napominje se i da količine koje su bile uključene za ta dva proizvođača izvoznika nisu bile značajne u RIPR-u. Nadalje, valja imati na umu da je vjerojatno da će i drugi ruski proizvođači ponovno ući na tržište EU-a u nedostatku mjera, čime će se povećati pritisak natjecanja na cijene na tržištu, uključujući i na dva proizvođača izvoznika za koja su tijekom RIPR-a na snazi bila preuzimanja obveza u pogledu cijena.
(160)
Jedan je od presudnih elemenata za procjenu vjerojatnosti ponavljanja štete taj po kojim bi se cijenama vjerojatno izvršio taj dodatni izvoz društava koja ne podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijena. Ruske izvozne cijene u treće zemlje tijekom RIPR-a iznosile su u prosjeku 201 EUR po toni ili 34 % manje od trenutačne prosječne cijene po kojoj proizvođači iz Unije prodaju u Uniji. Te su ruske izvozne cijene, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., na održivoj razini. Vjerojatno je da bi ruski izvoz od društava koja ne podliježu preuzimanju obveze u pogledu cijena, kad ne bi bilo antidampinških mjera, ušao na tržište Unije po cijenama čija je razina niža od uvoznih cijena iz trećih zemalja, a nižoj i od uvoza iz Rusije u okviru preuzimanja obveze koji je na višem kraju neštetne ciljne cijene industrije Unije. U suprotnom ne bi mogao dobiti dodatni tržišni udjel. Budući da trenutačna razina cijena ruskog uvoza u okviru preuzimanja obveze u pogledu cijena za jednog od proizvođača izvoznika odgovara višem kraju neštetne razine cijena, Komisija na temelju podataka kojima trenutačno raspolaže smatra da je vjerojatno da će se taj dodatni uvoz izvršiti na štetnoj razini. Ne dovodeći u pitanje trenutačnu razinu dobiti industrije Unije, te bi vjerojatne cijene ugrozile sposobnost industrije Unije da ostvari uobičajenu dobit koju bi mogla očekivati u izostanku dampinškog uvoza.
(161)
Udruženje RPFA nakon objave tvrdilo je da je usporedba između ruskih izvoznih cijena za treće zemlje i cijena Unije beznačajna jer je potrebno usporediti prodaju na ista tržišta i uz odgovarajuće prilagodbe za pristojbe, razinu trgovine itd.
(162)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Komisija ne tvrdi da bi u slučaju isteka mjera ruski izvoz oborio cijene Unije za 34 %. Komisija smatra da je vjerojatno da bi razine cijena po kojima će ruski izvoz ući u Uniju u nedostatku mjera bile iznad Unijina troška proizvodnje uvećanog za razumnu maržu dobiti te bi stoga bile štetne. Te razine cijena i dalje bi ruskim izvoznicima bile privlačnije od trenutačne razine cijena prodaje na treća tržišta. Stoga je vjerojatno da bi se dogodilo odstupanje od trenutačnih trgovinskih tokova.
(163)
Ispitni postupak pokazao je i da nije vjerojatno da će se trenutačni trošak proizvodnje, a stoga i trenutačna neštetna cijena kratkoročno smanjiti s obzirom na kretanje povećanog troška proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti tablicu 7.). Zaista, ispitni postupak nije otkrio nikakve naznake da bi se to kretanje vjerojatno promijenilo.
(164)
Udruženje RFPA nakon objave naglasilo je da je dan prije objave dostavilo podatke o smanjivanju troškova plina u Uniji. Udruženje RFPA posebno je spomenulo podatke iz vodeće publikacije o tržištu gnojiva u kojoj su navedene cijene Unijinih čvorišta plina na nizozemskom trgovinskom čvorištu za plin „Title Transfer Facility” (TTF) umjesto cijena na čvorištu Waidhaus koje nisu reprezentativne. Udruženje RFPA navelo je i cijene plina u SAD-u te međunarodno izvješće o prvom tromjesečju 2014. društva Yara ulagačima tog društva, gdje je navedeno da su troškovi plina za to društvo postali znatno niži.
(165)
Komisija napominje da je u gospodarskoj studiji koju su dostavila neka udruženja poljoprivrednika (vidjeti odjeljak 7. u nastavku o interesu Unije) navedeno sljedeće: „cijene prirodnog plina u Uniji više su nego u većini drugih regija i očekuje se da će porasti u predvidivoj budućnosti”. U pogledu smanjenja troškova plina koje je najavilo društvo Yara International, to je drukčiji slučaj jer je grupacija Yara višenacionalna grupacija koja ima pristup nizu izvora jeftinog plina izvan Unije. Drugi proizvođači dotičnog proizvoda, a posebno oni sa sjedištem u istočnim regijama Unije, ovise o ruskom plinu. Stoga Komisija i dalje smatra da ne postoje uvjerljivi dokazi da će se cijene plina za proizvođače iz Unije znatno smanjiti u bližoj budućnosti.
6.3. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(166)
Budući da bi se ruski AN izvozio na tržište Unije u znatnom obujmu i po štetnoj razini cijena, proizvođači iz Unije bili bi prisiljeni sniziti vlastite cijene kako bi zadržali obujam prodaje i tržišni udjel. AN je zaista vrsta potrošnog proizvoda za koji se tržišno natjecanje među raznim proizvođačima uglavnom temelji na cijeni.
(167)
Nakon objave udruženje RFPA tvrdilo je da je potrebno razmotriti navodne tehničke prepreke trgovini za ulaz ruskog AN-a u Uniju, odnosno zabranu prodaje (u Njemačkoj) ili stroga pravila za skladištenje AN-a u nekim drugim državama članicama. Budući da se ta ograničenja primjenjuju i na izvoznike iz trećih zemalja i na proizvođače iz Unije na nediskriminirajući način, Komisija smatra da je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
6.4. Zaključci
(168)
S obzirom na nalaze ispitnih postupaka, rezervni kapacitet povezan sa skromnim porastom potrošnje u Rusiji, ograničenu sposobnost za povećanje izvoza u treće zemlje i privlačnost tržišta Unije, smatra se da bi ukidanje mjera vjerojatno rezultiralo ponavljanjem dampinškog uvoza iz Rusije.
(169)
Ispitni je postupak pokazao i da se industrija Unije trenutačno nalazi u stanju bez štete. Međutim ne postoje naznake da bi to pozitivno stanje bilo održivo kad bi se dopustilo da mjere isteknu. Suprotno tomu, prema analizi tržišta koju je dostavio podnositelj zahtjeva, tržišne cijene AN-a dostigle su najvišu razinu i vrhunac poslovnog ciklusa. Predviđa se da će i poslovni ciklus i cijene od sada padati. Točnije, nakon što su se svake godine od 2009. stalno povećavale, čini se da se cijene sada smanjuju. Stoga se razina cijena i dobiti koje je industrija Unije ostvarila tijekom razmatranog razdoblja neće ostvariti u predvidivoj budućnosti. Istodobno, troškovi proizvodnje ostat će stabilni ili će se dodatno povećati, zbog čega će nastati pritisak na maržu dobiti industrije Unije. U tom scenariju i s obzirom na smanjivanje potrošnje u Uniji, nagli porast uvoza u znatnim količinama po cijenama koje obaraju cijene Unije uzrokovat će jak pritisak na prodajne cijene industrije i prouzročiti znatan gubitak tržišnog udjela industrije Unije. To će najvjerojatnije neizbježno uzrokovati ponavljanje materijalne štete.
(170)
Nakon objave udruženje RFPA kritiziralo je to što se Komisija oslanja na analizu tržišta koju je dostavio podnositelj zahtjeva i napomenulo da će predviđene razine cijena 2017. i 2018. biti slične cijenama iz 2010. i više od cijena iz prethodnih godina. Udruženje RFPA napomenulo je i da je 2010. prosječna profitabilnost industrije Unije bila iznad ciljne dobiti (na 12,8 %) i da su u tromjesečnom izvješću društva Yara International za 2014. prikazane obećavajuće prognoze.
(171)
Zbog prognostičke prirode revizije zbog predstojećeg isteka mjera teško je donositi točne zaključke o predviđanjima razina cijena 2017. i kasnije. Međutim u neovisnoj analizi tržišta navedeno je da se očekuje da se razine cijena dotičnog proizvoda smanje tijekom sljedećih dviju godina. Vrlo je vjerojatno da će se zbog tog kretanja, uz očekivani porast troškova proizvodnje, smanjiti dobit koju industrija Unije trenutačno ostvaruje. Taj prognostički zaključak i dalje je valjan, ne dovodeći u pitanje to što je tijekom RIPR-a i razmatranog razdoblja razina dobiti koju je ostvarila industrija Unije bila viša od ciljne dobiti od 8 % kako je utvrđena u jednom od prethodnih ispitnih postupaka. U tom je pogledu nebitno što tijekom revizije zbog predstojećeg isteka mjera kojom su ukinute antidampinške mjere na uvoz ureje iz Rusije nije pronađena vjerojatnost ponavljanja štete jer je svaki predmet potrebno procijeniti na temelju njegovih specifičnih okolnosti i značajki. Nadalje, prezentacija društva Yara International njegovim ulagačima o prvom tromjesečju 2014. nije posebno usmjerena na dotični proizvod i ne treba je smatrati zamjenom za očekivanja industrije Unije u pogledu dotičnog proizvoda. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.
(172)
Predstavnici ruskih nadležnih tijela i udruženje RFPA tvrdili su da Komisija nije dostavila pozitivne dokaze kao potporu zaključku da će, dopusti li se da mjere koje su na snazi isteknu, doći do ponavljanja dampinškog uvoza dotičnog proizvoda, zbog čega će ponovno nastati šteta za industriju Unije.
(173)
Udruženje RFPA tvrdilo je i da Komisija nije utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između ukidanja mjera i vjerojatnosti ponavljanja štete. Štoviše, čini se da su vanjski elementi spomenuti u dokumentu o objavi (smanjenje potrošnje, smanjenje cijena, povećanje troškova proizvodnje, niska stopa iskorištenosti kapaciteta) uzrok vjerojatnog ponavljanja štete.
(174)
Komisija se ne slaže s tom procjenom. Vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera opravdava se ponajviše na temelju vjerojatnosti ponavljanja dampinškog izvoza iz Rusije u znatnom obujmu i po razini cijena koje će biti niže od cijena Unije, ali i dalje profitabilne za ruske izvoznike. Navođenjem nekih vanjskih čimbenika u svojoj ukupnoj procjeni Komisija je jednostavno utvrdila druge čimbenike koji bi mogli utjecati na tržište Unije sljedećih godina, pa tako i na stanje industrije Unije, ali to ne čini nevaljanim zaključak da je ponavljanje štetnog dampinga vjerojatno dopusti li se da mjere isteknu.
7. INTERES UNIJE
(175)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Rusije bilo u interesu Unije u cjelini. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(176)
Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
(177)
U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je ovaj ispitni postupak revizija, a mjere su na snazi od 1995., ovom se analizom stoga omogućuje procjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja na strane na koje se odnose antidampinške mjere koje su na snazi.
(178)
Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.
7.1. Interes industrije Unije
(179)
Postojećim se mjerama pridonijelo velikom smanjenju dampinškog uvoza iz Rusije i pomoglo industriji Unije. Utvrđeno je da je industrija Unije u zdravom gospodarskom stanju koje je ponajviše očito iz stalnog ostvarivanja dobiti. Međutim važno je napomenuti da neki proizvođači iz Unije već ostvaruju dobit znatno nižu od prosječne dobiti koju ostvaruje industrija Unije, čak i nižu od ciljne dobiti od 8 %.
(180)
Ako se dopusti da mjere isteknu, vrlo je vjerojatno da će se industrija Unije suočiti s porastom nepoštenog tržišnog natjecanja s ruskim proizvođačima. Ukidanje mjera bez sumnje bi dovelo do naglog pogoršanja njihova gospodarskog stanja. Ukidanje mjera stoga nije u interesu industrije Unije.
7.2. Interes uvoznika
(181)
U prethodnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika i korisnika u Uniji. Europsko udruženje fleksografske industrije javilo se kao zainteresirana strana i zatražilo da se dopusti istek mjera zbog sljedećeg niza razloga:
-
mjere su na snazi već gotovo 20 godina i postignut je željeni učinak zaštite proizvođača iz Unije,
-
zbog povećane domaće potrošnje u Rusiji ne postoji rizik da će se ruski proizvodi preusmjeriti u Uniju,
-
u interesu je korisnika imati pristup različitim izvorima nabave radi proširenja izbora.
(182)
Te tvrdnje potrebno je odbaciti. Istina je da industrija Unije trenutačno ne trpi nikakvu materijalnu štetu. Međutim u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera pitanje na koje se traži odgovor jest što bi se dogodilo u budućnosti kad bi se dopustilo da mjere isteknu. U tom se pogledu trenutačna uspješnost industrije Unije može upotrijebiti samo kao odlučno upućivanje na to što bi se moglo dogoditi u budućnosti na način da se na temelju te uspješnosti može procijeniti razina neštetne cijene.
(183)
Uvoznici i trgovci u Uniji imaju pristup nizu izvora unutar i izvan Unije, uključujući Rusiju. Rusija je jedina zemlja protiv koje su mjere na snazi.
7.3. Interes korisnika
(184)
Javilo se nekoliko udruženja korisnika. Neka od njih zatražila su samo da ih se uvaži kao zainteresirane strane i nisu zauzela nikakav određeni stav o interesu Unije. Dva nacionalna udruženja izrazila su stav da im zadržavanje postojećih mjera više nije u interesu nakon toliko godina što su mjere bile na snazi.
(185)
Razlozi koje su naveli bili su:
-
velik utjecaj gnojiva na troškove proizvodnje za poljoprivrednike (između 7 % i do 42 % njihovih varijabilnih troškova, ovisno o vrsti usjeva),
-
mogućnost kupovine gnojiva po cijeni koja je oko 15 do 20 EUR niža od cijene koju naplaćuju proizvođači iz Unije,
-
mogućnost pristupa pomalo drukčijem proizvodu (ruske su kuglice navodno nešto manje od onih iz Unije, zbog čega su pogodne za upotrebu u određenim vrstama proizvodnje), i
-
mogućnost pristupa nizu dobavljača, čime se pojačava tržišno natjecanje i izbjegavaju oligopolni položaji i određivanja cijena.
(186)
Te se tvrdnje ne mogu prihvatiti zbog razloga istih kao i oni navedeni u uvodnim izjavama 182. i 183. Komisija nije svjesna nikakve nekonkurentne prakse među proizvođačima iz Unije, koji se slobodno natječu na tržištu Unije.
(187)
Na upitnik za korisnike nije odgovorio nijedan poljoprivrednik. Stoga nije bilo moguće provjeriti točan utjecaj gnojiva u cjelini, a posebno AN-a, na troškove proizvodnje poljoprivrednika. Stoga nije bilo moguće potvrditi navodni velik i pozitivan utjecaj nižih cijena AN-a na troškove proizvodnje poljoprivrednika. Međutim, na temelju podataka kojima Komisija raspolaže, AN čini tek oko 21 % ukupne potrošnje svih gnojiva koja sadržavaju dušik u Uniji (amonijev nitrat, kalcijev amonijev nitrat, ureja, otopina ureje i amonijeva nitrata, NPK/NP/NK itd.) (25). Budući da postoje i druga gnojiva (koja sadržavaju veće razine kalija i fosfata), udjel AN-a u svim gnojivima koja upotrebljavaju poljoprivrednici u Uniji procjenjuje se čak i na manje od 21 %. Posljedično, razumno je zaključiti da utjecaj mjera koje su trenutačno na snazi na poljoprivrednike iz Unije u cjelini nije značajan.
(188)
Uz to, kad bi se i činilo da je vrlo kratkoročan pristup jeftinijim gnojivima u interesu poljoprivrednika, u kratkoročnom/srednjoročnom smislu postoji vjerojatnost ponavljanja štete za industriju Unije uz rizik da bi neki osjetljiviji proizvođači iz Unije sa sjedištem u određenim regijama Unije morali proglasiti stečaj. Stoga bi u budućnosti izbor dobavljača za korisnike/poljoprivrednike mogao biti još manji pa bi oni mogli postati ovisni o ruskom izvozu, a u tom bi scenariju povećanje cijena bilo vjerojatno.
(189)
Jedno udruženje korisnika dostavilo je studiju koju je proveo nezavisni gospodarski savjetnik u skladu s kojom bi ukidanje mjera na snazi rezultiralo smanjenjem cijene gnojiva u Uniji na korist korisnika, ograničenim povećanjem obujma uvoza i blagim negativnim utjecajem na proizvođače iz Unije koji bi se nadoknadio dobrim maržama dobiti koje oni trenutačno ostvaruju. Međutim potrebno je napomenuti da neke od pretpostavki na koje upućuje procjena iz gospodarske studije ne odgovaraju nalazima iz ispitnog postupka. U ispitnom je postupku utvrđeno da je izvozna cijena AN-a iz Rusije u treće zemlje niža od procjene te cijene u toj gospodarskoj studiji. Slično tomu, utvrđeni ruski kapacitet i moguće vrijednosti domaće potrošnje razlikuju se od vrijednosti upotrijebljenih za simulaciju utjecaja ukidanja mjera. Stoga se na procjenu iz te studije nije moguće u potpunosti osloniti za donošenje konačnih zaključaka.
(190)
Nakon objave niz udruženja poljoprivrednika zahtijevao je saslušanje s Komisijom i dostavio ponešto revidiranu verziju studije navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi, u kojoj su u obzir uzeti podatci koje je Komisija objavila u dokumentu o objavi.
(191)
Čini se da se u revidiranoj studiji potvrđuje pretpostavka Komisije da bi se ruska izvozna cijena smanjila na razinu u rangu ruskih domaćih cijena, što je 221 EUR po toni. To će prisiliti proizvođače iz Unije da smanje svoje cijene kako ne bi izgubili tržišni udjel.
(192)
Predstavnici poljoprivrednika objasnili su tešku situaciju u kojoj se nalaze, u kojoj se natječu s proizvođačima poljoprivrednih proizvoda iz trećih zemalja bez zaštite u obliku antidampinških mjera, za razliku od proizvođača dotičnog proizvoda iz Unije. Oni očekuju da će se, dopusti li se da mjere isteknu, cijena dotičnog proizvoda smanjiti, a negativne posljedice za proizvođače iz Unije nadomjestiti povlasticama za poljoprivrednike, kategoriju korisnika kojom su obuhvaćeni milijuni ljudi u Uniji. Predstavnici poljoprivrednika spomenuli su i da bi, kad bi se cijena dotičnog proizvoda smanjila, radije kupovali dotični proizvod nego druga jeftinija gnojiva koja više zagađuju okoliš, poput ureje i otopina ureje i amonijeva nitrata. To bi bilo korisno za okoliš. Rekli su da je mjere potrebno suspendirati ako ih se zadrži (slično rješenju u drugom ispitnom postupku o uvozu silikomangana iz Kine, Kazakstana i Ukrajine (26)).
(193)
Komisija je pomno razmotrila tvrdnje koje su iznijela udruženja poljoprivrednika. Neosporno je da poljoprivrednici iz Unije imaju pristup dotičnom proizvodu koji proizvode proizvođači iz Unije i proizvođači iz trećih zemalja osim ruskih proizvođača izvoznika. Ali najvažnije od svega, kako je potvrđeno tijekom rasprave održane 19. lipnja 2014. i suprotno pretpostavci iz gospodarske studije, ne postoji jamstvo da bi bilo koje početno moguće smanjenje cijene dotičnog proizvoda (kad bi se dopustilo da mjere na snazi isteknu) bilo preneseno na krajnje korisnike. Kad poljoprivrednici kupuju dotični proizvod, vrlo ga često kupuju od distributera i nisu ni svjesni njegova podrijetla, već im je važno samo da proizvod zadovoljava njihove zahtjeve (u smislu veličine kuglica ili granula itd.). Stoga, kad bi se dopustilo da mjere isteknu, vrlo je vjerojatno da bi ponovno nastala šteta za proizvođače dotičnog proizvoda iz Unije, a ne postoji jamstvo da bi postojala ikakva korist za korisnike.
(194)
Antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda na snazi su mnogo godina bez nerazmjernih troškova za poljoprivrednike kojima bi se mogao ugroziti njihov opstanak. Pri analizi interesa Unije procjenjuje se razmjernost zadržavanja mjera i uzimaju u obzir brojni te katkad suprotni interesi. Zadržavanje mjera u interesu je proizvođača iz Unije jer bi se stavljanjem mjera izvan snage mnoge od njih otjeralo u stečaj. Sa stajališta razmjernosti, s obzirom na to da Komisija nema dokaze da su kao rezultat mjera nastali nerazmjerni troškovi za poljoprivrednike, zadržavanje mjera jest u interesu Unije. U svakom slučaju poljoprivrednici su uvažili da bi radije imali više izvora za nabavu i da gašenje industrije Unije ne bi bilo u njihovu interesu.
(195)
Konačno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 193., ne postoje dokazi da bi ukidanje mjera dovelo do smanjenja cijene AN-a koje bi se prenijelo na korisnike, što bi dovelo do prelaska na AN s gnojiva koja više zagađuju okoliš. Stoga navodi o pozitivnom učinku na okoliš nisu potkrijepljeni. U svakom slučaju, nijedan mogući pozitivan utjecaj na okoliš ne bi mogao biti tolik da bi zadržavanje mjera bilo protivno općenitom interesu Unije. Kad je riječ o prijedlogu o privremenom ukidanju mjera, to nije moguće jer u ovom slučaju nisu zadovoljeni pravni zahtjevi utvrđeni u članku 14. stavku 4. Osnovne uredbe.
(196)
U kontekstu prethodno navedenoga Komisija zaključuje da ukidanje mjera ne bi bilo u interesu korisnika ili barem da dodatne povlastice za kupce ne bi imale veću težinu od dodatnih troškova koji bi nastali za industriju Unije.
7.4. Zaključak o interesu Unije
(197)
S obzirom na uvodne izjave 179. do 195., zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
8. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(198)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave odobreno im je i razdoblje za dostavljanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(199)
Nakon objave jedan je ruski proizvođač koji nije izabran u uzorak zahtijevao od Komisije da otvori pregovore za preuzimanje obveze u pogledu cijena i predložio najmanju cijenu i kvantitativni prag. Međutim ne postoji pravna osnova u Osnovnoj uredbi za prihvaćanje ponude za preuzimanje obveze u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera s obzirom na to da se oblik mjera ne može promijeniti. Dotični ruski proizvođač mogao bi se prijaviti za privremenu reviziju na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe ako smatra da su ispunjeni uvjeti za tu reviziju.
(200)
Nakon objave grupacija Acron zahtijevala je od Komisije da obustavi postupak u pogledu u kojem se odnosi na tu grupaciju jer bi grupacija Acron bila u drukčijoj situaciji u usporedbi s drugim ruskim proizvođačima. Međutim nalazi revizije pokazuju da je grupacija Acron u jednakoj situaciji kao i drugi ruski proizvođači. Nadalje, člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ne pruža se pravna osnova za razlikovanje različitih proizvođača izvoznika.
(201)
S tim u vezi i s obzirom na zaključke donesene u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga ili štete, slijedi da je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije, uvedene Uredbom (EZ) br. 661/2008, kako su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 989/2009, na dodatno razdoblje od pet godina.
(202)
Mjere iz ove Uredbe u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 20 i podrijetlom iz Rusije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe utvrđuje se u fiksnom iznosu navedenom u točkama (a), (b) i (c):
(a)
Za robu koju proizvodi društvo Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot”, Novomoskovsk, Rusija, ili društvo Open Joint Stock Company (OJSC) „Nevinnomyssky Azot”, Nevinominsk, Rusija, bilo da se prodaje izravno prvom nezavisnom kupcu u EU-u ili da je prodaje društvo EuroChem Trading GmbH, Zug, Švicarska, ili da se prodaje posredstvom društva Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „EuroChem”, Moskva, Rusija, ili društva EuroChem Trading GmbH, Zug, Švicarska, prvom nezavisnom kupcu u EU-u (dodatna oznaka TARIC A522):
Opis proizvoda
Oznaka KN
Oznaka TARIC
Fiksni iznos carine (EUR po toni)
Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini
3102 30 90
-
32,82
Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %
3102 40 90
-
32,82
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %
3102 29 00
10
32,82
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %
3102 60 00
10
32,82
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %
3102 90 00
10
32,82
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % bez udjela fosfora i kalija
3105 10 00
10
32,82
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 10 00
20
31,84
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 10 00
30
30,85
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 10 00
40
29,87
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %
3105 10 00
50
28,88
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 20 10
30
31,84
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 20 10
40
30,85
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 20 10
50
29,87
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %
3105 20 10
60
28,88
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %
3105 51 00
10
31,84
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 51 00
20
30,85
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 51 00
30
29,87
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 %
3105 51 00
40
29,41
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %
3105 59 00
10
31,84
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 59 00
20
30,85
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 59 00
30
29,87
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 %
3105 59 00
40
29,41
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 90 20
30
31,84
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 90 20
40
30,85
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 90 20
50
29,87
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %
3105 90 20
60
28,88
(b)
Za robu koju proizvodi društvo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (dodatna oznaka TARIC A959):
Opis proizvoda
Oznaka KN
Oznaka TARIC
Fiksni iznos carine (EUR po toni)
Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini
3102 30 90
-
47,07
Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim negnojivnim tvarima, s masenim udjelom dušika većim od 28 %
3102 40 90
-
47,07
Na robu iz stavka 1. koju proizvodi društvo Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat i koja nije navedena u prethodnoj tablici ne primjenjuje se nikakva antidampinška pristojba.
(c)
Za sva ostala društva (dodatna oznaka TARIC A999):
Opis proizvoda
Oznaka KN
Oznaka TARIC
Fiksni iznos carine (EUR po toni)
Amonijev nitrat koji nije u vodenoj otopini
3102 30 90
-
47,07
Mješavine amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %
3102 40 90
-
47,07
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %
3102 29 00
10
47,07
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %
3102 60 00
10
47,07
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %
3102 90 00
10
47,07
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, bez udjela fosfora i kalija
3105 10 00
10
47,07
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 10 00
20
45,66
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 10 00
30
44,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 10 00
40
42,83
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %
3105 10 00
50
41,42
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 20 10
30
45,66
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 20 10
40
44,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 % ili, ali manje od 9 %
3105 20 10
50
42,83
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %
3105 20 10
60
41,42
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %
3105 51 00
10
45,66
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 51 00
20
44,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 51 00
30
42,83
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 %
3105 51 00
40
42,17
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %
3105 59 00
10
45,66
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 59 00
20
44,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 59 00
30
42,83
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 10,40 %
3105 59 00
40
42,17
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 90 20
30
45,66
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 3 %, ali manje od 6 %
3105 90 20
40
44,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %
3105 90 20
50
42,83
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od najmanje 9 %, ali koji ne prelazi 12 %
3105 90 20
60
41,42
3. U slučaju oštećenja robe prije ulaska u slobodni promet pa je stoga cijena stvarno plaćena ili plativa raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti u skladu s člankom 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (27), iznos antidampinške pristojbe iz stavka 2. umanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli cijene stvarno plaćene ili plative.
4. Neovisno o stavku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvezenu robu puštenu u slobodni promet u skladu s člankom 2.
5. Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se odredbe na snazi povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Uvezena roba prijavljena za puštanje u slobodni promet za koju su račune izdala društva od kojih je Komisija prihvatila preuzimanje obveza i čiji su nazivi navedeni u Odluci 2008/577/EZ, kako je izmijenjena, izuzeta je od antidampinške pristojbe uvedene člankom 1., uz uvjet:
-
da su je navedena društva proizvela, otpremila i za njega izdala račun izravno prvom nezavisnom kupcu u Uniji, i
-
da je takav uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno trgovačkim računom koji sadržava barem podatke i izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi, i
-
roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.
2. Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodan promet:
-
kada se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da najmanje jedan uvjet naveden u tom stavku nije ispunjen, ili
-
kada se Komisija prema članku 8. stavku 9. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 povuče iz prihvaćene preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2014.