NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
32012R0845
L 252/33
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 845/2012
od 18. rujna 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 21. prosinca 2011. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („odnosna zemlja” ili „NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 7. studenoga 2011. uložio Eurofer („podnositelj pritužbe”), koji predstavlja veći udio, u ovom slučaju više od 70 %, u ukupnoj proizvodnji određenih organski prevučenih proizvoda od čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i udruženja za koje je poznato da se postupak na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Komisija je, također, obavijestila proizvođače u Kanadi i Južnoafričkoj Republici („Južna Afrika”) koje su predviđene u obavijesti o pokretanju postupka kao moguće analogne zemlje. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanim s odnosnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011.
(5)
U pogledu proizvođača iz Unije, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od šest proizvođača iz Unije za koje je Komisija znala da proizvode istovjetni proizvod i koji su odabrani na temelju prodaje, obujma proizvodnje, veličine i zemljopisne lokacije u Uniji. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 46 % proizvodnje Unije i 38 % prodaje Unije. Zainteresirane stranke također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Jedan od proizvođača iz Unije izjavio je da ne želi da ga se uključi u uzorak i zamijenjen je u uzorku sljedećim najvećim proizvođačem.
(6)
Ukupno 26 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od proizvođača izvoznika Komisija je najprije odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju. No, jedan od proizvođača izvoznika nije dao točne podatke o izvozu i isključen je iz uzorka. Druga dva proizvođača izvoznika koji su naknadno dodani u uzorak povukla su svoju suradnju. Dakle, Komisija je konačno odlučila ograničiti uzorak na dva proizvođača izvoznika koji su prvotno odabrani kao dio uzorka i koji su imali najveći obujam izvoza u Uniju. Njihov obujam izvoza čini više od 30 % ukupnog izvoza svih kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju.
(7)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo podnošenje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva („MET”) ili individualni tretman („IT”), prema njihovoj želji Komisija je poslala obrasce za zahtjev kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih odnosi, kineskim tijelima i drugim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su se prijavili u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Tri kineska proizvođača izvoznika, uključujući i onog koji je uključen u uzorak, zatražila su primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe ili IT-a ako se ispitnim postupkom utvrdi da ne zadovoljavaju uvjete za MET. Jedan od tih proizvođača izvoznika, koji nije uključen u uzorak naknadno je povukao svoj zahtjev. Drugi proizvođač izvoznik u uzorku zatražio je samo IT.
(8)
Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. U pogledu ograničenog broja uvoznika koji surađuju, smatralo se da odabir uzorka više nije potreban.
(9)
Komisija je poslala upitnike dvama proizvođačima izvoznicima u uzorku iz NRK-a, 14 drugih proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su to zatražili, četirima proizvođačima u Kanadi, četirima proizvođačima u Južnoj Africi, pet proizvođača u Republici Koreji („Južna Koreja”), pet proizvođača u Saveznoj Republici Brazil („Brazil”) - zemlje kandidati za izbor analogne zemlje, šest proizvođača iz Unije u uzorku, pet uvoznika koji surađuju u Uniji i poznatim korisnicima.
(10)
Odgovori su primljeni od devet proizvođača izvoznika i povezanih trgovačkih društava u NRK-u, jednog proizvođača u Kanadi i jednog proizvođača u drugoj mogućoj analognoj zemlji, Južnoj Koreji. Nadalje, šest proizvođača u uzorku iz Unije, dva nepovezana izvoznika i deset korisnika odgovorilo je na upitnik.
(11)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
ArcelorMittal Belgium, Belgija i povezano prodajno trgovačko društvo ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luksemburg,
-
ArcelorMittal Poland, Poljska,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Njemačka,
-
voestalpine Stahl GmbH i voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austrija,
-
Tata Steel Maubeuge SA (ranije poznato pod nazivom Myriad SA), Francuska,
-
Tata Steel UK Ltd, Ujedinjena Kraljevina;
(b)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd i povezana trgovačka društva: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. i povezano trgovačko društvo Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China i povezano trgovačko društvo Wuxi Changjiang Sheet Metal Co.;
(c)
uvoznici iz Unije
-
ThyssenKrupp Mannex, Njemačka;
(d)
korisnici iz Unije
-
Steelpartners NV (dio grupacije Joris IDE), Belgija.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(12)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Odnosni proizvod
(13)
Odnosni proizvod odnosi se na određene organski prevučene proizvode od čelika („OCS”), tj. plosnate valjane proizvode od nelegiranog ili legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, bez takozvanih „panel-ploča” vrste koja se koristi u građevini i koje se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više) trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine („odnosni proizvod”).
(14)
Osnovna primjena OCS-a je u građevinskoj industriji te u daljnjoj obradi raznih proizvoda u građevini (poput panel-ploča, krovnog materijala, materijala za oblaganje itd.). Ostale primjene uključuju proizvodnju kućanskih uređaja (bijela tehnika i mali aparati) ili opreme za gradnju (vrata, radijatori, svjetla itd.)
2. Istovjetni proizvod
(15)
Ispitni postupak je pokazao da OCS koji proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, OCS koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i OCS uvezen u Uniju iz NRK-a te OCS koji se proizvodi i prodaje u Kanadi, koja se koristi kao analogna zemlja, imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu krajnju upotrebu. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(16)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da proizvodi iz NRK-a nisu usporedivi s onima koje prodaje industrija Unije, jer se prethodni prodaju na različitom tržištu i cjenovnom segmentu te za drukčiju krajnju svrhu poput korištenja za vanjsku gradnju dok značajan dio proizvoda industrije odlazi na visokokvalitetne proizvode koji se samo koriste u malom sektoru kućanskih aparata.
(17)
Ispitni je postupak pokazao da iako proizvođači iz Unije prodaju dio svoje proizvodnje tim tržišnim segmentima kao što su kućanski aparati, isti se proizvodi prodaju i industriji građevinskih materijala, što je navodno osnovni tržišni segment kineskog izvoza. Štoviše, utvrđeno je da su cjenovne razine između tih sektora usporedive za iste vrste proizvoda koje se prodaju različitim korisnicima.
(18)
Treba napomenuti da s obzirom na to da je odnosni proizvod uvelike standardiziran, ima slična osnovna fizička i kemijska svojstva kao i istovjetni proizvod bez obzira na krajnju upotrebu. Zato se argument privremeno odbacuje.
3. Zahtjevi za isključivanje proizvoda
(19)
Nekoliko zahtjeva za isključivanje određenih vrsta proizvoda primljeno je od korisnika, kineskih izvoznika i proizvođača iz Unije. Vrste proizvoda za koje je zatraženo isključivanje odnose se na npr. čelik obložen kromom ili limom, čelične ploče prebojane prvim anorganskim premazom od cinkovog silikata ili prebojane ostalim materijalima koji nisu organski.
(20)
No, do sada nisu doneseni zaključci s obzirom na to da neki od tih zahtjeva nisu odgovarajuće dokumentirani da bi se mogla donijeti informirana odluka. Zato je odlučeno da se te tvrdnje dodatno ispitaju.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)
(21)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez znatnog upletanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, te
-
konverzije deviznog tečaja obavljaju se po tržišnim stopama.
(22)
Kako je određeno gornjom uvodnom izjavom 8., tri proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila su tretman tržišnog gospodarstva („MET”) i odgovorila na zahtjev za MET u zadanom roku, a jedan od tih proizvođača izvoznika naknadno je povukao svoj zahtjev.
(23)
U vezi s preostala dva proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju, a zatražili su MET, nakon odluke suda od 2. veljače 2012. (3) odlučeno je da se ispitaju zahtjevi oba proizvođača izvoznika uključena u uzorak (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd i njegova povezana trgovačka društva) te proizvođača izvoznika koji nije uključen u uzorak (Union Steel China i njegovo povezano trgovačko društvo). Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevu za MET u prostorijama odnosnih trgovačkih društava.
(24)
Ni za jednu od dvije grupacije proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju nije utvrđeno da udovoljavaju kriterijima za odobravanje MET-a, jer trošak glavne sirovine, toplo valjanih čeličnih koluta, znatno poremećen zbog upletanja države u tržište čelika i ne odražavaju bitno tržišne vrijednosti kao što se zahtjeva u članku 2. stavku 7. točki (c) prvoj alineji Osnovne uredbe.
(25)
Upletanje kineske države u čelični sektor pokazuje se kroz činjenicu da je velika većina velikih kineskih proizvođača čelika u vlasništvu države te su postojeći kapaciteti čelika i proizvodnja pod utjecajem raznih petogodišnjih industrijskih planova, a posebno trenutačnog 12. petogodišnjeg plana (2011.-2015.) za sektor željeza i čelika.
(26)
Država također ostvaruje značajnu kontrolu nad tržištem sirovinama. Koks (zajedno sa željeznom rudom, među važnijim sirovinama u proizvodnji čelika) podliježe količinskim ograničenjima i izvoznoj carini od 40 %. Može se zaključiti da je kinesko tržište čelika poremećeno zbog znatnog upletanja države.
(27)
Taj poremećaj se odražava na cijenu koju plaćaju ispitana trgovačka društva za toplo valjane čelične kolute u RIP-u. Utvrđeno je da je znatno niža od međunarodnih cijena.
Dakle, može se zaključiti da proizvodnja OCS-a ima korist od neuobičajenih cijena toplo valjanih čeličnih koluta zbog upletanja države zbog kojeg dolazi do poremećaja u cijeni OCS-a u NRK-u. Zbog tog poremećaja kineski proizvođači izvoznici imaju veliku prednost troškova, jer trošak ili glavna sirovina, toplo valjani čelični koluti, čine približno 80 % troška proizvodnje. U skladu s tim, ne može se smatrati da je 1. kriterij ispunjen.
(28)
Osim općeg stanja opisanog gore, jedan proizvođač izvoznik nije ispunio niti 2. kriterij zbog značajnih pogrešaka u računovodstvenim sustavima triju povezanih grupacija trgovačkih društava.
(29)
Komisija je službeno objavila rezultate MET-a odnosnim trgovačkim društvima iz NRK-a, nadležnim tijelima NRK-a i podnositelju pritužbe. Komisija im je također dala priliku da izraze svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu ako za to postoje posebni razlozi.
(30)
Podnositelj pritužbe, jedan proizvođač izvoznik i tijela NRK-a predali su pisane podneske. Podnositelj pritužbe složio se s rezultatima MET-a. Kineski proizvođač izvoznik uglavnom je preispitivao jesu li cijene koje su ispitivana trgovačka društva plaćala za toplo valjane čelične kolute znatno niže od međunarodnih cijena, ali nije dao podatke kojima bi potkrijepio svoju tvrdnju. No, podaci Eurostata, koje su potvrdili ostali dostupni statistički podaci (4), jasno pokazuju da su te cijene bile znatno ispod međunarodnih cijena kada ih se usporedi s odgovarajućim cijenama u Europi, Sjevernoj Americi, Južnoj Americi i Japanu. Argument se stoga odbacuje.
(31)
Tijela NRK-a tvrdila su da postojanje mogućih poremećaja u cijenama na razini cijele industrije sirovine toplo valjanih čeličnih koluta ne znači automatski da postoji sukladnost s 1. kriterijem zbog čega je potrebno utvrđivanje na razini trgovačkog društva. No, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 27., poremećaj u cijeni glavne sirovine odražava se na cijenu koju plaćaju sva ispitana trgovačka društva. Najprije, tu činjenicu nijedna stranka nije opovrgnula, a drugo, ispitivanje MET-a izvršeno je na razini trgovačkog društva te nalazi nisu ograničeni na opća pitanja na horizontalnoj razini. Stoga se taj argument odbacuje.
(32)
Tijela NRK-a, nadalje, su navela da su petogodišnji planovi neobvezujuće smjernice bez pravne snage u NRK-u. Međutim, kako je određeno uvodnom izjavom 25., bez obzira na točan pravni status tih planova, ne može se poreći da pomoću tih planova intervencija Vlade NRK-a ima značajan utjecaj na postojeći kapacitet i proizvodnju čelika. Stoga se taj argument odbacuje.
(33)
Također se tvrdilo da Komisijino manipuliranje zahtjevima za MET nije bilo u skladu s odlukama suda od 2. veljače 2012. (5) („odluka Brosmann”) i od 19. srpnja 2012. (6) („odluka Zhejiang Xinan Chemical”). U pogledu tog argumenta treba napomenuti da je ispitni postupak proveden u skladu s odlukom Brosmann, kao što su prepoznala i sama tijela NRK-a u svom podnesku. Dodatno, pitanje u pogledu odluke Zhejiang bilo je upletanje države u odluke trgovačkog društva. No, u ovom ispitnom postupku glavni razlog za uskraćivanje MET-a bio je taj da cijena glavne sirovine ne odražava tržišne vrijednosti. Stoga se taj argument privremeno odbacuje.
(34)
Također se tvrdilo da je s obzirom na to da se u usporednom postupku protiv subvencioniranog uvoza u pogledu odnosnog proizvoda također ispitivalo pitanje poremećaja u proizvodnji, Komisija trebala uzeti u obzir dokaze prikupljene o tom pitanju u spomenutom usporednom ispitnom postupku. U pogledu tog argumenta treba napomenuti da je u okviru trenutačnog antidampinškog postupka tijekom ispitnog postupka za MET ispitivano hoće li troškovi glavne sirovine odražavati tržišne vrijednosti. Zaključak da proizvodnja OCS-a u NRK-u koristi prednosti neuobičajene cijene toplo valjanih čeličnih koluta kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27. stoga je u potpunosti valjan u tom pogledu i ni na kakav način ne dovodi u pitanje moguće nalaze postupka protiv subvencioniranog uvoza ili obratno. Mogući nalazi postupaka protiv subvencioniranog uvoza dosta se razlikuju od utvrđivanja MET-a. Stoga se taj argument privremeno odbacuje.
(35)
Tijela NRK-a također su tvrdila da Komisija nije otkrila nalaze MET-a kineskim tijelima. No, to nije točno s obzirom na to da su službe Komisije putem verbalne note Misiji Kine u EU-u od 12. srpnja 2012. dostavile dokument o objavi MET-a.
(36)
Konačno se tvrdilo da Komisija koristi neprovjerene podatke od proizvođača iz analogne zemlje za uvođenje privremenih pristojba. No, to nije točno jer je Komisija koristila podatke koje je analizirala i za koje je zaključila da su pouzdani, kako je jasno navedeno u uvodnoj izjavi 48. Komisija se trebala okrenuti analognom proizvođaču iz Kanade za suradnju s obzirom na to da je analogni proizvođač iz Koreje povukao suradnju neposredno prije planiranog i dogovorenog posjeta radi provjere kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 45. Zato će ispitni postupak na licu mjesta u poslovnim prostorijama proizvođača biti izvršen nakon privremene faze ispitnog postupka. Također se tvrdilo da je trgovačko društvo iz analogne zemlje Koreje povuklo svoju suradnju zbog odluke o MET-u. No, to nije slučaj jer je do povlačenja došlo 3. srpnja dok je do objave nalaza o MET-u došlo 12. srpnja 2012.
(37)
Nijedan od iznesenih argumenata nije bio takav da bi promijenio nalaze u pogledu utvrđivanja MET-a.
(38)
Na temelju gore navedenog, nijedna od dvije grupacije proizvođača izvoznika koje su surađivale iz NRK-a i koje su zatražile MET nije mogla dokazati da ispunjava kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe.
2. Individualni tretman („IT”)
(39)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici, državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od upletanja države,
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
-
upletanje države ne omogućuje izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(40)
Proizvođač izvoznik koji je uključen u uzorak i koji je zatražio MET također je tražio IT u slučaju da mu se ne odobri MET. Drugi proizvođač izvoznik koji je uključen u uzorak samo je tražio IT. Na temelju dostupnih podataka privremeno je utvrđeno da su ta dva proizvođača izvoznika u NRK-u udovoljila kriterijima za dodjeljivanje IT-a.
3. Individualno ispitivanje („II”)
(41)
Zahtjeve za individualno ispitivanje predalo je šest proizvođača izvoznika koji surađuju prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe od kojih je samo jedan zatražio MET. Privremeno je odlučeno da se provede II za proizvođača izvoznika koji je zatražio MET, Union Steel China, s obzirom na to da to nije bilo bespotrebno teško jer je taj proizvođač izvoznik već ispitan u okviru ispitivanja zahtjeva za MET.
(42)
Taj proizvođač izvoznik zatražio je MET, ali i IT u slučaju da mu se ne odobri MET. Nakon ispitivanja te tvrdnje, privremeno je utvrđeno da se trgovačkom društvu Union Steel China odobri IT, jer je udovoljilo kriterijima za odobravanje IT-a.
4. Uobičajena vrijednost
4.1. Izbor analogne zemlje
(43)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a treba utvrditi na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(44)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Kanadu ili Južnu Afriku kao primjerenu analognu zemlju za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da to komentiraju.
(45)
Komisija je ispitala bi li ostale zemlje bile razuman izbor za analognu zemlju i upitnici su poslani proizvođačima OCS-a u Kanadi i Južnoj Africi, ali i proizvođačima u Brazilu i Južnoj Koreji. Samo su dva proizvođača OCS-a, jedan u Kanadi i jedan u Južnoj Koreji, odgovorili na upitnike. Za obje se zemlje činilo da su otvorena tržišta bez uvoznih carina i sa značajnim uvozom iz nekoliko trećih zemalja. Dodatno, u Južnoj Koreji bila su barem četiri druga domaća proizvođača odnosnog proizvoda što omogućuje dobru razinu natjecanja na domaćem tržištu. No, u vrlo naprednoj fazi postupka, 3. srpnja 2012. i neposredno prije nego što su službe Komisije izvršile posjet radi provjere, proizvođač iz Južne Koreje bez objašnjenja je povukao svoju suradnju.
(46)
U pogledu gore navedenog Kanada je odabrana kao analogna zemlja. U Kanadi su bila barem četiri druga domaća proizvođača odnosnog proizvoda što omogućuje dobru razinu natjecanja na domaćem tržištu. Ispitni postupak nije dao nijedan razlog zbog kojeg se Kanada ne bi smatrala prikladnom za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti.
(47)
Nekoliko zainteresiranih stranaka tvrdilo je da se struktura troškova kanadskog proizvođača ne može usporediti sa strukturom troškova kineskog proizvođača izvoznika. No, nisu utvrđene značajne razlike u strukturi troškova i zato je taj argument odbačen.
(48)
Podaci dostavljeni u odgovoru kanadskog proizvođača koji surađuje analizirani su i utvrđeno je da su pouzdani i da se na njima može temeljiti uobičajena vrijednost.
(49)
Stoga je privremeno zaključeno da je Kanada primjerena i odgovarajuća analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(50)
S obzirom na to da jedino trgovačko društvo koje je odabrano za uvrštavanje u uzorak i trgovačko društvo čiji je zahtjev za individualno ispitivanje prihvaćen nisu mogla pokazati da su ispunila kriterije za MET, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju podataka primljenih od proizvođača u analognoj zemlji.
(51)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda u Kanadi neovisnim kupcima bila reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda kanadskog proizvođača koji surađuje prodana u reprezentativnim količinama na kanadskom domaćem tržištu kada se usporedi s prodajom odnosnog proizvoda Uniji koju su izvršili proizvođači izvoznici uključeni u uzorak i proizvođač izvoznik čiji je zahtjev za individualno ispitivanje prihvaćen.
(52)
Komisija je naknadno ispitala može li se ta prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Domaći poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili iznad troškova proizvodnje. Trošak proizvodnje kanadskog proizvođača tijekom RIP-a tako je utvrđen.
(53)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena odnosne vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje odnosne vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(54)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(55)
U pogledu vrsta proizvoda koje nisu bile profitabilne, uobičajena vrijednost izračunana je pomoću troška proizvodnje kanadskog proizvođača uvećanog za troškove POA i maržu dobiti za vrste proizvoda koje su profitabilne.
4.3. Izvozne cijene za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT
(56)
S obzirom na to da su svi proizvođači izvoznici koji surađuju, a odobren im je IT izvršili prodaju Uniji izravno nezavisnim kupcima i Uniji, izvozne cijene temeljile su se na cijenama koje su stvarno plaćene ili se plaćaju za odnosni proizvod, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
4.4. Usporedba
(57)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su oni opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
5. Dampinške marže
(58)
Prema članku 2., stavku 11. i stavku 12. Osnovne uredbe, utvrđene su dampinške marže za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju pri čemu je ponderirani prosjek izvozne cijene svakog trgovačkog društva izražen kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(59)
Ponderirani prosjek dampinških marži proizvođača izvoznika u uzorku izračunan je za proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji nisu obuhvaćeni uzorkom. Na toj osnovi, privremena dampinška marža za proizvođače izvoznike izvan uzorka, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 61,1 %.
(60)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike u NRK-u koji ne surađuju i koji su nepoznati, razina suradnje prvo je utvrđena usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim podacima Eurostata.
(61)
S obzirom na to da je suradnja iz NRK-a bila približno 70 %, dampinška marža na području cijele zemlje primjenjiva na sve ostale izvoznike u NRK-u utvrđena je tako da se koristila najviša dampinška marža utvrđena za reprezentativne vrste proizvoda proizvođača izvoznika. Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 77,9 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(62)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
54,6 %
Union Steel China i Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Ponderirani prosjek uzorka
61,1 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
77,9 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(63)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razmatranom razdoblju.
(64)
Tijekom RIP-a, OCS su proizvodila 22 proizvođača u Uniji. Na temelju navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 3 645 298 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”.
2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(65)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da je značajan dio proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku namijenjen vlastitom korištenju, tj. da je jednostavno prenesen (bez računa) i/ili dostavljen po cijeni prijevoza unutar istog trgovačkog društva ili grupacije trgovačkih društava za daljnju preradu.
(66)
Kako bi se utvrdilo je li ili nije industrija Unije pretrpjela štetu i utvrdila potrošnja i razni gospodarski pokazatelji vezani uz stanje industrije Unije, ispitano je je li i u kojoj mjeri naknadno korištenje proizvodnje industrije Unije trebalo uzeti u obzir u analizi.
(67)
Kako bi se dobila što potpunija slika mogućeg stanja industrije Unije, primljeni su i analizirani podaci za cjelokupnu aktivnosti OCS-a te je naknadno utvrđeno je li proizvodnja bila namijenjena za vlastito korištenje ili za slobodno tržište.
(68)
Za sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije utvrđeno je da se valjana analiza i evaluacija trebaju usmjeriti na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, udio na tržištu, rast, izvozni obujam i cijene te su pokazatelji štete ispravljeni za poznato vlastito korištenje i prodaju u industriji Unije te su se odvojeno analizirali vlastito korištenje i prodaja.
(69)
S obzirom na ostale gospodarske pokazatelje, na temelju ispitnog postupka je utvrđeno da se oni mogu objektivno ispitati samo upućivanjem na cijelu aktivnost. Naime, proizvodnja (i za ograničeno i za slobodno tržište), kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće, rast, mogućnost prikupljanja kapitala ovise o cijeloj aktivnosti, bez obzira na to je li proizvodnja ograničena ili se prodaje na slobodnom tržištu.
3. Potrošnja Unije
(70)
Industrija Unije prodaje istovjetni proizvod nepovezanim kupcima te prodaje/prenosi povezanim trgovačkim društvima radi daljnje prerade, primjerice u servisnim centrima za čelik.
(71)
Prilikom izračuna očite potrošnje OCS-a u Uniji Komisija je dodala obujam ukupnog uvoza OCS-a u Uniju prema izvještaju Eurostata te obujam prodaje i vlastitog korištenja istovjetnog proizvoda u Uniji koji proizvodi industrija Unije kako je navedeno u pritužbi te potvrđeno tijekom posjeta radi provjere za proizvođače iz Unije u uzorku.
(72)
U pogledu Eurostatovih podataka o uvozu, treba napomenuti da opisi odgovarajućih oznaka KN (vidjeti u gornjoj uvodnoj izjavi 13.) nisu ograničeni na opis proizvoda u ispitnom postupku te uvoz o kojem izvještava Eurostat pod tim oznakama može uključivati ostale proizvode. No, u nedostatku podataka o mogućim količinama na koje taj drugi uvoz utječe ili dokaza da bi te količine mogle biti bitne, privremeno je odlučeno da se koriste puni podaci u pogledu uvoza pod odgovarajućim oznakama KN prema izvještaju Eurostata.
(73)
Na temelju toga ukupna potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja (u tonama)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indeks (2008. = 100)
100
76
86
91
(74)
Ukupna potrošnja na tržištu EU-a smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Između 2008. i 2009. došlo je do smanjenja od oko 24 % što je rezultat globalno negativnih učinaka gospodarske krize, posebno u građevinskoj industriji. Nakon toga je započeo oporavak potrošnje te se povećao ukupno za 20 % od 2009. do RIP-a, ali i dalje je ostala ispod početne razine iz 2008.
4. Uvoz iz odnosne zemlje i tržišni udio
(75)
Uvoz iz NRK-a u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao na sljedeći način:
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008. = 100)
100
32
98
149
Tržišni udio
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
42
114
163
Izvor: Eurostat
(76)
Bez obzira na razvoj potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a znatno se povećao za 49 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog negativnih učinaka ekonomske krize obujam uvoza iz NRK-a naglo se smanjio u 2009. No, uvoz iz NRK-a započeo je iznimno brzim ritmom tako da je povećanje od 2009. do RIP-a iznosilo nevjerojatnih 367 %.
(77)
Slično tome, tržišni udio koji je držao taj uvoz smanjio se za 63 % u razmatranom razdoblju. Iako je pao od 2008. do 2009 za više od pola, zabilježio je nevjerojatni rast od 2009. do RIP-a i povećao se za 290 %.
4.1. Cijene uvoza i sniženje cijena
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna cijena u EUR/tona
875
728
768
801
Indeks (2008. = 100)
100
83
88
91
Izvor: Eurostat
(78)
Prosječna uvozna cijena iz NRK-a smanjila se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i 2009., znatno se smanjila za 17 %, zatim se povećala za pet postotnih bodova između 2009. i 2010. te za daljnjih tri posto u RIP-u.
(79)
Cijene uvoza iz NRK-a dosljedno su ostale ispod prodajnih cijena u industriji Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Kako je naglašeno u gornjoj tablici, dok u 2009. tijekom vrhunca gospodarske krize čak ni sniženje cijene od 17 % nije moglo pomoći kineskom uvozu da zadrži tržišni udio u stanju naglo smanjene potrošnje i usporavanja značajnog tržišta, stalno snižavanje cijena u naknadnim godinama objašnjava stabilno impresivno povećanje tržišnog udjela uvoza iz NRK-a između 2009. i RIP-a.
(80)
Kako bi se odredilo sniženje cijene tijekom RIP-a, ponderirani prosjek prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređen je s odgovarajućim ponderiranim prosjekom cijena po vrsti proizvoda za uvoz od kineskih proizvođača koji surađuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za troškove nakon uvoza.
(81)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, kada se izrazi kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderirani prosjek marža sniženja cijena do 25,9 % kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Uvodne napomene
(82)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(83)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 5., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(84)
Pruženi podaci koji su provjereni u prostorijama proizvođača iz EU-a u uzorku korišteni su kako bi se utvrdili mikroekonomski pokazatelji poput jedinične cijene, jediničnog troška, profitabilnosti, novčanog tijeka, ulaganja, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala i zaliha.
(85)
Podaci koje je pružio podnositelj pritužbe za sve proizvođače OCS-a u Uniji, koji su uspoređeni s ostalim dostupnim izvorima i provjerenim podacima proizvođača iz Unije u uzorku, korišteni su da bi se utvrdili makroekonomski pokazatelji, primjerice proizvodnja industrije Unije, kapacitet proizvodnje, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost i produktivnost
5.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjelinu
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(86)
Svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razmatranom razdoblju.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (tone)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indeks (2008. = 100)
100
77
88
86
Proizvodni kapacitet (u tonama)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indeks (2008. = 100)
100
102
96
96
Iskorištenost kapaciteta
75 %
56 %
68 %
67 %
Indeks (2008. = 100)
100
75
91
90
Izvor: pritužba, odgovori na upitnik
(87)
Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja smanjila za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. U skladu sa smanjenjem u potražnji, proizvodnja se jako smanjila u 2009. nakon čega se djelomično oporavila u 2010. prije blagog pada u RIP-u unatoč povećanju u potrošnji.
(88)
Proizvodni kapacitet tijekom razmatranog razdoblja smanjio se za 4 %. Iskorištenost kapaciteta slijedila je kretanje proizvodnje i smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.2. Obujam prodaje, tržišni udio i rast
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indeks (2008. = 100)
100
81
90
87
Tržišni udio (u tonama)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indeks (2008. = 100)
100
106
104
96
Izvor: pritužba, odgovori na upitnik
(89)
Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima 2009. godine jako se smanjio za 19 %. Obujam prodaje 2010. godine povećao se za devet postotnih bodova, ali zatim je pao za tri postotna boda u RIP-u.
(90)
Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon početnog povećanja tržišnog udjela 2009., industrija Unije zabilježila je smanjenje udjela u 2010. i RIP-u tako da joj je udio na tržištu bio 6 % manji u RIP-u nego 2009. godine, a to se dogodilo s obzirom na povećanje od više od 20 % u potrošnji tijekom istom razdoblja. Dakle, nije bilo moguće iskoristiti rastuću potrošnje te vratiti razine prodaje i dio prethodno izgubljenog tržišnog udjela.
(91)
Dok je potrošnja Unije doživjela pad od 9 % tijekom razmatranog razdoblja te se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama smanjio za 13 %, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 2,3 postotna boda s 59 % u 2008. na 56,7 u RIP-u.
5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Trošak zapošljavanja (u EPRV-u)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indeks (2008. = 100)
100
88
84
80
Produktivnost (u tonama/EPRV-u)
621
545
648
672
Indeks (2008. = 100)
100
88
104
108
Izvor: pritužba, odgovori na upitnik, Eurofer
(92)
Zaposlenost u industriji Unije slijedila je kretanje progresivnog smanjenja. Dakle, ukupni broj zaposlenika izmjeren u ekvivalentima punog radnog vremena (EPRV) u industriji smanjio se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegao najnižu razinu u RIP-u. No, produktivnost se povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja što pokazuje da je industrija pokušavala racionalizirati troškove proizvodnje.
5.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
5.3.1. Prosječna prodajna jedinična cijena u Uniji i trošak proizvodnje
(93)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2009. do RIP-a, u skladu s povećanom potrošnjom i obujmom prodaje, cijene su se oporavile za 23 %, ali nisu dosegle razinu iz 2008.
(94)
Istodobno, prosječni trošak proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda povećao se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja zbog povećanog troška proizvodnje po jedinici jer su troškovi POA po jedinici pali za 34 %.
(95)
Nakon pada jedinične cijene od 21 % prema nepovezanim kupcima u 2009. i gubitka koji je proizašao iz toga, jedinična cijena počela se oporavljati. U 2010. i tijekom RIP-a industrija Unije zabilježila je povećanje troškova i mogla je tek umjereno povećati cijene da bi ih pokrila, toliko da omogući održavanje profitabilnosti na istoj razini kao i u 2010. i RIP-u. No, to je dovelo do daljnjeg gubitka tržišnog udjela, s obzirom na to da su cijene kineskog uvoza bile stalno niže od cijena industrije Unije.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u prema nepovezanim kupcima (EUR/tona)
1 023
805
911
994
Indeks (2008. = 100)
100
79
89
97
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
925
884
893
978
Indeks (2008. = 100)
100
95
97
106
Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
5.3.2. Ulaganja, novčani tijek, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
- 138
41
39
Novčani tijek (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008. = 100)
100
64
46
62
Ulaganja (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008. = 100)
100
8
22
27
Povrat ulaganja
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indeks (2008. = 100)
100
- 101
43
44
Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(96)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. U godini gospodarske krize 2009. profitabilnost industrije Unije dramatično se smanjila i dovela do gubitka od 13,9 %. Od 2010. počela se oporavljati, ali povećani troškovi proizvodnje spriječili su je da postigne razinu koju se smatra zdravom i održivom za industriju (6,7 % - vidjeti uvodnu izjavu 156.). Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitabilnost je pala za 61 %.
(97)
Kretanje u novčanom tijeku u velikoj je mjeri slijedilo negativno kretanje u profitabilnosti. Najniža razina postignuta je 2010. Slično tome, povrat investicija smanjio se za 56 % s 13,8 % u 2008. na 6 % u RIP-u.
(98)
Kretanje profitabilnosti, novčanog tijeka i povrata investicija tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je industriju Unije u investiranju u svoje aktivnosti i narušilo njezin razvoj. Industrija Unije uspjela je izvršiti značajna ulaganja početkom razmatranog razdoblja, ali nakon toga su investicije naglo pale 2009. i ukupno se smanjile za 73 % tijekom razmatranog razdoblja.
(99)
Kako je navedeno gore, financijski su se rezultati industrije Unije pogoršali, ali nije se pokazalo da je njezina sposobnost prikupljanja kapitala ozbiljno ugrožena tijekom razmatranog razdoblja.
5.3.3. Zalihe
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008. = 100)
100
83
107
112
Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(100)
Za šest proizvođača iz Unije u uzorku zalihe su činile oko 8 % obujma proizvodnje u RIP-u. Razina završnih zaliha se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 12 %. Iako treba napomenuti da zalihe nisu važan pokazatelj za industriju jer do proizvodnje najčešće dolazi po narudžbi te je do osnovnog povećanja zaliha došlo od 2009. do RIP-a što se vremenski poklopilo s naglim rastom dampinškog uvoza iz NRK-a.
5.3.4. Troškovi rada
Prosječan trošak rada po zaposleniku (EUR, proizvođači iz EU-a u uzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008. = 100)
100
95
96
102
(101)
Prosječni trošak rada proizvođača iz Unije u uzorku povećao se samo za 2 % tijekom razmatranog razdoblja što je manje od stope inflacije. Ispitni postupak pokazao je da su proizvođači u uzorku izvršili značajne rezove, posebno općih i administrativnih troškova te su se usmjerili na učinkovitost.
5.3.5. Vlastito korištenje i vlastita prodaja
(102)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 65., postoji značajno tržište za OCS u EU-u koje se oblikuje daljnjim korištenjem OCS-a u industriji Unije. Za analizu tog tržišta razmatran je cjelokupni obujam vlastitog korištenja i prodaje proizvođača iz Unije u uzorku i ostalih proizvođača iz Unije povezanim strankama (vlastita prodaja).
(103)
Utvrđeno je da su vlastito korištenje i vlastita prodaja bili namijenjeni daljnjoj preobrazbi od strane samih trgovačkih društava ili njihovih povezanih trgovačkih društava u grupacijama proizvođača iz Unije u uzorku koji se uglavnom bave poslom s građevinskim materijalom, tj. krajnjim korisnicima OCS-a.
(104)
Na temelju gore navedenog je utvrđeno da je vlastito korištenje i vlastita prodaja proizvođača iz Unije činila 27 % ukupnog obujma proizvodnje u RIP-u. Tijekom razmatranog razdoblja vlastito korištenje i povezani obujam prodaje smanjili su se za 19 %, a tržišni udio pao je za 11 %.
2008.
2009.
2010.
RIP
Vlastito korištenje i vlastita prodaja (tone)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indeks (2008. = 100)
100
76
81
81
Tržišni udio
22 %
22 %
20 %
19 %
Indeks (2008. = 100)
100
100
94
89
Izvor: pritužba i provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(105)
Vrijednost vlastitog korištenja i vlastite prodaje analizirana je na temelju odgovora na upitnik koje su pružili proizvođači iz uzorka i koji su provjereni tijekom posjeta radi provjere u njihovim prostorijama. Ispitnim postupkom je utvrđeno da nema bitne razlike između vlastitog korištenja i vlastite prodaje u pogledu krajnjeg korištenja proizvoda. Vlastito korištenje su prijavila trgovačka društva u kojima se daljnja proizvodnja odvijala u istom pravnom subjektu, no vlastita prodaja bila je prodaja drugim povezanim pravnim subjektima s računom. Nadalje, metoda određivanja cijene kod vlastitog korištenja i prodaje za povezane stranke bila je slična, tj. fer vrijednost (metoda „trošak uz dodatak”) proizvoda je naplaćena povezanim trgovačkim društvima i unutarnjim daljnjim proizvodnim jedinicama trgovačkih društava u uzorku.
(106)
Dakle, prosječna vrijednost po toni povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja i kao takva bila je 2 % niža od prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u RIP-u.
2008.
2009.
2010.
RIP
Vlastito korištenje i vlastita prodaja (EUR/tona)
967
787
910
975
Indeks (2008. = 100)
100
81
94
101
Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(107)
Ako se uzme u obzir da je većina vlastite prodaje i vlastitog korištenja namijenjena daljnjim poslovima s građevinskim materijalom proizvođača iz Unije, ta prodaja i vlastito korištenje također je neizravno izloženo natjecanju s drugim dionicima na tržištu, uključujući dampinški uvoz iz NRK-a. Unutarnja potražnja daljnje proizvodnje ovisila bi o prilici za prodaju daljnjih proizvoda na slobodnom tržištu na kojem nema utjecaja dampinškog uvoza. Zato se može zaključiti da je smanjenje obujma i tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja posljedica natjecanja s dampinškim uvozom iz NRK-a.
5.3.6. Učinci prethodnog dampinga ili subvencioniranja
(108)
S obzirom na to da je ovo prvi antidampinški postupak u pogledu odnosnog proizvoda, nema dostupnih podataka za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga ili subvencioniranja.
6. Visina stvarne dampinške marže
(109)
Sve utvrđene marže navedene gore u odjeljku o dampingu znatno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza iz NRK-a, učinak stvarnih marža dampinga na tržištu EU-a ne može se smatrati zanemarivim.
7. Zaključak o šteti
(110)
Ispitni postupak pokazao je da su se svi pokazatelji štete koji se odnose na gospodarsku situaciju industrije Unije pogoršali ili se nisu razvili u skladu s potrošnjom tijekom razmatranog razdoblja.
(111)
Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu smanjene potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a stabilno se i znatno povećao. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio sveukupno za 13 % te je tržišni udio pao s 59 % 2008. na 56,7 % u RIP-u. Iako se potrošnja oporavila za 20 %, od 2009. do RIP-a, nakon godine gospodarske krize koja je utjecala na potražnju tržišni se udio industrije Unije smanjivao. Industrija Unije nije uspijevala vratiti izgubljeni tržišni udio u pogledu znatnog širenja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište EU-a. Dampinški uvoz niske cijene povećao se tijekom razmatranog razdoblja pri čemu je stalno snižavao cijene industrije Unije.
(112)
Nadalje, pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tijek i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital i ulaže bila narušena.
(113)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(114)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je, je li dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Ispitani su poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, kako bi se osiguralo da se šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(115)
Ispitni je postupak pokazao da se potrošnja Unije smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam dampinškog uvoza iz NRK-a jako povećao za oko 49 %, te se njihov tržišni udio također povećao za 63 % s 8,3 % 2008. na 13,6 % u RIP-u. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama smanjio za 13 %, a tržišni udio te prodaje se smanjio za 4 %, s 59 % 2008. na 56,7 % u RIP-u.
(116)
Nadalje, dok je na uvoz iz NRK-a također utjecala gospodarska kriza te je pao za 68 % od 2008. do 2009, oporavio se od 2009. do RIP-a velikom brzinom za 367 % na kraju RIP-a, iako se potrošnja Unije povećala samo za 20 % tijekom tog razdoblja. Smanjenjem jedinične cijene za 9 % u usporedbi s 2008. i snižavanjem cijene industrije Unije za 25,9 % tijekom RIP-a, uvoz iz Kine povećao je svoj tržišni udio od 2008. do RIP-a za 63 % na 13,6 %.
(117)
Istodobno, od 2008. do RIP-a obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim strankama ukupno je pao za 13 %. U vrijeme oporavka tržišta, od 2009. do RIP-a, industrija Unije mogla je povećati obujam prodaje nepovezanim strankama za samo 8 %, ali je izgubila tržišni udio od 9 % čime je u ograničenoj mjeri imala korist od povećane potrošnje. Ipak je kineski uvoz imao najveću korist od oporavka potrošnje, čime je Kina ostale dionike na tržištu ostavila daleko iza sebe.
(118)
Prosječne uvozne cijene iz NRK-a smanjile su se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako je kretanje bilo uzlazno nakon naglog pada u 2009., od 2009. do RIP-a ostale su stalno ispod razina koje je naplaćivala industrija Unije. Jedinična cijena nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se samo za 3 % čime je djelomično pokazala otpor na cjenovni pritisak koji je vršio kineski uvoz. Međutim, te su cijene očito zadržane na teret manjeg obujma prodaje i smanjene profitabilnosti prodaje, jer se smanjila za 61 % sa 6,7 % 2008. na 2,6 % u RIP-u kako su se troškovi proizvodnje povećavali.
(119)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da je rast dampinškog uvoza iz NRK-a pri cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imao presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije i koja je spriječila industriju Unije da u potpunosti izvuče korist iz oporavka potrošnje Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz trećih zemalja
Zemlja
2008.
2009.
2010.
RIP
Južna Koreja
Obujam (u tonama)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008. = 100)
100
99
76
104
Tržišni udio (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
131
88
114
Pros. cijena
901
727
846
903
Indeks (2008. = 100)
100
81
94
100
Indija
Obujam (u tonama)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008. = 100)
100
93
97
88
Tržišni udio (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indeks (2008. = 100)
100
123
112
97
Pros. cijena
932
667
773
824
Indeks (2008. = 100)
100
72
83
88
Ostale zemlje
Obujam (u tonama)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008. = 100)
100
64
50
67
Tržišni udio (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indeks (2008. = 100)
100
84
58
74
Pros. cijena
951
809
924
955
Indeks (2008. = 100)
100
85
97
100
Ukupno za sve treće zemlje osim NRK-a
Obujam (u tonama)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008. = 100)
100
84
71
86
Tržišni udio (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indeks (2008. = 100)
100
110
82
94
Pros. cijena
929
735
842
898
Indeks (2008. = 100)
100
79
91
97
Izvor: Eurostat
(120)
Dok je uvoz iz NRK-a činio 56 % cjelokupnog uvoza u EU tijekom RIP-a, ostali važni izvori uvoza bili su iz Republike Indije („Indija”) (11 %) i Južne Koreje (19 %). Za razliku od uvoza iz NRK-a, uvoz iz Indije, iako je njegova prosječna cijena oštro pala za 12 %, ukupno se smanjio za 12 % tijekom razmatranog razdoblja i izgubio tržišni udio za 3 %. Uvoz iz Južne Koreje povećao se samo za 4 % pri čemu je prosječna cijena ostala na istoj razini kao i 2008. Tržišni udio uvoza iz Indije bio je 2,7 % u RIP-u dok je Južna Koreja držala udio od 4,6 %.
(121)
Ostali uvoz koji je predstavljao 14 % ukupnog uvoza smanjio se za 33 % i prosječna cijena ostala je na istoj razini kao i 2008.
(122)
Iako je prosječna cijena cjelokupnog ostalog uvoza bila ispod razine cijene industrije Unije, učinak tog uvoza, ako ga je bilo, može biti samo zanemariv. Kao prvo, nema dokaza da se uvozom iz ostalih izvora nepošteno trgovalo. Kao drugo, za razliku od kineskog uvoza cjelokupna razina cijene iz glavnih izvora ostalog uvoza ostala je razmjerno stabilna tijekom cijelog razmatranog razdoblja te pokazuje da se industrija Unije može uspješno natjecati u tržišnim segmentima s tim uvozom. Kao treće, uvoz iz ostalih zemalja smanjio se tijekom razmatranog razdoblja te je dalje ostao na niskoj razini, sveukupno i za glavne zemlje izvoznice pojedinačno. Štoviše, smanjeni tržišni udio ostalog uvoza potvrđuje da taj uvoz nije mogao nanijeti štetu industriji Unije.
3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvoz, Eurostat (u tonama)
669 790
612 204
580 477
605 760 |
Indeks (2008. = 100)
100
91
87
90
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008. = 100)
100
88
93
102
Izvoz proizvođača iz Unije u uzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008. = 100)
100
87
90
86
Prosječna prodajna cijena (EUR/tona)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008. = 100)
100
76
91
104
Izvor: Eurostat i provjereni odgovori na upitnik
(123)
Ukupni izvoz OCS-a koji je ostvarila industrija Unije u treće zemlje prema Eurostatu smanjio se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. No, prosječna cijena bila je razmjerno visoka i povećala se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Izvoz je predstavljao 17 % ukupne proizvodnje EU-a i kao takav je pomogao industriji Unije da postigne ekonomiju razmjera i smanji sveukupne troškove proizvodnje. Zato se može zaključiti da aktivnost izvoza industrije Unije nije mogla biti mogući uzrok materijalne štete.
(124)
Ta općenita slika ogledava se u stanju izvoza nepovezanim kupcima u trećim zemljama koji su ostvarili proizvođači iz Unije u uzorku. Smanjio se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, no i ovdje je jedinična cijena izvoza stalno bila viša (prosječno za 2 do 12 %, ovisno o godini) od cijene u EU-u. S obzirom na to da je obujam izvoza bio samo 3 % ukupne proizvodnje, nije ga se moglo pripisati šteti koju je pretrpjelo tržište EU-a.
3.3. Vlastiti uvoz iz NRK-a industrije Unije
(125)
Tijekom ispitnog postupka tvrdilo se da su podnositelji pritužbe (kroz svoja povezana trgovačka društva) i sami sudjelovali u uvozu odnosnog proizvoda iz NRK-a i da je taj uvoz činio od 20 do 40 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Međutim, nije predočen dokaz koji bi podupirao tu tvrdnju. Nakon ispitivanja tih tvrdnji, utvrđeno je da su proizvođači iz Unije uvezli samo oko 10 000 tona tijekom RIP-a, što je uvelike bilo u skladu s podacima koje je podnositelj pritužbe dostavio prilikom pokretanja postupka. Utvrđeno je da su otprilike sličan obujam, koji nije objavljen u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe, uvezla povezana trgovačka društva proizvođačâ iz Unije. Taj je uvoz zajedno činio samo oko 2-3 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Posljedično, ne može se zaključiti da je industrija Unije uvozila iz NRK-a u tolikim količinama te u takvom uzorku (1) da bi se doveo u pitanje njihov status proizvođača u Uniji u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe ili (2) da bi sebi nanijeli štetu. Zato se argument privremeno odbacuje.
3.4. Vlastito korištenje i vlastita prodaja
(126)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da je štetu industriji Unije uzrokovala njezina uključenost u daljnji posao proizvodnje građevinskog materijala (npr. panel-ploče, trapezni limovi itd.) izravno ili posredstvom povezanih trgovačkih društava unutar grupacija. Točnije, tvrdilo se da je industrija Unije OCS stavila na raspolaganje za svoje daljnje poslovanju po nižim cijenama od cijena nepovezanim trgovačkim društvima čime ih je „subvencionirala” unutar grupacije i omogućivala smanjenje cijena svojih konkurenata u daljnjem segmentu.
(127)
Kako je prikazano u gornjim uvodnim izjavama od 102. do 107., prosječna vrijednost vlastitog korištenja i vlastite prodaje po toni bila je 2 % niža od prodajne cijene nepovezanim kupcima u RIP-u. Štoviše, ispitni postupak pokazao je da je na vlastito korištenje i vlastitu prodaju najvjerojatnije neizravno utjecalo nepošteno natjecanje zbog dampinškog uvoza. Dakle, ako je bilo kakve prednosti za daljnje poslovanje proizvođačâ iz Unije kako se tvrdilo, to se trebalo odraziti na razvoj tog pokazatelja štete. Stoga se taj argument privremeno odbacuje.
3.5. Gospodarska kriza
(128)
Gospodarska kriza i njezin učinak na građevinski sektor barem djelomično objašnjavaju smanjenje potražnje i pritisak na cijene tijekom razmatranog razdoblja. Kako je gore navedeno, potrošnja se 2009. smanjila za 24 %. Međutim, od 2009. tržište se počelo oporavljati i, do kraja RIP-a, potrošnja se povećala za 20 %.
(129)
No, analiza štete i uzročnosti razdvojila je slom tržišta u 2009. i kasniji oporavak od 2009. do RIP-a. Analizom štete i uzročnosti jasno je pokazano da je uvoz iz NRK-a u potpunosti iskoristio prednost oporavka potrošnje i dodatno stalno snižavao cijene industrije Unije, čime je priliku za jednake mogućnosti oporavka od pada za sve dionike pretvorio u neprekidnu borbu za preživljavanje.
3.6. Prekomjerni strukturni kapacitet
(130)
Neke zainteresirane stranke su tvrdile da uzrok štete industriji Unije, koja se većinom sastoji od vertikalno integriranih proizvođača čelika, nije uvoz iz NRK-a već strukturalni problemi industrije čelika EU-a kao što je prekomjerni kapacitet. Također se tvrdilo da je konsolidacija industrije čelika do koje je došlo prije razmatranog razdoblja dovela do prekomjernog kapaciteta i da je sva pretrpljena šteta posljedica previše proizvodnih objekata.
(131)
Naime, proizvodnja OCS-a intenzivna je za kapital i industrija ima razmjerno visoke fiksne troškove. No, ne može se zaključiti da je konsolidacija industrije Unije do koje je došlo prije razmatranog razdoblja dovela do prekomjernog kapaciteta. Nalazi su pokazali da je nakon malog povećanja postojećeg kapaciteta u 2009. industrija smanjila svoj kapacitet u 2010. te zatim ponovno u RIP-u. Razina kapaciteta u RIP-u bila je na nižoj razini od stvarne potrošnje u 2008., godini prije nego što su se osjetili puni učinci gospodarske krize. Potrošnja u EU-u još se nije vratila na razinu iz 2008.
(132)
Štoviše, nalazi ispitnog postupka pokazali su da se negativni učinci prekomjernog kapaciteta mogu pripisati isključivo u minimalnoj mjeri proizvođačima OCS-a u EU-u. Kao prvo, ispitni je postupak pokazao da je industrija Unije očito poduzimala korake kojima bi zadržala učinkovitost - POA je znatno smanjena za 34 %, a produktivnost se povećala za 8 % za cijelu industriju i za 6 % za trgovačka društva u uzroku. Kao drugo, nastavljanje ulaganja u proizvodne linije i fleksibilnost u njihovom korištenju za proizvodnju ostalih proizvoda pomoglo je pri postizanju ekonomije razmjera i smanjenju konačnih fiksnih troškova. Dakle, s obzirom na smanjenje iskorištenosti kapaciteta trgovačkih društava u uzorku za 18 % tijekom razmatranog razdoblja, prosječni troškovi proizvodnje povećali su se samo za 9 %, uključujući troškove sirovina. Zato nije moguće zaključiti da prekomjerni kapaciteti prekidaju uzročno-posljedičnu vezu. Taj se argument stoga privremeno odbacuje.
4. Zaključak o uzročnosti
(133)
Pokazalo se da se bitno povećao obujam i tržišni udio dampinškog uvoza podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja, a posebno od 2009. do RIP-a. Također je utvrđeno da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije, a posebno tijekom RIP-a.
(134)
To povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a podudaralo se s negativnim razvojem gospodarskog stanja industrije Unije. To se stanje pogoršalo u RIP-u kada, unatoč oporavku potrošnje, industrija Unije nije bila u stanju vratiti izgubljeni tržišni udio i profitabilnost te su ostali financijski pokazatelji poput novčanog tijeka i povrata investicije stagnirali na razini od 2010., a zaposlenost je dosegla najnižu razinu.
(135)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(136)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog izvoza, privremeno se zaključilo da je uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(137)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje privremenih mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ odnosnog proizvoda.
2. Interes industrije Unije
(138)
Industrija Unije kao cjelina sastoji se od 22 poznata proizvođača koji predstavljaju cjelokupnu proizvodnju OCS-a u Uniji prema Euroferu. Proizvođači se nalaze u različitim državama članicama Unije i izravno zapošljavaju više od 5 400 osoba vezano uz odnosni proizvod.
(139)
Nijedan od njih nije se suprotstavio pokretanju ispitnog postupka. Kako je gore prikazano u makroekonomskim pokazateljima, cjelokupna industrija EU-a zabilježila je pogoršanje svog stanja te je na nju negativno utjecao dampinški uvoz.
(140)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Podsjeća se da su svi pokazatelji štete pokazali negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat proizvođača iz Unije koji surađuju, kao što su profitabilnost i povrat ulaganja, bili ozbiljno pogođeni. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(141)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti poštene uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene OCS-a kako bi odrazila troškove raznih elemenata i tržišne uvjete. Može se također očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz pozitivni učinak na profitabilnost i cjelokupno financijsko stanje.
(142)
Ako se mjere ne uvedu, može se očekivati daljnji gubitak tržišnog udjela i pogoršanje profitabilnosti industrije Unije. To bi bilo neodrživo na srednji i duži rok. Također je vjerojatno da bi neki pojedinačni proizvođači morali zatvoriti proizvodne objekte jer su stvarali velike gubitke tijekom razmatranog razdoblja. U pogledu nastalih gubitaka i visoke razine ulaganja u proizvodnju s početka razmatranog razdoblja, može se očekivati da većina proizvođača iz Unije neće moći osigurati povrat investicija ako se mjere ne uvedu.
(143)
Zato se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških carina bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes korisnikâ i uvoznikâ
(144)
Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 10., javilo se pet uvoznika, ali samo ih je dvoje odgovorilo na upitnik. Od oko 100 korisnika navedenih u pritužbi, 19 ih se javilo i izrazilo zanimanje za postupak. Naknadno je deset trgovačkih društava dalo odgovore na upitnik.
(145)
Najaktivniji korisnici i uvoznici su predali zajedničke pisane podneske, a tijekom ispitnog postupka održano je nekoliko rasprava. Glavni argumenti u pogledu uvođenja mjera analiziraju se u nastavku teksta.
3.1. Tržište natjecanje na tržištu EU-a
(146)
Tvrdilo se da tržište za OCS EU-a nije dovoljno konkurentno i da je uvoz iz NRK-a nužan da bi trgovačkim društvima koje uvoze i koriste OCS dao više pregovaračke moći. Nadalje, tvrdilo se da je industrija Unije bila uključena u oligopolističke dogovore za kontrolu tržišta. Ispitni postupak u privremenoj fazi nije potvrdio te navode. Štoviše, utvrđeno je da se proizvođači iz Unije natječu na istim tržištima i često prodaju istim kupcima ili građevinskim trgovačkim društvima jedni drugih. S obzirom na to da nisu pruženi dokazi koji sežu dalje od povremenih pritužba o poteškoćama u pregovorima o cijenama i da osim pet grupacija proizvođača iz Unije koji su podnijeli pritužbu u EU-u djeluje još 11 proizvođača OCS-a, od kojih su neki vrlo veliki, te s obzirom na razne druge izvore uvoza, ova se tvrdnja čini nepotkrijepljenom i privremeno se odbacuje.
3.2. Pomanjkanje opskrbe
(147)
Također se tvrdilo da bi uvođenje mjera na kineski uvoz stvorilo manjak OCS-a na tržištu EU-a. No, uzimajući u obzir razne gore navedene izvore opskrbe te slobodne proizvodne kapacitete industrije Unije, ne smatra se vjerojatnim da bi do tog pomanjkanja moglo doći. Zato se argument privremeno odbija.
3.3. Zaključak o interesima korisnikâ i uvoznikâ
(148)
Deset korisnika koji surađuju predstavljali su 7 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom RIP-a. Ispitni postupak pokazao je da svi korisnici održavaju razne izvore opskrbe. Prosječno je nabava iz Kine činila oko 15 % ukupne nabave proizvoda OCS, štoviše, utvrđeno je da je najveći obujam nabavljen od proizvođača iz EU-a (73 %), 12 % je uvezeno iz trećih zemalja. S obzirom na to da je odnosni proizvod vrlo standardiziran, važnost odanosti kupaca dosta je relativna te korisnici i uvoznici lako mogu promijeniti izvore opskrbe u pogledu kvalitete proizvoda.
(149)
Ispitni postupak pokazao je da su svi osim jednog korisnika koji surađuje bili profitabilni u sektoru koji koristi odnosni proizvod te se njihova profitabilnost tijekom RIP-a kretala od 1 % do 13 % ovisno o trgovačkom društvu. Štoviše, profitabilnost tih trgovačkih društava nije znatno ovisila o uvozu odnosnog proizvoda iz NRK-a.
(150)
Na temelju odgovora na upitnik od korisnika, procijenjen je vjerojatni učinak predloženih mjera. Dakle, čak i ako se uzme u obzir malo vjerojatni najgori mogući scenarij za korisnike koji surađuju, tj. da se povećanje cijena ne bi moglo prenijeti i da bi morali uvoziti iz Kine u prethodnom obujmu, utjecaj razine pristojbe na njihov trošak proizvodnje bio bi povećanje između 1 i 5 %, a kod profitabilnosti moglo bi biti riječ o smanjenju za od 1 do 2,8 postotnih bodova za većinu uvoza i za oko 4 postotna boda za uvoz pod preostalom pristojbom. No, najvjerojatniji scenarij odnosi se na utjecaj koji je znatno manji od toga s obzirom na to da uvoz iz Kine predstavlja dosta mali dio poslovanja korisnika te se može očekivati da će povećanje troška zbog antidampinških mjera biti razmjerno lako prenijeti. Nadalje, s obzirom na činjenicu da su mnogim proizvođačima iz EU-a dostupni alternativni značajni izvori uvoza koji ne podliježu mjerama, npr. iz Indije i Južne Koreje, očekuje se da će cijene na tržištu nakon uvođenja mjera također uzeti u obzir te čimbenike.
(151)
Dva uvoznika koja surađuju predstavljala su oko 6 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom RIP-a, pri čemu ukupan iznos nije objavljen u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. Slično kao i za korisnike, uvoznici su također održavali razne izvore opskrbe osim NRK-a. Nadalje, utvrđeno je da bi mjere možda više utjecale na profitabilnost uvoznikâ nego korisnikâ ako zadrže uzorak uvoza koji su primjenjivali tijekom RIP-a. No, uvoznici kao trgovci u praksi su fleksibilniji od korisnikâ i najvjerojatnije bi se prvi okrenuli alternativnim izvorima opskrbe.
(152)
U tom kontekstu treba razmotriti da se dio koristi od kineskog uvoza sa strane korisnika i uvoznika ostvaruje i omogućuje nepoštenom cjenovnom diskriminacijom koju prakticiraju kineski izvoznici, a ne iz prirodne konkurentske prednosti. Dakle, ponovno uspostavljanje ravnomjernih tržišnih uvjeta na tržištu EU-a ispravljanjem poremećaja u trgovini zbog dampinškog uvoza u stvari će omogućiti da se tržište OCS-a vrati na zdravu dinamiku temeljenu na tržišnom gospodarstvu i razvoju cijene, da se pri tome ostale dionike (korisnike, proizvođače, krajnje kupce) koji ne mogu neposredno imati korist od dampinškog uvoza ne stavlja u nepovoljan položaj.
4. Zaključak o interesu Unije
(153)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, uglavnom ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz odnosnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(154)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, treba uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(155)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(156)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se da bi se dobit koja bi se mogla ostvariti u odsustvu dampinškog uvoza trebala temeljiti na 2008. godini u kojoj je kineski uvoz bio manje prisutan na tržištu Unije. Smatra se, stoga, da se profitna marža od 6,7 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
(157)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem gore navedene profitne marže od 6,7 % trošku proizvodnje.
(158)
Potrebno povećanje cijena zatim je utvrđeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u i Indiji, odgovarajuće prilagođene za troškove uvoza i carinske pristojbe s neštetnom cijenom industrije Unije na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe zatim su izražene kao postotak prosječne vrijednosti uvoza CIF uspoređenih vrsta.
2. Privremene mjere
(159)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(160)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(161)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (7) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(162)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(163)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su sljedeće dampinške marže i marže štete te stope privremene pristojbe:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Privremena pristojba
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Sva ostala trgovačka društva
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(164)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem carina za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika („OCS”), tj. plosnati valjani proizvodi od nelegiranog ili legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, bez takozvanih „panel-ploča” vrste koja se koristi u građevini i koje se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više) trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 i 7226997091) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Sva ostala trgovačka društva
57,8 %
B999
3. Primjena stopa privremene antidampinške pristojbe određenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, odnosne stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od dana njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2012.