PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 191/2014
od 24. veljače 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike slijedom revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Slijedom antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 221/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (tj. manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni te koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 i podrijetlom su iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika”) („antidampinške mjere na snazi”).
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(2)
Nakon objave obavijesti (3) o skorom isteku konačnih antidampinških mjera koje su na snazi, Komisija je 11. prosinca 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela trgovačka društva Cegasa Internacional SA i Tosoh Hellas A.I.C. („podnositelji zahtjeva”), jedina dva proizvođača EMD-a iz Unije.
(3)
Zahtjev se zasnivao na tome da bi istekom antidampinških mjera koje su na snazi vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga štetnoga za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(4)
Komisija je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera te je 12. ožujka 2013. putem obavijesti koja je objavljena u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju”) objavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitni postupak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođača izvoznika iz Južne Afrike, uvoznike, korisnike iz Unije za koje je poznato da se revizija na njih odnosi i njihova udruženja te predstavnike dotične zemlje izvoznice.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenome u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi zbog kojih bi ih trebalo saslušati dana je mogućnost da budu saslušane.
(8)
S obzirom na ograničen broj zainteresiranih stranaka koje su se javile, uzorkovanje zainteresiranih stranaka nije bilo potrebno.
(9)
Odgovori na upitnik primljeni su od proizvođača izvoznika u Južnoj Africi, dvaju proizvođača iz Unije i dvaju korisnika koji pripadaju istoj grupaciji povezanih poduzeća.
(10)
Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete koja iz toga proizlazi te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Cegasa Internacional SA („Cegasa”),
-
Tosoh Hellas A.I.C („THA”);
(b)
proizvođači izvoznici iz Južne Afrike:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.;
(c)
korisnici
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Komisija je 29. listopada 2013. svim zainteresiranim strankama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera koje su na snazi. Strankama je ponovno pružena prilika za iznošenje primjedbi, a onima koje su to zahtijevale odobreno je saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanja. Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane i njezini se odgovori navode u nastavku.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(12)
Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao onaj definiran u Uredbi (EZ) br. 221/2008, odnosno elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni („proizvod obuhvaćen revizijom” ili „EMD”) koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike i koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00. Čine ga dvije glavne vrste, EMD cink-ugljikova stupnja i EMD alkalnog stupnja.
(13)
Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da, kao i u početnom ispitnom postupku, proizvod obuhvaćen revizijom koji se uvozi u Uniju i proizvodi koje proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na njihovom domaćem tržištu, kao i oni koji se proizvode i prodaju u Uniji od strane industrije Unije („istovjetni proizvod”) imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(14)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek postojećih mjera doveo do ponavljanja dampinga.
2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
(15)
Uvoz u Uniju iz Južne Afrike pao je gotovo na ništicu nakon uvođenja mjera, dok je 2010., 2011. i tijekom RIPR-a izvezena tek vrlo mala količina. Kako bi ocijenila je li jedini poznati proizvođač izvoznik, trgovačko društvo Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta”), izvozio u Uniju po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a, Komisija je tom trgovačkom društvu poslala upitnik. Primila je odgovor koji je sadržavao podatke o domaćoj prodaji, izvozu u Uniju i izvozu na druga odredišta. Dostavljeni odgovor provjeren je na način koji je podrobnije iznesen u nastavku.
2.1. Uobičajena vrijednost
(16)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća prodaja trgovačkog društva Delta ispitana je kako bi se provjerilo je li ukupan obujam prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje tog trgovačkog društva u Uniju, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju proizvoda obuhvaćenog revizijom.
(17)
Domaća prodaja proizvoda obuhvaćenog revizijom bila je doduše reprezentativna, ali nije bilo prodaje izvršene u uobičajenom tijeku trgovine jer domaća prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta nije bila profitabilna. Stoga je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe.
(18)
To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje EMD-a kojemu su dodani razumni iznosi za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(19)
Troškovi POA izračunani su primjenom članka 2. stavka 6. točke (c) Osnovne uredbe jer prodaja trgovačkog društva Delta nije bila izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, a i s obzirom na to da ni točka (a) ni točka (b) članka 2. stavka 6. te Uredbe nisu bile primjenjive jer nijedan drugi izvoznik ni proizvođač nije obuhvaćen ispitnim postupkom, odnosno jer trgovačko društvo Delta nije izvršilo nikakvu drugu prodaju proizvoda iz iste opće kategorije. Stoga se primjena troškova POA iz početnoga ispitnog postupka kojima je dobiven gotovo istovjetan postotak kao stvarnim troškovima POA smatrala primjerenom metodom.
(20)
Delta je nakon objave od Komisije zatražila da pri izračunu uobičajene vrijednosti izrazi prije toga izračunane troškove POA kao postotak troška proizvodnje, a ne kao postotak prometa. Budući da je sva domaća prodaja bila neprofitabilna, primjena prometa rezultirala bi preuveličanim troškovima POA. Komisija je prihvatila taj argument Delte te je pri izračunu uobičajene vrijednosti dodala troškove POA kao postotak troška proizvodnje po kilogramu iz te revizije ispitnog postupka.
(21)
Dobit je također izračunana uporabom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku, tj. na temelju komercijalnih kamatnih stopa za dugoročne zajmove u Južnoj Africi tijekom RIPR-a prema članku 2. stavku 6. točki (c). Delta na domaćem tržištu ne prodaje druge proizvode, i ne postoje drugi poznati proizvođači EMD-a, kao ni drugi proizvođači proizvoda iz iste opće kategorije u Južnoj Africi od kojih bi se mogli dobiti podatci o prodaji.
(22)
Nakon objave industrija Unije zahtijevala je, prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, da Komisija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti uporabi prodaju u SAD-u jer ta prodaja ima funkciju prodaje na domaćem tržištu.
(23)
To je odbijeno jer je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe primjenom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku i stoga u skladu s člankom 11. stavkom 9. te Uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(24)
Navedena vrlo mala količina EMD-a izvezena u Uniju tijekom RIPR-a prodana je izravno nepovezanom uvozniku u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvoznom cijenom smatrala se cijena koju je taj uvoznik platio trgovačkom društvu Delta.
2.3. Usporedba
(25)
Izvršena je usporedba između izvozne cijene i izračunane uobičajene vrijednosti uzimajući u obzir zatražene i provjerene prilagodbe prema članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe, odnosno za troškove vozarine, osiguranja, kredita i rukovanja na strani izvoznika. Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju cijena franko tvornica oduzimanjem troškova vozarine i kredita. Troškovi pakiranja i tehničke pomoći nisu odbijeni jer su već bili uračunani u trošak proizvodnje te su stoga bili uključeni i u izvoznu cijenu i u izračunanu uobičajenu vrijednost.
2.4. Dampinška marža
(26)
Utvrđeno je da prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta Uniji tijekom RIPR-a nije bila dampinška. Međutim, radilo se o iznimno maloj količini, zbog čega se na taj nalaz nije moguće u potpunosti osloniti radi utvrđivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.
3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(27)
S obzirom na to da iz prodaje u Uniju tijekom RIPR-a nije moguće donijeti nikakve zaključke, Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena iz Južne Afrike na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi i privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.
3.1. Izvoz iz Južne Afrike na druga odredišta
(28)
Delta proizvodi i EMD-e alkalnog stupnja i EMD-e cink-ugljikova stupnja, a s obzirom na to da u EU-u postoji i tržište za EMD-e alkalnog stupnja i (u manjoj mjeri) za EMD-e cink-ugljikova stupnja, Komisija je ispitala izvoznu cijenu obiju vrsta u treće zemlje tijekom RIPR-a. Ta je prodaja uspoređena s izračunanom uobičajenom vrijednošću kako je prije izračunana, uzimajući u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(29)
Prodaja EMD-a alkalnog stupnja u SAD, najvažnije izvozno tržište za trgovačko društvo Delta, činila je otprilike dvije trećine ukupnog izvoza Delte tijekom RIPR-a i nije bila dampinška. Međutim, utvrđeno je da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na druga odredišta (kao što su Tajland, Koreja, Kina i Brazil), čiji je obujam bio manji, izvršena izvozom po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %. Usto, za izvoznu prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja na druga odredišta, koji je uglavnom prodavan po niskim cijenama i u malim količinama, dampinške marže bile su više, u rasponu od 13 % do 66 %.
(30)
Nakon objave industrija Unije tvrdila je da bi Komisija trebala zanemariti prodaju u SAD tijekom RIPR-a jer cijene na tom tržištu nisu odgovarajući temelj za predviđanje vjerojatne razine cijena prodaje na tržište Unije u slučaju isteka mjera.
(31)
Delta je, s druge strane, nakon objave zatražila da Komisija obrati posebnu pozornost na prodaju u SAD, koja predstavlja veliku većinu njezinog izvoza EMD-a alkalnog stupnja, a tržište SAD-a najbolje se može usporediti s tržištem Unije.
(32)
Komisija je analizirala svu izvoznu prodaju na sva odredišta, izračunala prosječnu ponderiranu cijenu izvoza trgovačkog društva Delta na sva ostala odredišta koja nisu u EU-u, ali je i posebno podrobno razmotrila cijene izvoza u pojedinačne treće zemlje. Pri razmatranju pitanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga utvrđeno je da je sva izvozna prodaja na sva odredišta bila relevantna, posebno u pogledu značajnih razlika u cijenama koje su utvrđene na različitim izvoznim tržištima.
(33)
Tržište SAD-a ima vlastita specifična svojstva zbog kojih je trgovačkom društvu Delta moguće ondje naplaćivati znatno više cijene nego drugdje. U SAD-u potražnja znatno premašuje domaću ponudu. Osim toga, postoje visoke ulazne prepreke za veliki broj potencijalnih konkurenata jer su na snazi visoke antidampinške pristojbe protiv uvoza iz Kine i Australije.
(34)
U tim okolnostima ne postoji razlog zbog kojeg bi Komisija svoje nalaze trebala zasnivati samo na prosječnoj izvoznoj cijeni ili ispitati izvoznu prodaju samo u jednu zemlju umjesto da analizira svu izvoznu prodaju na sva odredišta.
(35)
Iz ponašanja trgovačkog društva Delta u vezi s određivanjem cijena za izvozna tržišta koja nisu Unija vidljivo je da je, iako njegov izvoz na njemu najvažnije tržište (SAD) nije izvršen po dampinškim cijenama, prodaja na druga odredišta bila dampinška. Stoga su potrebni daljnji pokazatelji, kako je navedeno u nastavku, radi ocjenjivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera
3.2. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi
(36)
Delta raspolaže rezervnim kapacitetom za proizvodnju EMD-a na temelju kojeg bi mogla nastaviti u Uniju uvoziti značajne količine u slučaju isteka mjera. Delta je procijenila, a Komisija potvrdila, da je taj rezervni kapacitet iznosio između 4 000 i 6 000 MT godišnje. Tim su izračunom u obzir uzeti prekidi u opskrbi električnom energijom koji su česti u Južnoj Africi te obujam otpada. S obzirom na neke poteškoće u zadržavanju razina kvalitete u postrojenju s ručnim upravljanjem, Komisija konzervativno procjenjuje da bi između 2 000 i 3 000 MT godišnje predstavljao EMD-e alkalnog stupnja, dok bi ostatak bio EMD cink-ugljikova stupnja. Međutim, obje bi vrste bile prikladne za tržište Unije. Budući da bi dio količine EMD-a cink-ugljikova stupnja mogla apsorbirati ostala tržišta trećih zemalja, ne postoje naznake da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište moglo apsorbirati taj značajan rezervni kapacitet EMD-a alkalnog stupnja.
(37)
Delta je tijekom provjere tvrdila da je ona odavno etablirani dobavljač za svoje kupce na tržištu SAD-a koji nadoknađuje potrebnu količinu koju domaći proizvođači ne mogu sami proizvesti. Izvoz trgovačkog društva Delta u SAD bio je stabilan tijekom zadnje 4 godine, što upućuje na to da nije bilo mogućnosti da Delta poveća svoju prodaju u SAD. Da je bilo moguće povećati izvoz u SAD, Delta bi to već bila učinila kako bi ostvarila korist od viših cijena koje prevladavaju na tržištu SAD-a te također od povećane ekonomije razmjera koja proizlazi iz proizvodnje većih količina.
(38)
Prodaja trgovačkog društva Delta na azijsko tržište većim je dijelom bila usredotočena na cink-ugljikov EMD. Prodaja trgovačkog društva Delta u Aziju činila je 50 % ukupne prodaje cink-ugljikova EMD-a koju je izvršilo to trgovačko društvo. Kina ima domaće proizvođače EMD-a i izvoz trgovačkog društva Delta u Kinu tijekom RIP-a ostao je ograničen na vrlo malu količinu EMD-a alkalnog stupnja. S obzirom na to da izvoz EMD-a u Japan trenutno podliježe antidampinškim mjerama te zbog činjenice da u Japanu postoje domaći proizvođači EMD-a, nije vjerojatno da bi to tržište prihvatilo rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta. Stoga nije vjerojatno da bi azijsko tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta za alkalni EMD.
(39)
Nakon objave industrija Unije komentirala je da je rezervni kapacitet Delte mnogo veći od onog prije navedenog i uputila na nekoliko čimbenika pomoću kojih bi se to moglo potvrditi. Izjavili su i da bi se sav rezervni kapacitet Delte mogao uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja kvalitete za prodaju na tržištu Unije po dampinškim cijenama.
(40)
Industrija Unije tvrdila je i da bi se izvoz trgovačkog društva Delta u SAD vrlo vjerojatno smanjio u bliskoj budućnosti jer je jedan proizvođač iz SAD-a već najavio povećanje svojega proizvodnog kapaciteta i vrlo vjerojatno smanjenje potražnje za EMD-om u SAD-u nakon najavljenog odlaska jednog korisnika EMD-a s tržišta. Osim toga, industrija Unije tvrdila je da se prodaja iz Južne Afrike u SAD nakon završetka razdoblja ispitnog postupka već počela smanjivati. To bi značilo da trgovačko društvo Delta potencijalno raspolaže dodatnim količinama EMD-a alkalnog stupnja koje bi u slučaju isteka mjera vrlo vjerojatno preusmjerilo na tržište Unije.
(41)
Komisija je tijekom ispitnog postupka provjerila postrojenje trgovačkog društva Delta, kapacitet i kapacitet za proizvodnju tog društva. Kako je prethodno navedeno, Komisija se u svojim izračunima oslanjala na konzervativne izračune, posebno na konzervativnu procjenu udjela proizvodnje EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja na temelju uporabe rezervnog kapaciteta. Čak i uz tu konzervativnu procjenu ustanovljen je znatan rezervni kapacitet, u pogledu potrošnje dotičnog proizvoda u Uniji, koji se može uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja.
(42)
U pogledu tvrdnje o vjerojatnom razvoju izvoza trgovačkog društva Delta u SAD, dokazi predstavljeni Komisiji upućuju na to da bi mogao nastati pritisak na taj izvoz ako se kapacitet SAD-a za EMD-om nastavi povećavati, a potražnja smanjivati.
(43)
Nakon objave jedan je korisnik tvrdio da je rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta nizak s obzirom na to da je trgovačko društvo Delta imalo tržišni udjel otprilike 60-70 % prije uvođenja mjera. Međutim, čak i kada se uporabi konzervativna procjena rezervnog kapaciteta trgovačkog društva Delta, kad bi se taj rezervni kapacitet uporabio za izvoz u Uniju, trgovačko društvo Delta moglo bi jednostavno značajno povećati svoj tržišni udjel čak i bez uzimanja u obzir mogućnosti da se izvoz na druga odredišta preusmjeri u Uniju. Takav bi razvoj za posljedicu imao daljnje povećanje potencijalnog tržišnog udjela trgovačkog društva Delta.
3.3. Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta
(44)
Trgovačko društvo Delta ima dugotrajan i profitabilan kanal prodaje u SAD i nisu pronađeni nikakvi dokazi koji bi upućivali na to da bi bilo u interesu Unije namjerno preusmjeriti bilo koji dio te prodaje u Uniju. Međutim, rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, ili barem njegov znatan dio, vjerojatno bi mogao biti preusmjeren u Uniju samo zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama. Štoviše, to je tako zbog toga što je tržište Unije među najvećima na svijetu. Osim toga, prije nego što su uvedene antidampinške mjere, tržište Unije bilo je vrlo privlačno za Deltu jer je ona imala tržišni udjel 60-70 %.
(45)
Ako bi se trgovačko društvo Delta trebalo natjecati s proizvođačima iz Unije u pogledu cijene, ono bi bilo primorano sniziti svoje izvozne cijene i tako prodavati po dampinškim cijenama kako bi konkuriralo cijenama koje je jedan proizvođač iz Unije naplaćivao tijekom RIPR-a. Trgovačko društvo Delta moglo bi i preusmjeriti svoj izvoz EMD-a alkalnog stupnja koji trenutačno prodaje trećim zemljama (osim SAD-u) u Uniju po dampinškim cijenama jer je tržište Unije, zbog svoje veličine i općenito viših cijena, privlačnije nego druga tržišta koja nisu SAD. Nadalje, ako bi trgovačko društvo Delta u budućnosti moralo smanjiti količine EMD-a koje izvozi u SAD, tada bi tržište Unije bilo vrlo vjerojatno odredište tih dodatno dostupnih količina.
(46)
Nakon objave trgovačko društvo Delta komentiralo je da je njegova politika u vezi s određivanjem cijena bila prodavati na tržištu Unije samo ako bi moglo ostvariti profitabilnu cijenu.
(47)
To možda jest, a možda i nije slučaj, ali profitabilna prodaja i dalje može biti dampinška ako izvozna cijena ostane niža od uobičajene vrijednosti. U svakom slučaju, ne može se pružiti dokaz kojim bi se potkrijepilo tu tvrdnju jer trgovačko društvo Delta tijekom zadnjih pet godina nije izvozilo značajne količine u Uniju. Osim toga, industrija Unije je tvrdila da su male količine EMD-a koje je trgovačko društvo Delta prodalo u Uniju tijekom RIP-a prodane kako bi to društvo zadržalo svoju certifikaciju s klijentima u Uniji.
(48)
Trgovačko društvo Delta komentiralo je i da je prosječna cijena uvoza EMD-a u Uniju tijekom 2012. iznosila 1 809 EUR po MT, što je bilo iznad uobičajene vrijednosti, a što prema mišljenju trgovačkog društva Delta pokazuje da ono može konkurirati ostalim uvoznicima bez dampinga.
(49)
Međutim, ta prosječna vrijednost sastoji se dijelom od ekstremno skupog uvoza iz SAD-a i dijelom od znatno jeftinijeg uvoza iz Kine. Uvoz iz SAD-a nije mogao biti uključen u tu usporedbu jer je vrlo visoka razina cijena, i do tri ili četiri puta viša od uobičajenih cijena koje se naplaćuju na tržištu Unije, dovela u pitanje pouzdanost tih cijena i/ili uvezenog proizvoda. Ako bi trgovačko društvo Delta moralo cjenovno konkurirati uvozu iz Kine po cijeni od oko 1 200 EUR po MT, tada bi trgovačko društvo Delta na tržištu Unije vršilo damping.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(50)
S obzirom na prije navedeno, postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. EMD alkalnog tipa vrsta je proizvoda koju proizvodi trgovačko društvo Delta i koja bi se najvjerojatnije prodavala u Uniju u slučaju isteka mjera jer je to vrsta proizvoda koju je trgovačko društvo Delta izvozilo u prošlosti. Osim toga, trenutna potražnja u Uniji i dalje je najveća za EMD-om alkalnog stupnja. U ispitnom postupku pokazalo se da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na odredišta kao što su Južna Koreja, Kina i Brazil izvršena po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %.
(51)
Osim toga, rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta znatne je količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako bi se taj kapacitet uporabio za izvoz u Uniju i ako bi cijenom konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(52)
Istovjetni proizvod tijekom RIPR-a su proizvodila dva proizvođača iz Unije, trgovačka društva THA i Cegasa, koja su u potpunosti surađivala u ispitnom postupku. U početnome ispitnom postupku, trgovačko društvo Cegasa, koje u to vrijeme nije proizvodilo za otvoreno tržište već samo za vlastite potrebe, nije bilo podnositelj pritužbe i nije surađivalo u ispitnom postupku, ali mu se nije ni protivilo.
(53)
Nakon objave jedna je zainteresirana strana dovela u pitanje prihvatljivost trgovačkog društva Cegasa kao podnositelja zahtjeva u reviziji nakon isteka mjera s obzirom na to da ono nije bilo podnositelj pritužbe u početnom ispitnom postupku, da nije proizvodilo za otvoreno tržište i da stoga u to vrijeme nije trpjelo štetu. Ta je tvrdnja odbijena jer zahtjev za reviziju nakon isteka mjera moraju podnijeti proizvođači iz Unije ili netko u ime tih proizvođača, ali ne nužno (samo) početni podnositelj(i) pritužbe.
(54)
Ta dva proizvođača iz Unije predstavljaju svu proizvodnju EMD-a u Uniji i čine „industriju Unije” u smislu članaka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(55)
Za potrebe analize štete, zbog suradnje cijele industrije Unije, svi pokazatelji štete utvrđeni su na mikroekonomskim razinama. Radi zaštite povjerljivosti, svi su podaci prikazani u indeksiranom obliku ili u rasponima.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja na tržištu Unije
(56)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju (i) provjerenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije; (ii) provjerenog obujma uvoza od jedinoga južnoafričkog proizvođača; i (iii) uvoza iz ostalih zemalja na temelju podataka Eurostata.
(57)
Potrošnja EMD-a u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a. Povećala se 2010. i 2011., ali se u 2012. vratila na razine iz 2009.
Tablica 1.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
102
108
100
2. Uvoz iz Južne Afrike
2.1. Obujam i tržišni udjel
(58)
Nakon uvođenja mjera uvoz iz Južne Afrike gotovo je nestao.
Tablica 2.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike
100
2
3
1
Tržišni udjel uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike
100
2
4
1
2.2. Cijene i obaranje cijena
(59)
Vrlo malena prodaja EMD-a iz Južne Afrike u Uniju tijekom RIPR-a nije obarala cijene industrije Unije. Međutim, s obzirom na vrlo malen obujam te prodaje, na temelju nje nije moguće donijeti nikakav svrhovit zaključak.
(60)
Stoga je izvršena usporedba između EMD-a koji proizvodi i prodaje industrija Unije i cijena EMD-a koji se proizvodi u Južnoj Africi i prodaje u ostatku svijeta, na temelju dvaju scenarija, uključujući i isključujući prodaju u SAD. Razlog za provedbu analize iz koje je isključena cijena izvoza trgovačkog društva Delta u SAD temeljio se na specifičnoj tržišnoj situaciji u SAD-u koja za posljedicu ima vrlo visoke cijene u usporedbi s izvoznim cijenama trgovačkog društva Delta u druge zemlje (vidjeti prethodne uvodne izjave).
(61)
Usporedba je pokazala da se prodajom iz Južne Afrike u ostatak svijeta tijekom RIPR-a nisu obarale cijene industrije Unije ako se u obzir uzme prodaja u SAD, ali da su se obarale cijene industrije Unije ako se isključi prodaja u SAD. Osim toga, isključujući prodaju u SAD, i izvozne cijene trgovačkog društva Delta obarale su cijene industrije Unije.
(62)
Nakon objave industrija Unije zadržala je stajalište da se na temelju cijena koje trgovačko društvo Delta naplaćuje u SAD-u ne može zaključivati o budućem određivanju cijena za Uniju i da bi se zbog strukturalnih razlika između tržišta Unije i SAD-a takve cijene trebale zanemariti. S druge strane, trgovačko društvo Delta ponovilo je da je tržište SAD-a zrelo tržište EMD-a na kojem domaći proizvođači i uvoznici slobodno konkuriraju i na kojem je prisutno mnogo korisnika, uključujući korisnike koji su također prisutni i u Uniji. Posljedično, prodaju trgovačkog društva Delta u SAD ne bi trebalo isključiti. Osim toga, trgovačko društvo Delta smatralo je da za potrebe izračuna obaranja cijena Komisija nije trebala uporabiti ciljna dobit koju je industrija Unije postigla u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku.
(63)
U ovom slučaju, kada je uvoz iz dotične zemlje gotovo nestao nakon uvođenja početnih mjera, nadležno tijelo koje provodi ispitni postupak mora provesti analizu s predviđanjem budućeg razvoja događaja na temelju određenog broja utemeljnih pretpostavki, uključujući i vjerojatnu cijenu po kojoj bi trgovačko društvo Delta svoj EMD prodavalo u Uniji ako se dopusti istek antidampinških mjera koje su na snazi.
(64)
Nesporna je činjenica da je svako tržište EMD-a (SAD, EU, Azija) različito i da proizvođači EMD-a primjenjuju različite strategije određivanja cijena imajući na umu ne samo svoje troškove proizvodnje nego i proizvodni kapacitet u ciljnoj zemlji, potrebu za (ponovnim) dobivanjem tržišnog udjela i lokalne uvjete konkurencije. Nesporna je činjenica i da trgovačko društvo Delta svoju prodaju EMD-a na tržište SAD-a izvršava po znatno višim cijenama nego na ostalim tržištima. Stoga se očekuje da se buduće cijene trgovačkog društva Delta u Uniji neće određivati prema trenutačnim cijenama tog društva za SAD, nego da će one pratiti specifične uvjete i datosti na tržištu Unije.
(65)
U dokumentu o objavi, za potrebe izračuna dampinga, prodajne cijene trgovačkog društva Delta samo za EMD alkalnog stupnja za različita tržišta uspoređene su s izračunanom uobičajenom vrijednosti, a za potrebe izračuna obaranja cijena u obzir je uzeta i prodaja trgovačkog društva Delta jedne vrste EMD-a cink-ugljikova stupnja. Nakon objave industrija Unije komentirala je da bi u obzir trebalo uzeti svu prodaju trgovačkog društva Delta EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja za izračun dampinga i štete. Suprotno tome, trgovačko društvo Delta tvrdilo je da, s obzirom na to da se velika većina potrošnje u Uniji i izvoz tog društva u Uniju sastoje samo od EMD-a alkalnog stupnja, prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja uopće ne bi trebalo uzeti u obzir.
(66)
Komisija je donijela zaključak da bi i za izračun dampinga i za izračun štete u obzir trebalo uzeti i EMD alkalnog stupnja, i EMD cink-ugljikova stupnja, i to sve vrste, zbog sljedećih glavnih razloga: prvo, kao što je prije navedeno, i u Uniji postoji tržište EMD-a cink-ugljikova stupnja, a slijedom toga i potražnja za tim EMD-om, iako manje od tržišta EMD-a alkalnog stupnja te bi i to tržište moglo biti zanimljivo za izvoz trgovačkog društva Delta u Uniju. Drugo, EMD alkalnog stupnja i EMD cink-ugljikova stupnja proizvode se u istom postrojenju i istoj proizvodnoj liniji, primjenom istih sirovina i istoga proizvodnog procesa. Ovisno o postavkama parametara u postupku elektrolize (trenutačna gustoća, temperatura, koncentracija elektrolita itd.), proizvođači EMD-a mogu odabrati hoće li proizvoditi EMD alkalnog ili cink-ugljikova stupnja. Stoga je primjerenije izračunati obaranje cijena usporedbom prosječne izvozne cijene EMD-a trgovačkog društva Delta (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) s prosječnom prodajnom cijenom proizvođača EMD-a (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) iz Unije.
(67)
U pogledu analize obaranja cijena Komisija je kao referentnu točku uporabila ciljnu dobit koju je industrija Unije ostvarila u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku, koja odgovara dobiti za koju kapitalno intenzivna industrija poput proizvođača EMD-a može očekivati da bi ju ostvarila u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Međutim, pitanje najprimjerenije ciljne dobiti nije važno u kontekstu ove revizije nakon isteka mjera. Komisija zaista priznaje da nije bilo nastavka dampinga i da stoga nije bilo nastavka štete zbog obaranja cijena. Fokus analize stoga je na predviđanju budućeg razvoja događaja te ona za cilj ima predviđanje vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju vjerojatnog ponavljanja dampinga.
(68)
Trgovačko društvo Delta tvrdilo je da se činilo da su troškovi nastali nakon uvoza podcijenjeni jer njima nisu u obzir uzeti troškovi prijevoza za proizvod dostavljen kupcima iz luke Antwerpen.
(69)
Međutim, Komisija je usporedila cijene industrije Unije na razini franko tvornica s cijenama izvoznika na granicama Unije te su se stoga troškovi nastali nakon uvoza odnosili samo na rukovanje i testiranje, ali ne i na prijevoz. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(70)
U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udjel, kao i na prosječnu cijenu tog uvoza.
Tablica 3.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Opseg uvoza iz drugih zemalja (u tonama)
5 000 - 10 000
10 000 - 15 000
5 000 - 10 000
5 000 - 10 000
Indeks (2009. = 100)
100
113
92
88
Tržišni udjel uvoza svih ostalih trećih zemalja
25 % - 30 %
30 % - 35 %
20 % - 25 %
20 % - 25 %
Opseg uvoza iz drugih zemalja (u EUR)
10 m - 15 m
15 m - 20 m
10 m - 15 m
10 m - 15 m
Indeks (2009. = 100)
100
113
93
102
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 566
1 572
1 590
1 809
Izvor: Eurostat
(71)
Obujam uvoza EMD-a iz ostalih trećih zemalja u Uniju smanjio se tijekom razmatranog razdoblja. Cijene tog uvoza više su od prosječnih cijena industrije Unije i cijena trgovačkog društva Delta za druga tržišta osim SAD-a tijekom RIPR-a. Kako je prije navedeno, vrijednost od 1 809 EUR po toni prosjek je dobiven temeljem vrlo različitih uvoznih cijena u rasponu od jeftinog uvoza iz Kine do vrlo skupog uvoza iz SAD-a. Preciznije rečeno, zabilježene razine cijena uvoza iz SAD-a iznimno su visoke u usporedbi s bilo kojim drugim rasponima cijena proizvođača iz Unije, trgovačkog društva Delta i ostalih izvoznika pa se zbog toga na njih ne može razumno osloniti u provedbi analize. Stoga se taj prosjek ne može uzeti kao referentna cijena za budući uvoz iz Južne Afrike. Delta se u pogledu cijena ne bi natjecala s uvozom iz SAD-a, nego s cijenama industrije Unije.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(72)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitani su svi bitni gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(a) Proizvodnja
(73)
Proizvodnja u Uniji povećala se za 6 % između 2009. i RIPR-a. Preciznije rečeno, povećala se za 7 postotnih bodova između 2009. i 2011. i zatim smanjila za 1 postotni bod tijekom RIPR-a.
Tablica 4.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
102
107
106
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(74)
Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije povećao se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, ponajprije zbog manjih poboljšanja proizvodnog postupka (tj. nije bilo većih ulaganja u nove proizvodne pogone ili opremu).
(75)
Budući da je povećanje kapaciteta bilo veće od povećanja proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda.
Tablica 5.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Proizvodni kapacitet
Indeks (2009. = 100)
100
103
108
109
Iskorištenost kapaciteta
Indeks (2009. = 100)
100
99
99
97
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(c) Zalihe
(76)
Obujam zaliha ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Smanjio se tijekom 2011., ali se vratio na razine iz 2009. tijekom RIPR-a.
Tablica 6.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
103
86
100
Izvor: Odgovori na upitnik
(d) Obujam prodaje
(77)
Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije između 2009. i RIPR-a povećao se za 10 %. U usporedbi s 2009., 2011. se povećao za 20 %, ali se zatim naglo smanjio za 10 postotnih bodova tijekom RIPR-a.
Tablica 7.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
103
120
110
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(e) Tržišni udjel
(78)
Između 2009. i RIPR-a proizvođači iz Unije dobili su 10 postotnih bodova tržišnog udjela. To se povećanje tržišnog udjela objašnjava smanjenjem tržišnog udjela uvoza u Uniju.
Tablica 8.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Tržišni udjel industrije Unije
65 % - 70 %
65 % - 70 %
75 % - 80 %
75 % - 80 %
Indeks (2009. = 100)
100
101
111
110
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju i Eurostat
(f) Rast
(79)
Potrošnja u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a kako je prethodno navedeno u tablici 1. Nijedan ostali pokazatelj ne pokazuje značajan rast na tržištu Unije za proizvod obuhvaćen revizijom.
(g) Zaposlenost
(80)
Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje smanjenje od 9 postotnih bodova između 2009. i RIPR-a.
Tablica 9.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
91
90
91
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(h) Produktivnost
(81)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se za 18 % u razmatranom razdoblju. U tome se odražava povećanje proizvodnje od 6 %, dok su se razine zaposlenosti smanjile za 9 %. To je posebno očito u 2011., kada se proizvodnja povećala, razina zaposlenosti nastavila smanjivati, a produktivnost je bila za 20 postotnih bodova viša nego 2009.
Tablica 10.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
112
120
118
Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju
(i) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(82)
Prosječna godišnja prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjila se za 11 % između 2009. i RIPR-a.
Tablica 11.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
95
93
89
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(j) Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(83)
S obzirom na to da je uvoz iz Južne Afrike gotovo nestao nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, visina dampinške marže ne može se ocijeniti. Međutim, u svjetlu ključnih gospodarskih pokazatelja koji su navedeni prije, kao i u nastavku, utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji.
(k) Plaće
(84)
Unatoč tome što se ukupan trošak rada smanjio, prosječan trošak rada povećao se tijekom razmatranog razdoblja kao posljedica smanjenja ukupne radne snage.
Tablica 12.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
102
103
103
Izvor: Odgovori na upitnik
(l) Profitabilnost i povrat ulaganja
(85)
Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda koju je izvršila industrija Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, izražena kao postotak neto prodaje, prepolovila se između 2009. i RIPR-a. Profitabilnost tijekom RIPR-a znatno je niža od ciljne dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku, koja je bila utvrđena na razini dobiti koju je ostvarila industrija Unije u odsutnosti štetnog dampinga.
(86)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti.
Tablica 13.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Profitabilnost industrije Unije
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
0 % - 5 %
Indeks (2009. = 100)
100
63
63
50
Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
15 % - 20 %
5 % - 10 %
10 % - 15 %
5 % - 10 %
Indeks (2009. = 100)
100
64
84
51
Izvor: Odgovori na upitnik
(m) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(87)
Neto novčani tok od poslovanja znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja, iako je ostao pozitivan, osim za godinu 2010.
Tablica 14.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
-34
71
10
Izvor: Odgovori na upitnik
(88)
Ne postoje naznake da bi se industrija Unije bila suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala da je to pokušala učiniti, ali tijekom razmatranog razdoblja nije bilo značajnih ulaganja, zbog čega industrija Unije nije morala „prolaziti provjeru” u tom pogledu.
(n) Ulaganja
(89)
Godišnja ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda gotovo su se prepolovila između 2009. i RIPR-ima. Preciznije rečeno, smanjila su se 2010., povećala 2011. i ponovno smanjila tijekom RIPR-a. Nagli pad ulaganja uočen između 2011. i RIPR-a može se djelomično objasniti time što je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja već ostvarila potrebna i predviđena glavna ulaganja.
Tablica 15.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
45
115
52
Izvor: Odgovori na upitnik
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(90)
Analizom gospodarskih pokazatelja pokazalo se da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, uočeno povećanje količine, koje samo po sebi nije bilo značajno, trebalo bi promotriti u kontekstu povećanoga proizvodnog kapaciteta i sniženja prodajnih cijena, što je za posljedicu imalo smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije za 3 postotna boda i sniženje jedinične prodajne cijene industrije Unije za 11 postotnih bodova.
(91)
U isto vrijeme gospodarsko stanje industrije Unije pokazalo je pogoršanje u smislu profitabilnosti, povrata ulaganja, zaposlenosti i novčanog toka. To posebno vrijedi za profitabilnost koja je važan pokazatelj statusa industrije Unije, koja je i dalje znatno niža od ciljne dobiti kako je utvrđena u početnom ispitnom postupku. Industrija Unije još se nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u osjetljivoj situaciji zbog čega je vrlo osjetljiva na ponavljanje dampinškog uvoza. Prosječna prodajna cijena smanjila se tijekom tih godina i najvjerojatnije bi se nastavila smanjivati kada bi se ponovio dampinški uvoz iz Južne Afrike, čime bi se dodatno pogoršalo već osjetljivo stanje industrije Unije.
(92)
Nakon objave određene zainteresirane stranke tvrdile su da trenutačno nestabilno i osjetljivo stanje industrije Unije nije posljedica ni dampinškog uvoza iz Južne Afrike ni učinaka prethodnog dampinga.
(93)
Oni su naveli da se kretanja prethodno prikazanih ključnih gospodarskih pokazatelja odnose na razdoblje (od 2009. do kraja RIPR-a): i. kada su na snazi već neko vrijeme bile početne antidampinške mjere; ii. kada je uvoz iz Južne Afrike gotovo pa prestao; i iii. kada je na otvoreno tržište Unije ušao novi sudionik (trgovačko društvo Cegasa). Zainteresirane stranke promatrale su gospodarske pokazatelje svakoga od dvaju proizvođača iz Unije zasebno umjesto zajedno, te su zaključile da je industrija Unije u teškom stanju zbog novonastaloga unutarnjeg tržišnog natjecanja između jedinih dvaju proizvođača iz Unije na tržištu.
(94)
Te su zainteresirane strane posebno tvrdile su da je Komisija propustila uzeti u obzir temeljne promjene koje su nastale u industriji Unije od 2009. Napomenuli su da su se gospodarski pokazatelji izvornog i jedinog podnositelja pritužbe (društva THA) dramatično popravili nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, čime su uklonjeni svi negativni učinci prethodnog dampinga. Međutim, drugi proizvođač iz Unije, trgovačko društvo Cegasa, koje je prije EMD bilo proizvodilo samo za vlastitu uporabu, svoje postrojenje za proizvodnju baterija nakon toga je premjestilo izvan Unije. Kao posljedica toga, ono je oslobodilo znatnu količinu EMD-a za otvoreno tržište i počelo ga prodavati po niskoj cijeni i na taj način stupilo u natjecanje s jedinim drugim proizvođačem iz Unije te prouzročilo jak silazni pritisak na cijene, iskorištenost kapaciteta i profitabilnost.
(95)
Komisija je već u dokumentu o objavi uzela u obzir promjenu ustrojstva industrije Unije u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. To je bio pozitivan razvoj koji pokazuje otvorenost tržišta i povećanu razinu tržišnog natjecanja među različitim sudionicima uključujući i uvoz.
(96)
Komisija se slaže i da pod tim okolnostima, a posebno u izostanku uvoza iz Južne Afrike, trenutno stanje industrije Unije ne može biti posljedica dampinga iz Južne Afrike i stoga se ne može smatrati „nastavkom štete”.
(97)
Komisija je ispitala združena kretanja obaju proizvođača iz Unije od 2009. i zaključila je da ključni gospodarski pokazatelji nisu povoljni te da se industrija Unije nalazi u nestabilnom i osjetljivom stanju. Jasno je da razlog za to u izostanku uvoza iz Južne Afrike ne može biti dampinška praksa trgovačkog društva Delta. Međutim, u reviziji nakon isteka mjera, koja je usredotočena na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera, damping, šteta i uzročnost tijekom RIPR-a nisu presudni čimbenici u analizi.
(98)
Komisija zaključuje da se industrija Unije i dalje nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji i da je njezina profitabilnost daleko od razina koje bi se moglo očekivati u toj kapitalno intenzivnoj industriji. Usporedba s početnim ispitnim postupkom može se izvršiti samo za jednog proizvođača iz Unije s obzirom na to da u to vrijeme drugi proizvođač iz Unije nije prodavao na otvorenom tržištu Unije. Za tog proizvođača iz Unije dobit tijekom RIPR-a bila je znatno niža od one utvrđene u početnom ispitnom postupku u izostanku dampinškog uvoza.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(99)
Jedini poznati južnoafrički proizvođač (trgovačko društvo Delta) EMD-a ima rezervni kapacitet i potencijal da ponovno počne izvoziti na tržište Unije u znatnim količinama. Tijekom početnoga razmatranog razdoblja (od 2002. do 2005./2006.) tržišni udjel trgovačkog društva Delta znatno se povećao s oko 30-40 % na 60-70 %. Trgovačko društvo Delta stoga je već pokazalo svoju sposobnost da brzo poveća obujam izvoza u Uniju.
(100)
Izvozne cijene CIF trgovačkog društva Delta na druga tržišta osim SAD-a i uključujući sve vrste EMD-a svih stupnjeva bile su niže od cijena industrije Unije tijekom RIPR-a i obarale su te cijene industrije Unije. Niže cijene na drugim tržištima mogle bi trgovačkom društvu Delta biti poticaj da taj izvoz preusmjeri na tržište Unije u slučaju isteka mjera.
(101)
S obzirom na rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, zasićenost ostalih izvoznih tržišta i privlačnost tržišta Unije trgovačko društvo Delta najvjerojatnije bi pokušalo povratiti svoj znatan tržišni udjel u Uniji koji je izgubilo nakon uvođenja mjera koje su na snazi. Kako je prethodno zaključeno, trgovačko društvo Delta trebalo bi izvoziti po dampinškim cijenama kako bi povratilo tržišni udjel. Posljedično, u odsutnosti antidampinških pristojbi na uvoz EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike, svako ponavljanje dampinškog uvoza prouzročilo bi još jači cjenovni pritisak na industriju Unije, a vrlo vjerojatno i materijalnu štetu.
2. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete
(102)
Stavljanje mjera izvan snage vrlo bi vjerojatno za posljedicu imalo ponavljanje dampinškog uvoza iz Južne Afrike, što bi dovelo do pritiska na smanjenje cijena industrije Unije i pogoršavanja njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Južne Afrike izvan snage stoga bi za posljedicu vjerojatno imalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već nestabilnog i osjetljivog stanja za koje je utvrđeno da se u njemu trenutno nalazi industrija Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(103)
Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li produljenje postojećih antidampinških mjera protiv Južne Afrike bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa.
(104)
Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
(105)
U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je taj ispitni postupak revizija, njime se analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, čime se omogućava ocjena svakoga nepotrebnog negativnog utjecaja na stranke na koje se trenutne antidampinške mjere odnose.
(106)
Unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, Komisija je ispitala postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije
(107)
Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete.
(108)
Kada bi se dopustilo da mjere isteknu, vjerojatno je da bi se trenutno stanje industrije Unije nastavilo i dodatno pogoršalo s obzirom na vjerojatan priljev dampinškog uvoza znatnog obujma iz Južne Afrike. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.
(109)
Stoga je jasno da zadržavanje antidampinških mjera protiv Južne Afrike ne bilo suprotno interesu industrije Unije.
3. Interes uvoznika
(110)
U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika u Uniji. U trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan trgovac ni uvoznik. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike, može se zaključiti da nastavak mjera neće značajno negativno utjecati na uvoznike Unije.
4. Interes korisnika
(111)
Uspostavljen je kontakt sa svim korisnicima EMD-a u Uniji (proizvođačima baterija služi kao sirovina). Primljeni su odgovori od dvaju trgovačkih društava koja pripadaju istoj multinacionalnoj grupaciji. U početnom ispitnom postupku surađivala su dva dodatna proizvođača baterija koja su se protivila uvođenju mjera.
(112)
Korisnik koji je surađivao objasnio je teško gospodarsko stanje s kojim su suočeni proizvođači baterija u Uniji zbog silaznog pritiska na cijene koji vrše njihovi glavni kupci (trgovci na malo) i posljedični rizik od gubitka radnih mjesta. Međutim, on nije mogao dati nikakva objašnjenja ili argumente za to zbog čega bi se i na koji način ukidanjem mjera protiv uvoza EMD-a iz Južne Afrike to stanje popravilo.
(113)
EMD čini tek 10-15 % ukupnog troška proizvodnje baterija. Ta se vrijednost smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Uz to, nakon uvođenja mjera, prosječna prodajna cijena EMD-a u Uniji zapravo se smanjila. U stvarnosti, nisu pruženi nikakvi dokazi da bi zadržavanje mjera na snazi imalo nezanemariv utjecaj na troškove proizvodnje za proizvođače baterija.
(114)
U izostanku takvih dokaza Komisija zaključuje da se zadržavanjem mjera ne bi neopravdano utjecalo na korisnike EMD-a.
(115)
Nakon objave isti je korisnik izrazio neslaganje s ocjenom stanja koju je dala Komisija i komentirao da je nakon uvođenja mjera jedan izvor kvalitetnog EMD-a nestao, da su se cijene EMD-a povećale te da postoji znatan utjecaj na ionako nisku profitabilnost proizvođača baterija iz Unije čak i ako EMD predstavlja samo 10-15 % proizvodnih troškova.
(116)
Ne dovodeći u pitanje tu tvrdnju, iz dokaza u spisu vidljivo je da odabir korisnika da ne upotrebljava EMD-e trgovačkog društva Delta nije bio povezan s uvođenjem antidampinških pristojbi i da prijetnju profitabilnosti i radnim mjestima tog korisnika ne predstavlja povećanje cijene EMD-a nego silazni pritisak na cijene koji vrše njegovi glavni kupci (višenacionalni trgovci na malo sa znatnom kupovnom moći) i kineski proizvođači baterija.
(117)
Isti je korisnik EMD-a komentirao da mjere ne bi trebalo zadržati jer ispitnim postupkom nije utvrđen damping u Uniji tijekom RIPR-a te da ne postoji rizik od ponavljanja dampinga zbog maloga tržišnog udjela koji bi trgovačko društvo Delta moglo ostvariti da se sav rezervni kapacitet tog društva usmjeri u Uniju.
(118)
Ta je tvrdnja odbačena jer bi utvrđeni potencijalni tržišni udjel trgovačkog društva Delta očito bio znatan te bi taj izvoz u Uniju vjerojatno bio izvršen po dampinškim cijenama.
5. Budući razvoj
(119)
Podnositelji pritužbe u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera spomenuli su da će, poveća li se u Uniji u budućnosti potražnja za električnim automobilima, na početku proizvodnog lanca doći do povećanja potražnje za EMD-om koji je navodno sirovina koja se najčešće upotrebljava u proizvodnji litij-manganova oksida (LMO), koji pak služi kao katodni materijal za litij-ionske baterije koje se mogu ponovno puniti (LIB), koje se upotrebljavaju u brojnim modelima električnih vozila. Oni tvrde da, ponovi li se šteta od dampinškog uvoza iz Južne Afrike, dio industrije Unije koji proizvodi EMD neće biti prisutan kako bi zadovoljio tu moguću buduću potražnju za nove tehnologije.
(120)
Ispitnim postupkom nisu pronađeni čvrsti dokazi koji bi išli u prilog ili pobijali tvrdnju prema kojoj bi sav budući razvoj u sektoru električnih automobila znatno utjecao na industriju EMD-a i potražnju za EMD-om. Međutim, činjenica je da industrija Unije ispituje izvedivost proizvodnje LMO-a s pomoću EMD-a, da ima mogućnost u budućnosti prikupiti znanje i opremu potrebnu za to i da sudjeluje u brojnim projektima koje financira Unija, koji su povezani s istraživanjem i razvojem litij-ionskih baterija.
(121)
Nakon objave to su pitanje kratko spomenule neke zainteresirane stranke, ali ponovno nisu dostavljeni čvrsti dokazi o mogućem utjecaju nekoga budućeg razvoja u sektoru električnih automobila u Uniji i/ili na ostalim tržištima na dotični proizvod.
6. Zaključak o interesu Unije
(122)
S obzirom na prethodno navedene dokaze, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.
(123)
Stoga bi, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih elektrolitskih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike na dodatno razdoblje od pet godina,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (odnosno manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni, koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 (oznaka TARIC 2820100010) i koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike.
2. Za proizvode koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Sva ostala trgovačka društva
17,1 %
A999
3. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2014.