PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 471/2014
ze dne 13. května 2014
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 27. dubna 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) do Evropské unie.
(2)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podala dne 14. března 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování solárního skla a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala čínskou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemní dohody.
(4)
Čínská vláda přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly. Řešení na základě vzájemné dohody se v rámci těchto konzultací nedosáhlo. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace byla obdržena podání ze strany čínské vlády.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 28. února 2013 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (3), kterým informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
(6)
Dne 27. listopadu 2013 Komise nařízením Komise (EU) č. 1205/2013 (4) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR.
(7)
Analýza újmy provedená v rámci tohoto antisubvenčního šetření a analýza újmy provedená v rámci souběžně probíhajícího antidumpingového šetření vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajícího zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byly stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto řízení zohledněna v obou řízeních.
3. Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení šetření Komise oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány ČLR. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(9)
Účastníci řízení měli možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Žadatelé, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a orgány ČLR předložili svá stanoviska. Všichni účastníci řízení, kteří o to požádali a kteří prokázali, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byli vyslechnuti.
3.1 Výběr vzorku
(11)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(12)
Komise sestavila vzorek pěti společností z osmi výrobců, kteří se přihlásili, na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v průběhu období šetření.
(13)
Po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, jelikož to byl jediný z osmi výrobců, jež se přihlásili, který byl v zahajovací fázi. Z tohoto důvodu spatřovala Komise nebezpečí v tom, že v případě jeho zahrnutí by ukazatele újmy, zejména pokud jde o ziskovost, nemusely poskytovat věrohodný obrázek o situaci výrobního odvětví Unie.
(14)
V důsledku toho zahrnoval konečný vzorek čtyři výrobce v Unii. Jejich výroba představovala 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření. Vzorek byl tudíž považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(15)
Na základě článku 29 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Komise prozkoumala předložené důvody a jejich žádosti vyhověla. Vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebyla v obecném informačním dokumentu zveřejněna žádná další jména, jelikož by to umožnilo identifikaci společností požadujících zachování anonymity.
(16)
Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) však již byla veřejně známá, poněvadž tato společnost prohlásila, že je jednou ze společností, které podnět podporují. V obecném informačním dokumentu proto byla tato společnost jmenována.
(17)
V nedůvěrné verzi svých stanovisek k poskytnutým informacím také žadatel jmenoval tři výrobce v Unii, kteří ukončili činnost (Guardian, AGC a Centrosolar Glass), a čtvrtou společnost, která výrazně omezila výrobu (Saint Gobain).
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
V oznámení o zahájení řízení byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a v dané lhůtě poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(19)
Devět vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Spolupracující společnosti zahrnovaly téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012.
(20)
Podle článku 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 76 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(21)
Komise v souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení informovala všechny dotčené strany o vybraném vzorku a vyzvala je, aby se s němu vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela.
3.4 Individuální zjišťování
(22)
Žádný vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
3.5 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů
(23)
Na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a na dotazník odpověděli dva dovozci a dvanáct uživatelů. Vzhledem k nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku nutný.
4. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(24)
Dotazníky byly zaslány čínské vládě, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, všem dovozcům, kteří se přihlásili, a všem uživatelům, kteří se přihlásili. Čínské vládě byl také zaslán dodatek k dotazníku, který jí byl zaslán, a čínská vláda byla požádána, aby jej předala komerčním bankám ve státním vlastnictví v ČLR, které v průběhu období šetření půjčily prostředky společnostem zařazených do vzorku. Čínská vláda uvedla, že dodatek dotčeným bankám předala, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela.
(25)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(26)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které účastníci řízení poskytli a které považovala za nezbytné pro konečné zjištění subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd, Flat Solar Glass Group Co., Ltd, Shanghai Flat Glass Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“);
b)
vláda ČLR:
-
ministerstvo obchodu, Peking,
-
čínská komise pro bankovní dohled, Peking;
c)
výrobci v Unii:
-
GMB/IF, Německo,
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné],
-
[důvěrné];
d)
dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Vetrad NV, Nizozemsko,
e)
uživatelé:
-
Sunerg Solar SRL, Itálie,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francie.
(27)
Všem účastníkům řízení byl zaslán informační dokument, který obsahoval základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise navrhla uložit vyrovnávací cla na solární sklo pocházející z Čínské lidové republiky. Všem stranám byla sdělena lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.
(28)
Stanoviska předložená účastníky řízení byla zvážena a případně vzata v úvahu.
(29)
Čínská vláda tvrdila, že tento informační dokument nesplňoval normy stanovené v článcích 22.3 a 22.5 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, protože neobsahoval dostatečně podrobná zjištění a závěry vyšetřujícího orgánu. Čínská vláda však neposkytla žádný konkrétní příklad tohoto údajného selhání. Komise dokument důkladně přezkoumala a domnívá se, že obsahuje dostatečné informace k tomu, aby čínská vláda mohla uplatňovat svá práva na obhajobu.
(30)
Některé informace nemohly být v informačním dokumentu zahrnuty, jelikož se jednalo důvěrné obchodní informace, a proto byly poskytnuty pouze dotčeným vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly zaslány důvěrné konkrétní informace obsahující výpočty a údaje týkající se jednotlivých vyrovnávaných režimů a výhod, a byla jim dána 25denní lhůta k poskytnutí stanovisek.
5. Období šetření
(31)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(32)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „solární sklo“). Dotčený výrobek spadá v současnosti pod kód KN ex 7007 19 80.
2. Obdobný výrobek
(33)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu ČLR, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Proto se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Definice výrobku
(34)
Jeden dovozce, který není ve spojení, požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že k takovým stavbám jsou zapotřebí skleněné tabule mnoha různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce také předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu tvoří sklo s obsahem železa vyšším než 300 ppm. V důsledku toho tento dovoz nespadá do definice výrobku. Pokud jde o zbývající část jeho dovozu, Komise je toho názoru, že navzdory rozdílu ve velikosti mohou být uvedené skleněné tabule použity také jako solární sklo. Dovozci by za účelem obcházení cla mohli objednat větší skleněné tabule, než potřebují, a pak sklo oříznout až v Unii. Zahradnické sklo s obsahem železa nižším než 300 ppm proto spadá do definice dotčeného výrobku.
(35)
Další dovozce, který není ve spojení, tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití.
(36)
Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina skla dováženého uvedeným výrobcem, který není ve spojení, nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny výše. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární.
(37)
Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise však zastává názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Všechny výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem jsou proto mimo oblast působnosti tohoto šetření.
(38)
Z důvodu právní jistoty je třeba objasnit, že jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které splňuje technické vlastnosti uvedené v 32. bodě odůvodnění, spadá i nadále do definice dotčeného výrobku, neboť může být používáno jako solární sklo.
(39)
Po poskytnutí informací tentýž dovozce namítal, že jelikož solární sklo, které lze též použít jako nábytkářské sklo, nebylo z působnosti vyloučeno, znamená to pro společnosti administrativní zátěž a zpoždění. To je údajně způsobeno skutečností, že společnosti jsou povinny zasílat zkušební protokoly celním orgánům v Unii pokaždé, když se celní orgány dotazují, zda se na dovážené zboží vztahují opatření.
(40)
Komise se domnívá, že tyto druhy skla by neměly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože solární sklo lze potenciálně používat i v zahradnictví a nábytkářství. K zajištění náležité ochrany výrobního odvětví Unie proti poškozujícímu účinku subvencí, které jsou vyrovnávány, je třeba zabránit mezerám, které mohou umožnit obcházení. Pozitivní účinek odpovídající ochrany převažuje nad negativním účinkem dodatečné administrativní zátěže pravděpodobně způsobené dotčenému dovozci.
(41)
Tentýž dovozce rovněž tvrdil, že z definice dotčeného výrobku by mělo být vyloučeno plavené sklo, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Dovozce uvedl, že výrobky z plaveného skla určené pro bytové zařízení nelze použít jako solární sklo, a proto by měly být vyloučeny z působnosti šetření. Plavené sklo však nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, neboť splňuje všechny technické vlastnosti uvedené výše. Z důvěrných dokumentů, které Komisi poskytli během šetření účastníci řízení, vyplývá, že plavené sklo lze použít jako solární sklo a vyrábí jej jak výrobní odvětví v Unii, tak čínští vývozci. Tuto skutečnost potvrzují informace veřejně dostupné na internetu (5). Plavené sklo proto zůstává v působnosti šetření.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(42)
Žadatel uvedl, že ČLR subvencuje své odvětví výroby solárního skla. Podnět obsahuje důkazy prima facie týkající se několika praktik subvencování zahrnutých jak v právních předpisech, tak i v řadě politických a plánovacích dokumentů, na nichž je státní podpora v daném odvětví založena.
(43)
Komise přezkoumala a analyzovala dokumenty uvedené v podnětu, jakož i další dokumenty předložené v průběhu šetření čínskou vládou a vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a zjistila, že mnoho z těchto dokumentů skutečně dokazuje, že odvětví výroby solárního skla v ČLR využívá v mnoha oblastech preferenčního zacházení.
(44)
Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu (6). Čínská vláda rovněž vydala zvláštní politický dokument „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, ve kterém se klade důraz na sklo jako hlavní pomocný materiál pro fotovoltaické odvětví, u něhož je vyžadována domácí výroba. V souladu s tímto plánem má vláda podporovat průmyslový vývoj a technologické inovace a přilákat finanční prostředky pro toto odvětví.
(45)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise citovala z 12. pětiletého plánu v kontextu solárního skla. To bylo zamítnuto, jelikož uvedený plán konkrétně zmiňuje solární sklo, a to v kapitole 9 sloupci 6 týkajícím se „Klíčových oblastí rozvoje výroby“. 12. pětiletý plán jasně stanoví priority čínské vlády pro období, na které se vztahuje, přičemž jednou z těchto priorit je výroba solárního skla.
(46)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila způsob, jakým Komise interpretovala „12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví“, přičemž uvedla, že se závěry Komise nesouhlasí. Nicméně tato výhrada byla odmítnuta, neboť jasně odporuje informacím obdrženým od jiných orgánů čínské vlády. Během návštěvy u čínské vlády ministerstvo průmyslu a informačních technologií vysvětlilo, že solární sklo je zahrnuto v tomto plánu, který se silně zaměřuje na zvyšování kvality, jelikož dobrá kvalita solárního skla je nezbytná k podpoře solárního fotovoltaického odvětví.
(47)
O významu inovací a nových materiálů obecně pojednává dokument „12. pětiletý program průmyslových technologických inovací“ (7), který je určen k provádění pětiletého plánu a také „dlouhodobého plánu vědeckotechnického rozvoje“ (8). Jeho silné zaměření na technologické inovace zahrnuje vývoj nových materiálů. V této souvislosti se také konkrétně zmiňuje solární sklo.
(48)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž uvedla, že v žádném z uvedených dokumentů nebylo solární sklo zmíněno. Komise konstatuje, že oba tyto dokumenty jsou určeny k tomu, aby poskytovaly zvláštní pomoc technologicky vyspělým podnikům, jak je uvedeno v 401. a 402. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 1239/2013 (dále jen „nařízení o solárních panelech“), kde čínská vláda uvedla tytéž argumenty. (9) Oba dokumenty provádějí 12. pětiletý plán pro solární fotovoltaické odvětví a pomáhají technologicky vyspělým podnikům, které zahrnují mnoho výrobců solárního skla.
(49)
„Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace““, (které se společně s přiloženými „dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) uvádí, že čínská vláda bude aktivně podporovat rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie (10); vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům (kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla) a slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“ (11).
(50)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 5 a článek 17 „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“. Čínská vláda uvedla, že článek 5 nezmiňuje solární sklo. Jelikož však zmiňuje podporu solární energetiky, k níž je solární sklo zapotřebí, Komise je toho názoru, že solární sklo spadá do oblasti působnosti dočasných pravidel.
(51)
Čínská vláda pak zpochybnila výklad Komise, pokud jde o článek 17, který sice stanoví, že pouze podporovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou pomoc, avšak nařizuje, aby se tak dělo spíše „podle úvěrových zásad“ než na preferenčním základě.
(52)
Při kontrole společností zařazených do vzorku ani při návštěvě u čínské vlády nebyly zjištěny žádné důkazy, že toto ustanovení bylo dodržováno. Dotčené banky při šetření nespolupracovaly tak, aby bylo možné toto ustanovení vyzkoušet nebo ověřit. Šetření ve skutečnosti ukázalo, že některé podniky preferenční úvěrové politiky využívají. Komise proto odmítá tvrzení čínské vlády, že poskytování úvěrů odvětví výroby solárního skla bylo prováděno „podle úvěrových zásad“. Klíčovým bodem zůstává, že všechny finanční instituce poskytují úvěry podporovaným odvětvím, která zahrnují výrobu solárního skla, a že tato podpora je poskytována de facto za preferenčních podmínek.
(53)
Národní komise pro rozvoj a reformy v roce 2011 vydala Státní radě doporučení, aby přezkoumala program v rozhodnutí č. 40. Státní rada vydala „Rozhodnutí Státní rady č. 9 o vyhlášení a provedení katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ (dále jen „rozhodnutí č. 9“). Tento dokument „aktivně vyzývá“ čínskou vládu a veřejné orgány, aby „vedly rozvoj příslušných odvětví a optimalizovaly průmyslovou restrukturalizaci“. Ustanovení čl. 12 odst. 2 rozhodnutí č. 9 konkrétně zmiňuje podporu výroby „ultra čirého plaveného skla pro odvětví solární energie“.
(54)
Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a technologie (2006-2020), přijatý čínskou vládou, slibuje, že „politika financování bude na prvním místě“, že „podpoří finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, „podpoří finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(55)
Výroba solárního skla spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií, a je novým odvětvím jak v Číně, tak i v Unii. V této souvislosti Komise rovněž poznamenává, že jedna ze společností zařazených do vzorku obdržela zvláštní grant od Národní komise pro rozvoj a reformy jako ocenění za její inovace v oblasti solárního skla, což jednoznačně dokazuje zájem čínské vlády v tomto odvětví vyspělých technologií.
(56)
Žadatel uvedl, že údajné subvence sestávaly z režimů uvedených v oddílu C bodě 2. Po kontrole společností zařazených do vzorku v ČLR a návštěvě u čínské vlády Komise tyto režimy analyzovala, pokud z nich společnosti zařazené do vzorku získaly výhodu v průběhu období šetření.
2. Další zjištěné režimy subvencí
(57)
Během kontroly společností zařazených do vzorku vyšly při analýze jejich vnitřních záznamů najevo subvence od správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů. Tyto subvence žadatel ve svém podnětu konkrétně neuváděl. Na základě informací, které má Komise k dispozici, není jasné, zda se jedná o subvence ad hoc nebo o místní subvenční programy. Nicméně v důsledku místní povahy těchto režimů nelze očekávat, že by žadatelé byli o podrobnostech uvedených subvencí informováni, a proto nejsou uvedené subvence v podnětu přímo zmíněny.
(58)
Komise nabídla další konzultace s čínskou vládou týkající se těchto jiných subvencí, které jsou specifické pro určité společnosti nebo umístění, jež byly zjištěny v záznamech společností zařazených do vzorku v průběhu inspekcí na místě a nebyly zmíněny v podnětu. Tyto konzultace Komise nabídla za účelem zajištění náležitého postupu v průběhu šetření. Čínská vláda tuto nabídku odmítla, přičemž uvedla, že by taková nabídka nebyla v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
(59)
Komise se domnívá, že tyto jiné subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení. Tato opatření zahrnují stejný druh finančního příspěvku a výhod, pokud jde o dotčený výrobek, a proto se na ně vztahuje definice „subvenční praktiky nebo praktik, které mají být předmětem šetření“, jež mají být podle čl. 22 odst. 2 písm. iii) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních uvedeny v oznámení o zahájení řízení. Seznam režimů uvedených v oznámení o zahájení řízení není vyčerpávající, což je patrné z formulace „Subvence spočívají mimo jiné v...“ v oddílu 3. Komise proto dospěla k závěru, že tyto další subvence spadají do oblasti působnosti tohoto řízení.
(60)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany Komise a uvedla, že podle jejího názoru neměla Komise žádný právní základ pro vyrovnávání zvláštní subvence poskytnuté jednomu z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, i kdyby tato subvence byla přímo spojena se subvenční praktikou zjištěnou žadateli. Komise nesouhlasí s výkladem Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních ze strany čínské vlády v tomto bodě. Pokud žadatelé zjistili subvenční praktiku a v rámci stejné subvenční praktiky jsou společně s příklady vnitrostátních režimů zjištěny místní výhody, Komise má za to, že má právo vyrovnávat veškeré zjištěné výhody. To platí zejména v případě, kdy jsou působení, povaha a účinky zjištěných výhod stejné jako u jiných režimů, které jsou již uvedeny v podnětu i oznámení o zahájení řízení.
3. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
(61)
Komise oznámila čínské vládě dne 18. prosince 2013, že zváží použití dostupných údajů, a to v důsledku nedostatečné reakce komerčních bank ve státním vlastnictví, kterým čínská vláda zaslala dodatek, který jí byl poskytnut.
(62)
Dne 26. prosince 2013 čínská vláda odpověděla a vyjádřila nesouhlas s navrhovaným použitím článku 28 proti „údajně státem vlastněným bankám“, avšak nezpochybnila skutečnost, že banky odpověď na dotazník nepředložily. Čínská vláda rovněž nezpochybnila skutečnost, že jsou uvedené banky ve vlastnictví státu. Proto neměla Komise jinou možnost, než využít nejlepší dostupné údaje, pokud jde o údaje, které měly poskytnout komerční banky ve státním vlastnictví.
(63)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití článku 28 pro nahrazení informací, které byly požadovány v dodatku zaslaném komerčním bankám ve státním vlastnictví. Komise nepopírá, že čínská vláda předložila v tomto šetření informace, které Komise analyzovala a v nezbytné míře zohlednila. Jelikož však ani čínská vláda, ani komerční banky ve státním vlastnictví nebyly schopny poskytnout některé informace, například o úvěruschopnosti, musela Komise využít „dostupné údaje“ podle článku 28 základního nařízení.
(64)
Pokud jde o jiné subvence, které nebyly výslovně uvedeny v oznámení o zahájení řízení s odkazem na konkrétní program a byly zjištěny během inspekcí na místě u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Komise k dosažení svých závěrů využila veškeré důkazy, které měla k dispozici. Tyto zjištěné subvence náležely k typům opatření a postupů popsaným v oznámení o zahájení řízení a Komise nabídla čínské vládě další konzultace ohledně těchto subvencí, nicméně tato nabídka nebyla přijata. Komise se domnívá, že uvedené subvence jsou úzce spojeny s druhy opatření a postupů, o kterých pojednává podnět a oznámení o zahájení řízení.
(65)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, pokud jde o subvence zjištěné v průběhu kontrol provedených u společností zařazených do vzorku a všechny ostatní body týkající se režimů subvencí. Komise by ráda objasnila, že v těchto případech článek 28 nepoužila. V případě, že byla spolupráce dobrá, avšak informace jednoduše nebylo možné poskytnout - například pokud jde o přesný právní základ pro jednorázovou platbu subvence - byly důkazy poskytnuté dotčenou společností použity pro dosažení závěru, zda se jednalo o napadnutelnou subvenci či nikoli.
(66)
Čínská vláda též tvrdila, že Komise neposkytla dostatečné informace, když použila nejlepší dostupné údaje podle článku 28 základního nařízení. Toto tvrzení se ve skutečnosti týká použití závěrů z předchozích šetření, kdy byla šetřena tatáž subvence. V takových případech Komise odkazuje na příslušné body odůvodnění dotčeného nařízení a shrnuje zjištěné argumenty.
(67)
Čínská vláda poznamenává, že informační dokument nepopisuje podrobně u společností zařazených do vzorku žádné zjištěné konkrétní jednorázové subvence. Takto bylo učiněno výslovně za účelem ochrany důvěrných obchodních informací poskytnutých Komisi společnostmi zařazenými do vzorku a žádný další výtah, který nemá důvěrnou povahu, není možný. Úplné důvěrné informace byly poskytnuty každému jednotlivému vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku. Pokud právní základ poskytl vyvážející výrobce zařazený do vzorku, pak to bylo poznamenáno v informacích, které byly poskytnuty zpět společnosti. V každém případě, když byly čínské vládě v souvislosti s uvedenými subvencemi nabídnuty konzultace, byla jí rovněž dána příležitost poskytnout další podstatné informace, což neučinila.
4. Šetřené režimy
(68)
Komise zaslala čínské vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku dotazník a vyžádala si informace týkající se těchto režimů, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví výroby solárního skla:
-
preferenční úvěry odvětví výroby solárního skla:
-
úvěrové linky a půjčky se zvýhodněnou úrokovou sazbou poskytnuté komerčními bankami ve státním vlastnictví a veřejnými rozvojovými bankami (12),
-
subvenční programy vývozních úvěrů,
-
vývozní záruky,
-
státem financované pojištění pro zelené technologie („Green express“),
-
finanční výhody z poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem,
-
splátky úvěru vládou;
-
grantové programy:
-
subvence „známých značek“ a programu „China World Top Brands“,
-
fondy pro vnější expanzi průmyslu v provincii Guandong;
-
dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou:
-
poskytování antimonu,
-
dodávání elektrické energie,
-
poskytování práv k užívání pozemků;
-
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení:
-
programy osvobození od přímých daní nebo jejich snížení v rámci programu „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy,
-
osvobození od daně a snížení daně z příjmů pro „produktivní podniky se zahraničními investicemi“,
-
snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně,
-
zápočet daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi,
-
preferenční daň z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou uznávány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie,
-
snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech,
-
preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu,
-
daňové programy v provincii Guandong,
-
osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně,
-
osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
-
jiné subvence a jiné subvenční programy (včetně programů správních orgánů na úrovni provincií, měst, obvodů nebo okresů).
5. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
5.1 Zvýhodněné úvěry
a) Úvod
(69)
Komise zaslala čínské vládě dodatek, který měl být předán komerčním bankám ve státním vlastnictví, veřejným rozvojovým bankám a soukromým finančním institucím, které půjčily v průběhu období šetření finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Čínská vláda sdělila Komisi, že tak učinila, avšak zatím žádné odpovědi neobdržela. Jak bylo uvedeno výše, Komise proto oznámila čínské vládě, že kvůli této nedostatečné spolupráci použije článek 28 a k dosažení závěrů ohledně tohoto bodu využije dostupné údaje.
b) Právní základ
(70)
Preferenční úvěry v Číně upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví (dále jen „zákon o bankovnictví“), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady, jak je uvedeno výše.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(71)
Předchozí antisubvenční šetření proti ČLR dospěla k závěru, že v bankovním systému v Číně převládají banky vlastněné státem nebo banky, ve kterých má stát vliv prostřednictvím držby akcií. Obojí se souhrnně označuje jako „komerční banky ve státním vlastnictví“. Komise rovněž zjistila, že komerční banky ve státním vlastnictví vykonávají vládní moc. Komise neshledala žádné důkazy, že se situace změnila. Jak je uvedeno ve 161. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, které se týká posledního šetření v této záležitosti, pět největších komerčních bank ve státním vlastnictví (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications a ICBC) představuje více než 50 % bankovního sektoru z hlediska bilanční sumy.
(72)
Na základě využití dostupných údajů, včetně skutečností stanovených v nařízení o solárních panelech, platí i nadále závěr, že komerční banky ve státním vlastnictví jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení, jak bylo podrobně uvedeno ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech.
(73)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považovala komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Komise toto tvrzení odmítá, jelikož důvody, proč jsou komerční banky ve státním vlastnictví veřejnoprávními subjekty, jsou uvedeny ve 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech a čínská vláda neposkytla žádné informace, které by byly s uvedenými nejlepšími dostupnými údaji v rozporu. Zde je jejich shrnutí:
a)
komerční banky ve státním vlastnictví drží největší tržní podíl a jsou převládajícími aktéry na trhu v ČLR;
b)
z dostupných údajů vyplývá, že komerční banky ve státním vlastnictví podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
c)
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(74)
Závěry v těchto bodech odůvodnění jsou nedávné, jelikož byly zveřejněny až na konci roku 2013, a byly zveřejněny s plným vědomím změny, která v červenci 2013 nastala v oblasti politiky týkající se spodních hranic pro úrokové sazby v Číně.
(75)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit úlohu, kterou sehrává čínská vláda a zejména centrální banka, Čínská lidová banka, na finančních trzích a v bankovním sektoru, pokud jde o poskytování úvěrů pro odvětví výroby solárního skla. Zatímco spolupráce ze strany čínské vlády a Čínské lidové banky byla obecně uspokojivá, Čínská lidová banka neposkytla úplné znění „oběžníku Čínské lidové banky o otázkách úpravy úrokových sazeb u vkladů a úvěrů“ (YinFa (2004) 251), který stanoví spodní hranice a stropy úrokových sazeb pro úvěry a vklady. Pro úvěry komerčních bank (komerční banky ve státním vlastnictví i soukromé komerční banky) a úvěry veřejných rozvojových bank oběžník pouze stanovuje spodní hranici. V případě preferenčních úvěrů a úvěrů, pro něž čínská vláda přijala zvláštní předpisy, oběžník stanoví, že se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Přesná horní mez pro uvedené úvěry se stanoví ve zvláštních předpisech.
(76)
V průběhu inspekce Komise na místě Čínská lidová banka uvedla, že zmíněný dokument nelze poskytnout, jelikož nebyl veřejně k dispozici na jejích internetových stránkách. Vyhledáváním na internetu však byla nalezena kopie oběžníku a jeho překlad do angličtiny, a to v balíčku dokumentů, které čínská vláda před několika lety poskytla australským orgánům. (13) Vzhledem k neexistenci úřední kopie přímo od čínské vlády považovala Komise tuto verzi za pravdivou a úplnou kopii dotčeného oběžníku.
(77)
Z oběžníku vyplývá, že Čínská lidová banka ovlivňovala stanovování úrokových sazeb pro úvěry, které v období šetření v ČLR poskytovaly komerční banky ve státním vlastnictví. Čínská vláda vysvětlila, že v červenci 2013 Čínská lidová banka zrušila jak spodní hranici, tak strop pro úrokové sazby úvěrů. Tato skutečnost byla vzata na vědomí, nicméně jelikož k ní došlo po konci období šetření, nemá vliv na zde uvedené závěry. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která byla běžná v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje komerční banky ve státním vlastnictví za veřejnoprávní subjekty. Bez ohledu na to závěry uvedené v 158. až 168. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech stále platí.
(78)
Po poskytnutí informací čínská vláda učinila několik připomínek týkajících se oběžníku „YinFa (2004) 251“, aniž by poskytla vysvětlení, proč úplné znění tohoto oběžníku nebylo Komisi poskytnuto a aniž by potvrdila, zda je znění, které bylo poskytnuto australským orgánům a které Komise nalezla, správné. Jak bylo dříve zjištěno v šetření týkajícím se solárních panelů, tento oběžník jasně stanoví pokyny Čínské lidové banky ohledně poskytování úvěrů určené bankám. Jak bylo uvedeno v předchozích šetřeních, obsah tohoto oběžníku je důležitý pro porozumění toho, jakou úlohu čínská vláda a Čínská lidová banka sehrávají ve směřování bank a poskytování úvěrů.
(79)
I nadále platí závěr Komise, který byl již uveden v nařízení o solárních panelech, totiž že zaprvé článek 34 zákona o bankovnictví ukládá bankám povinnost vykonávat svou úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství. Potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v 12. pětiletém plánu.
(80)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila výklad článku 34 zákona o bankovnictví ze strany Komise, přičemž uvedla, že „tato věta je nejednoznačná a nedává bankám žádný výslovný pokyn, aby jednaly určitým způsobem. Žádný dokument nepopisuje potřeby národního hospodářství, ať se jedná o 12. pětiletý plán nebo jiné nařízení/rozhodnutí“.
(81)
To se odlišuje od výkladu článku 34 ze strany čínské vlády v šetření týkajícím se solárních panelů, kde byl popsán jako „neutrální“. Komise s tímto posouzením ze strany čínské vlády nesouhlasí. Komise je toho názoru, že politiky týkající se národního hospodářství jsou stanovené v 12. pětiletém plánu a zvláštním plánu pro fotovoltaické odvětví a že finanční ústavy jsou vyzývány k poskytování úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla, a čínská vláda neprokázala, že tomu tak není.
(82)
Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které by měly zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez zásahů a po příslušném posouzení. Komise uznává, že tyto články existují, avšak poznamenává, že čínská vláda, banky a také dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly schopny prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez zásahů - vzhledem k preferenčním úvěrům pro odvětví výroby solárního skla - a s posouzením úvěru -, jelikož navzdory žádostem nebyly žádné úvěrové dohody ani posouzení rizik, včetně úvěrových ratingů, poskytnuty jako věcné důkazy, ani nebylo shledáno jejich spojení s jakýmkoli úvěrem poskytnutým jakémukoli vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku.
(83)
Zadruhé se od bank vyžaduje, aby poskytovaly úvěrovou pomoc podporovaným odvětvím podle rozhodnutí č. 40 a č. 9, které mají právní sílu zákona. Čínská vláda potvrdila během kontroly na ministerstvu obchodu, že solární sklo je podporovaným odvětvím. To je v souladu s katalogem pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci z roku 2011, který poskytla čínská vláda ve své odpovědi na dotazník, a v němž je solární sklo klasifikováno v podporované kategorii.
(84)
Rozhodnutí č. 40 stanoví instrukce pro všechny finanční instituce v podobě závazných pokynů ohledně propagace a pomoci týkající se podporovaných odvětví, přičemž odvětví výroby solárního skla je podporovaným odvětvím.
(85)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila posouzení Komise, pokud jde o dopad rozhodnutí č. 40 a připojených nařízení, a rozhodnutí č. 9. Komise potvrzuje, že podle jejího posouzení jak rozhodnutí č. 40, tak připojená nařízení stanoví potřeny národního hospodářství. Stanoví strategii pro vládu a pro finanční sektor a zejména stanoví poskytování přímých úvěrů podporovaným odvětvím, jako je odvětví výroby solárního skla.
(86)
Čínská vláda byla požádána, aby objasnila právní status rozhodnutí Státní rady, jako je rozhodnutí č. 40. Ta však pouze odpověděla, že se jedná o nařízení vydané Státní radou, které není součástí čínských právních předpisů. Na podporu tohoto tvrzení však neposkytla žádné důkazy. Postoj, který čínská vláda zaujala, je v rozporu s veřejně dostupnými informacemi, které popisují Státní radu jako nejvyšší správní orgán, který má správní legislativní pravomoc. Podle těchto zdrojů jsou rozhodnutí Státní rady právně závaznými předpisy. (14) Na základě dostupných údajů Komise tedy zastává názor, že rozhodnutí č. 40 a prováděcí rozhodnutí připojená k uvedenému rozhodnutí, jako například rozhodnutí č. 9, jsou správní předpisy, a proto jsou součástí čínských právních předpisů.
(87)
Komise proto potvrzuje analýzu uvedenou ve 191. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, v němž dospěla k závěru, rozhodnutí č. 40 a rozhodnutí č. 9 jsou právně závazná pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty.
(88)
Komise rovněž zjišťovala, zda jsou soukromé banky v Číně pověřeny a/nebo řízeny čínskou vládou, aby výrobcům solárního skla nabízely preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(89)
Článek 34 zákona o bankovnictví je použitelný také pro soukromé banky v Číně. Čínská vláda a účastníci řízení nepředložili žádný důkaz, že závěr týkající se právní situace, jehož bylo dosaženo ve 174. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, totiž že jim čínská vláda dává pokyny stejně jako bankám ve vlastnictví státu, přestává platit. Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že je bankám nařízeno „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (15). Za těchto okolností, jak je uvedeno v 188. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, o strategii komerčních bank ve státním vlastnictví i soukromých bank, pokud jde o poskytování úvěrů jak, rozhoduje čínská vláda.
(90)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěr, že pověřuje nebo řídí soukromé banky v ČLR a napadla zejména váhu, jakou Komise přikládá článku 34 zákona o bankovnictví, přičemž uvedla, že „pokud jde o“„potřeby národního hospodářství“, lze je vykládat různě a výklad se evidentně liší v závislosti na osobě/subjektu, která/který uvedené ustanovení zkoumá“.
(91)
Je pozoruhodné, že čínská vláda vyjádřila nesouhlas s výkladem Komise, nicméně nepředložila vlastní výklad vlastního právního předpisu.
(92)
Komisi však postačí odkázat na zjištění z předchozích šetření a v tomto případě na dostupné údaje, aby zopakovala závěr, že potřeby národního hospodářství jsou stanoveny v plánech a nařízeních vydaných ČLR a že článek 34 vyžaduje, aby banky poskytovaly úvěry v souladu s těmito popisy národního hospodářství, což zahrnuje podporu výroby solárního skla.
(93)
Zjištění, že čínská vláda pověřuje a řídí soukromé banky, aby v souladu s článkem 34 zákona o bankovnictví poskytovaly úvěry podporovaným odvětvím, proto zůstává zachováno.
(94)
Komise proto dospěla k závěru, že v případě úvěrů poskytnutých komerčními bankami ve státním vlastnictví v ČLR se jedná o finanční příspěvek výrobcům solárního skla ve formě přímého převodu peněžních prostředků vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení.
(95)
Stejné důkazy také ukazují, že komerční banky ve státním vlastnictví (jakož i soukromé banky) jsou pověřeny nebo řízeny vládou, což v důsledku znamená, že existuje finanční příspěvek stanovený v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.
(96)
Pokud jde o specifičnost, Komise poznamenává, že čínská vláda nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví a že odvětví výroby solárního skla, jakožto součást fotovoltaického odvětví, je jedním z nich, jak je podrobně uvedeno v 172. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech. Čínská vláda zahrnula odvětví výroby solárního skla mezi „klíčová“ výrobní odvětví ve svém 12. pětiletém plánu. Rozhodnutí č. 40 uvádí, že čínská vláda aktivně podpoří rozvoj nových odvětví energetiky a urychlí rozvoj odvětví solární energie. Všem finančním institucím je dán pokyn, aby poskytly úvěrovou pomoc pouze podporovaným projektům, což je kategorie, do níž patří projekty týkající se solárního skla. Rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik na podporované projekty“.
(97)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti a zejména způsob, jakým Komise interpretovala 12. pětiletý plán, přičemž uvedla, že „nemá žádnou právní hodnotu a není závazným dokumentem“. Komise nesouhlasí s tímto prohlášením, a poznamenává, že čínská vláda uvedla v předchozích šetřeních stejná tvrzení, která rovněž nebyla přijata. 12. pětiletý plán uvádí, že byl „projednán a schválen Všečínským shromážděním lidových zástupců a má sílu zákona.“
(98)
Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně, a jsou tudíž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení.
(99)
V míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda.
(100)
Stejně jako v předchozích šetřeních se Komise pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracovaná bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky společnostem zařazeným do vzorku. Společnosti nepředložily žádné důkazy týkající se jejich úvěrového ratingu a banky při šetření nespolupracovaly. Komise proto neměla k dispozici žádný důkaz, že úvěry pro společnosti v odvětví výroby solárního skla byly založeny na posouzení rizik a že stanovená úroková sazba je výsledkem tohoto posouzení.
(101)
Vzhledem k tomu, že čínská vláda, vyvážející výrobci ani banky neposkytly žádné informace, Komise využila dostupných údajů ke stanovení, zda preferenční úvěry v ČLR ve skutečnosti přinesly výhody vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, kteří měly úvěry od bank v ČLR.
(102)
Komise, stejně jako v šetření týkajícím se solárních panelů, začala s úředně zveřejněnými úrokovými sazbami centrální banky z Čínské lidové banky pro úvěry v juan renminbi („CNY“). Průměrná úroková sazba za období šetření činila 6,26 %.
(103)
Komise poté upravila úrokovou sazbu Čínské lidové banky s ohledem na úvěrové riziko dotčených společností. Ty však neposkytly žádné nezávislé úvěrové ratingy ani podobné informace, které by Komisi umožnily výpočet úvěrového ratingu. Komise nicméně v předchozích šetřeních zjistila, že úvěrové ratingy čínských firem jsou narušené vládní podporou a že neexistují žádné důkazy o jakémkoli smysluplném posouzení rizika příjemců úvěrů. Komise proto použila stejnou metodiku jako v šetření týkajícím se solárních panelů a považovala všechny dotčené společnosti za společnosti s neinvestičním stupněm „BB“, jak je definuje úvěrová ratingová společnost Bloomberg.
(104)
Prémie u dluhopisů vydávaných společnostmi s ratingy BB proti dluhopisům vydávaným společnostmi s ratingy AAA (které má ČLR u dluhopisů), jak ji zaznamenala společnost Bloomberg, pak byla přičtena k průměrné úvěrové úrokové sazbě Čínské lidové banky v průběhu období šetření. Výsledkem byla referenční úroková sazba pro období šetření za úvěry poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku v CNY, ve výši 10,37 %.
(105)
Srovnáním této referenční úrokové sazby se skutečnou úrokovou sazbou účtovanou během období šetření dotčeným společnostem Komise dospěla k závěru, že úvěry byly odvětví výroby solárního skla poskytnuty za podmínek, které jsou příznivější než tržní podmínky.
(106)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila volbu referenční hodnoty ze strany Komise a závěry, které Komise učinila na základě srovnání referenční hodnoty a skutečně placeného úroku.
(107)
Srovnání mezi referenčním a skutečně zaplaceným úrokem jasně ukazuje, že vyvážející výrobci, kteří si půjčovali od čínských bank, v CNY, platili méně, než běžné komerční úrokové sazby pro společnosti v jejich finančním postavení.
(108)
Za druhé, Komise si byla vědoma toho, že Čínská lidová banka v červenci 2013 zrušila spodní hranici, a tuto skutečnost uvedla v informačním dokumentu. To však nic nemění na závěru, že čínská vláda zasahuje do chování bank v Číně, pokud jde o poskytování úvěrů, zejména prováděním rozhodnutí č. 40 a přiložených nařízení, a ustanovení článku 34 zákona o bankovnictví.
(109)
Za třetí Komise vypočítala referenční hodnotu pouze pro úvěry poskytnuté v CNY, jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku neměli u čínských bank úvěry v EUR nebo USD.
(110)
Čínská vláda dále požadovala podrobnější informace o tom, proč Komise měla za to, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku by měli mít úvěrový rating BB. Důvodem, proč byl zvolen rating BB, byla skutečnost, že Komise neobdržela žádné důkazy, že byl úvěrový rating vypočten pro kteréhokoli vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku z důvodu nespolupráce dotčených bank. Úvěrový rating BB navíc není nepříznivý úsudek a ve skutečnosti je pro společnosti zařazené do vzorku výhodný, jelikož je nejlepším neinvestičním stupněm na finančních trzích.
(111)
Podle článku 28 musela Komise využít nejlepších dostupných údajů, které byly převzaty ze závěrů nařízení o solárních panelech, kde byl pro společnosti zařazené do vzorku v uvedeném nařízení použit úvěrový rating BB. To bylo v tomto případě považováno za přiměřené a po poskytnutí informací nebyly obdrženy žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku udělily dotčené banky jiný úvěrový rating.
d) Závěr
(112)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k závěru, že odvětví výroby solárního skla v Číně byly v průběhu období šetření poskytovány preferenční úvěry, a to jak ze strany bank ve vlastnictví státu, tak ze strany soukromých bank. Financování odvětví výroby solárního skla je subvencí ve smyslu základního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
a je tím příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(113)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě vzniklé vyvážejícím výrobcům a specifičnosti by tato subvence měla být pokládána za napadnutelnou.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití zjištění z předchozích šetření za účelem dosažení závěrů ohledně subvencování v tomto případě, a zejména tvrdila, že Komise příliš spoléhala na zjištění v nařízení o solárních panelech.
(115)
Toto tvrzení bylo odmítnuto. Jak již bylo poznamenáno výše, vzhledem k nespolupráci ze strany bank v ČLR byla Komise nucena použít ustanovení článku 28 a využít nejlepší dostupné údaje. Šetření v oblasti solárních panelů je nejnovější a obsahuje nejaktuálnější zjištění o subvencování v Číně. Solární panely nejsou stejný výrobek jako solární sklo, ale oba tyto výrobky se používají v témže novém energetické odvětví a vztahují se na ně tytéž plánovací dokumenty vlády. Vzhledem k tomu, že jiné informace nebyly k dispozici, je využití zjištění uvedených v nařízení o solárních panelech jakožto „nejlepších dostupných údajů“ vhodné. Čínská vláda dále tvrdila, že mezi šetřením týkajícím se solárních panelů a tímto šetřením došlo k významným změnám, zejména ke zrušení spodní hranice úrokových sazeb Čínskou lidovou bankou v červenci 2013. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť závěry z šetření týkajícího se solárních panelů odkazují na uvedené období šetření, stejně jako toto šetření odkazuje na své vlastní období šetření. V obou případech se zrušení spodní hranice uskutečnilo po skončení období šetření, a proto nemá vliv na použití článku 28 a zjištění z šetření týkajícího se solárních panelů jakožto nejlepších dostupných údajů.
(116)
Všem společnostem zařazeným do vzorku, kromě jedné, poskytly úvěry komerční banky ve státním vlastnictví a soukromé banky. Jedna společnost byla financována výhradně prostřednictvím své offshore mateřské společnosti a žádné úvěry od bank se sídlem v ČLR nezískala.
(117)
Po poskytnutí informací jedna ze společností zařazených do vzorku zpochybnila závěr Komise, a uvedla, že ji Komise nepožádala, aby poskytla svůj nezávislý úvěrový rating. Komise však uvedenou společnost požádala, aby poskytla veškeré informace týkající se úvěrů, které získala, avšak společnost neposkytla nezávislý úvěrový rating. Pokud společnost tyto informace měla, pak je vzhledem k tvrzením uvedeným v podnětu a informacím požadovaným v dotazníku měla poskytnout. A zejména vzhledem k informacím v informačním dokumentu, pokud měla nezávislý úvěrový rating, měla jej poskytnout neprodleně. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(118)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik Komise pro srovnatelné obchodní půjčky vytvořila tržní referenční hodnotu.
(119)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně placenými v průběhu období šetření a úrokem, který by byl zaplacen při použití referenční hodnoty.
(120)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, založená na této metodice, jsou:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2 Další režimy preferenčních půjček
(121)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nezískali v průběhu období šetření žádné výhody na základě subvenčních programů vývozních úvěrů, úvěrových linek, vývozních záruk, programu „Green Express“ nebo jako výhody prostřednictvím poskytnutí přístupu k offshore holdingovým společnostem.
6. Grantové programy
(122)
Společnosti zařazené do vzorku nezískaly v průběhu období šetření žádné výhody z programů „známé značky“ nebo „China World Top Brands“.
6.1 Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(123)
Společnosti zařazené do vzorku obdržely značné jednorázové granty od různých vládních orgánů na mnoha úrovních, v důsledku čehož získaly v průběhu období šetření výhodu. Tyto skutečnosti byly zjištěny v průběhu inspekcí dotčených společností a nebyly uvedeny v odpovědích na dotazník dotčených společností ani nebyly uvedeny v odpovědi čínské vlády na dotazník, jak bylo požadováno. Žadatel tvrdil, že výrobci solárního skla obdrželi uvedené jednorázové granty od orgánů správy provincie nebo místní samosprávy a že tyto granty přinesly výhodu, protože byly finanční prostředky obdrženy bez odpovídajícího zohlednění. (16) Oznámení o zahájení řízení rovněž stanoví, že „grantové programy“ jsou subvence používané na podporu odvětví výroby solárního skla.
b) Právní základ
(124)
Tyto granty společnostem poskytly orgány na úrovni provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro dotčené společnosti nebo specifické, pokud jde o umístění a druh výrobního odvětví. Úroveň právní podrobnosti pro příslušný zákon, na jehož základě byly tyto výhody uděleny, pokud pro ně vůbec nějaký právní základ existoval, obvykle nebyla Komisi sdělena, přestože byla Komisi často, ne však vždy, předána kopie dokumentu vydaného vládním orgánem, který udělení finančních prostředků doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(125)
Jedna společnost zařazená do vzorku obdržela v průběhu období šetření granty od zóny hospodářského rozvoje, v níž se nacházela. Uvedené granty vypočítala zóna hospodářského rozvoje na úrovni 20 % veškerých daní, které společnost odvedla místním daňovým orgánům a které zahrnovaly mimo jiné daň z příjmu právnických osob, daň z užívání pozemků a daň z výnosů z dividend.
(126)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela v období šetření velký grant od místní samosprávy na pokrytí poplatků potřebných k připojení společnosti k elektrické síti, které by jinak společnost musela zaplatit sama. Ten byl udělen společnosti „na podporu velkých společností sídlících v regionu“.
(127)
Další společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 25 milionů CNY z fondu pro přizpůsobování průmyslu pro výrobu technicky vyspělého solárního skla Národní komise pro rozvoj a reformy. Tento přímý grant od státu byl obdržen v roce 2006 a uvedená společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Za výhodu v průběhu období šetření bylo tedy považováno 2,5 milionu CNY.
(128)
Tatáž společnost rovněž zaevidovala ve svém účetnictví za rok 2012 další granty od místních finančních úřadů a jiných vládních subjektů. Společnost uvedla, že většina těchto grantů nebyly ve skutečnosti přímé převody finančních prostředků od uvedených subjektů určené uvedené společnosti, nýbrž náhrady částek, které uvedená společnost předtím zaplatila vládě. Jelikož nebyl poskytnut žádný uspokojivý důkaz, nemůže Komise toto vysvětlení přijmout.
(129)
Jiná společnost zařazená do vzorku obdržela přímý grant ve výši 15 milionů CNY před obdobím šetření od místní vlády a tato společnost si jej rovnoměrně rozdělila po 10 % na následujících 10 let. Grant byl vyplacen společnosti na vývoj fotovoltaického odvětví (jež zahrnuje odvětví výroby solárního skla), urychlené vybudování pokročilé výrobní základny v místní průmyslové zóně a bezproblémové provádění velkých projektů.
(130)
Stejná společnost rovněž obdržela několik dalších grantů před obdobím šetření, a určitý podíl grantu si přidělila do období šetření. Společnost však neposkytla žádné podrobné údaje o povaze uvedených grantů a vhledem k tomu, že tyto informace nebyly k dispozici, byly k dosažení závěrů využity dostupné údaje. Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že jiné dostupné údaje nebyly k dispozici, jsou uvedené granty specifické pro uvedenou společnost a že výše grantu přiděleného v období šetření by měla být považována za výhodu.
d) Závěr
(131)
Čínská vláda byla vyzvána, aby podala další informace a zahájila konzultace ohledně těchto grantů, což však odmítla. Na základě shromážděných důkazů ohledně obdržení těchto grantů společnostmi zařazenými do vzorku a vzhledem k tomu, že žádné jiné informace nebyly k dispozici, má Komise za to, že uvedené granty jsou subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, jelikož čínská vláda převedla finanční prostředky v podobě grantů výrobcům dotčeného výrobku, a že tím byla příjemci poskytnuta výhoda.
(132)
Tyto granty jsou rovněž specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, jelikož se zdají být omezeny na některé společnosti nebo specifické projekty v určitých regionech a jsou udělovány ke splnění jednorázových požadavků společností zařazených do vzorku. Tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky pro vznik nároku a skutečná výběrová kritéria pro podniky nejsou transparentní, nejsou objektivní a nepoužijí se automaticky. Kromě toho neexistují žádné důkazy, že uvedené granty patří do zastřešujícího subvenčního programu.
(133)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat uvedené granty a analýzu Komise týkající se částečných informací, které měla k dispozici. Komise však pečlivě analyzovala důvěrné obchodní informace poskytnuté dotčenými společnostmi, a pokud existují důkazy, že se jedná o výhodu a že grant je specifický, byla ve vztahu k uvedenému grantu uplatněna vyrovnávací opatření.
(134)
Ve všech případech společnosti poskytly informace ohledně výše grantu, a informace o tom, kdo grant poskytl, i když v některých případech neměla daná společnost žádný dokument, kterým by prokázala právní základ, z něhož subjekt udělující grant vycházel. Dotčené společnosti rovněž většinou tento příjem zaznamenávaly ve svém účetnictví jako „příjem ze subvencí“, přičemž toto účetnictví bylo ověřeno nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která přinesla napadnutelnou výhodu.
(135)
Jedna společnost zařazená do vzorku ze stejných důvodů rovněž zpochybnila pravomoc Komise vyšetřovat a vyrovnávat uvedené granty specifické pro jednotlivé společnosti. Ze stejných důvodů Komise odmítá jejich argument a opakuje svůj postoj, že má pravomoc vyšetřovat tyto granty a vyrovnávat je, pokud je to vhodné.
e) Výpočet výše subvence
(136)
Níže uvedená tabulka obsahuje výpočet výhody pro tyto výše uvedené granty, přičemž se za výhodu považuje částka obdržená v průběhu období šetření nebo zaúčtovaná v uvedeném období, pokud byla uvedená částka dotčenou společností odepisována.
Ostatní grantové programy
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
7.1 Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(137)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(138)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle čínské vlády byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Uvedený zákon tedy objasňuje, že v rámci tohoto režimu bude existovat výhoda v daňovém roce 2012.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(139)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen.
(140)
Jedna ze společností zařazených do vzorku byla podnikem se zahraničním vlastníkem, který uvedený daňový režim využíval v průběhu období šetření. Uvedená společnost získala místo plné sazby ve výši 25 % sazbu daně z příjmu právnických osob ve výši 12,5 %, což bylo uvedeno v jejím přiznání k dani z příjmu právnických osob za rok 2012 a v její roční účetní závěrce.
(141)
Komise o těchto zjištěních informovala účastníky řízení a obdržela stanoviska čínské vlády, která uvedla, že podle oznámení o přechodu (17) budou všechny výhody z tohoto režimu ukončeny v roce 2012. Čínská vláda uvedla, že v případě, že budou uložena vyrovnávací cla, nelze je uložit v případě výhody získané z tohoto režimu jednou společností zařazenou do vzorku v průběhu období šetření. Uvedené tvrzení se přijímá, jelikož pro tuto společnost zařazenou do vzorku, za zvláštních okolností tohoto případu, nemá Komise důkazy o žádné trvající výhodě.
d) Závěr
(142)
Ačkoliv byl režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ v předchozích nařízeních vyrovnáván, Komise pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku neukládá clo na vyrovnání výhody zjištěné v průběhu období šetření, jelikož nemá žádné důkazy o tom, že pro tuto jednu společnost zařazenou do vzorku byl ke dni uložení cel v platnosti uvedený režim nebo jakákoli jeho varianta.
7.2 Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
a) Úvod
(143)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nejnovější a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(144)
Právní základ tohoto programu je čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“), společně se „správními opatřeními pro označení podniků využívajících nejnovější a špičkové technologie“ (Guo Ke Fa Huo [2008] No. 172) a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách úhrady daně z příjmů podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(145)
Tento režim se použije pro podniky, které byly za podniky využívající nejnovější a špičkové technologie uznány čínskou vládou. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a shrnují se takto:
a)
jejich výroba je zahrnuta do oblasti působnosti výrobků v „odvětvích špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(146)
Bylo zjištěno, že některé, nikoli však všechny, společnosti zařazené do vzorku tento režim využívají, a tedy platí daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a proto byly způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(147)
Stejně jako v 322. až 326. bodě odůvodnění šetření týkajícího se solárních panelů je Komise toho názoru, že tento režim je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získávají dotčené společnosti výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(148)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňujících všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku toto osvědčení získaly. Způsobilost není automatická a právní předpisy ani orgán poskytující subvenci nestanovily žádná objektivní kritéria.
(149)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Komise nesouhlasí s výkladem zákonů a prováděcích opatření ze strany čínské vlády, ze kterých vyplývá, že je uvedený program omezen na některá odvětví a podniky podporované čínskou vládou na základě kritérií, které se nezdají být objektivní či neutrální, jako například, že je jejich výroba zahrnuta v rozsahu výrobků v „oblasti špičkových technologií s klíčovou státní podporou“.
(150)
Způsobilost rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku působícímu v oblasti špičkových a nových technologií, které vydá příslušný orgán na základě vlastního uvážení.
(151)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(152)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3 Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Úvod
(153)
Podnět uváděl, že vyvážející výrobci solárního skla dostávali subvence z jiného režimu přímého osvobození od daně, totiž osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky (18). To spadá pod obecné subvenční praktiky osvobození od přímé daně z příjmu a/nebo jejího snížení, jak stanoví oznámení o zahájení řízení.
b) Právní základ
(154)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(155)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená do vzorku získala osvobození od daně z výnosu z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky. Tato společnost požádala přímo místní finanční úřad o odečtení dividend získaných z kapitálových investic ze zdanitelného příjmu.
d) Závěr
(156)
Komise je toho názoru, že se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(157)
V informačním dokumentu Komise uvedla, že je tento režim subvencí specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož právní předpisy omezují přístup k tomuto režimu na určité podniky, které sídlí v Čínské lidové republice a které investovaly do jiných tuzemských podniků.
(158)
Po poskytnutí informací čínská vláda tyto závěry zpochybnila, přičemž uvedla, že osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky nelze považovat za specifické, jelikož čl. 26 odst. 3 zákona o dani z příjmů podniků stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům. Kromě toho čínská vláda uvádí, že kritéria způsobilosti jsou objektivní a vztahují se na všechny tuzemské podniky bez ohledu na odvětví, výrobek nebo zeměpisnou polohu.
(159)
Třebaže je pravdou, že zákon o dani z příjmů podniků předložený čínskou vládou v předchozím řízení ve svém čl. 26 odst. 3 stanoví, že uvedené osvobození od daně z výnosů z dividend je k dispozici i jiným než tuzemským podnikům, Komise je i nadále toho názoru, že je tento režim subvencí specifický. Článek 25 zákona o dani z příjmů podniků totiž potvrzuje, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z výnosů z dividend
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4 Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
a) Úvod
(161)
Kromě režimů posuzovaných v bodech 7.1-7.3 neshledala Komise žádné důkazy, že by společnostem zařazeným do vzorku byla poskytnuta výhoda prostřednictvím jiných režimů osvobození od přímých daní a programů jejich snížení uvedených výše v oddílu C bodě 4. Nicméně během svých kontrol Komise zjistila dva další režimy daně z příjmů právnických osob, které byly zahrnuty v účetnictví jedné ze společností zařazených do vzorku, konkrétně zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti a vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků. Ty také spadají pod „režimy osvobození od přímých daní a jejich snížení“ uvedené v oznámení o zahájení řízení, jakožto opatření, prostřednictvím kterých daňový orgán snížil placenou daň z příjmu právnických osob nebo vrátil daň z příjmu právnických osob, která již byla zaplacena. Zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je také spojen s „zápočtem daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi“ uvedeným v oddílu C bodě 4.
b) Právní základ
(162)
Právním základem pro zápočet daňových výdajů na výzkumné a vývojové činnosti je článek 30 čínského zákona o dani z příjmů podniků.
(163)
Komisi nebyl sdělen konkrétní zákon pro vracení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků, nicméně byla Komisi poskytnuta kopie oběžníku vydaného správním orgánem provincie, který osvobození od daně doprovázel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(164)
Komise zjistila, že jedné společnosti zařazené do vzorku byly započteny výdaje a vrácena daň z nemovitostí a daň z užívání pozemků. Dokument vydaný správním orgánem provincie omezuje vracení na podniky využívající špičkové a nové technologie.
d) Závěr
(165)
Pokud jde o zápočet výdajů na výzkumné a vývojové činnosti, Komise se domnívá, že je tento subvenční režim specifický, jelikož článek 30 je nutno vykládat společně s článkem 25 zákona o dani z příjmů podniků, v němž se uvádí, že toto osvobození od daně je vyhrazeno odvětvím a projektům, které podporuje stát. Přístup k tomuto režimu mají proto pouze podporovaná odvětví a projekty. Jak je vysvětleno v oddíle 5.1 písm. c), je odvětví výroby solárního skla podporovaným odvětvím.
(166)
Vrácení daně z nemovitostí a daně z užívání pozemků bylo specifické z hlediska umístění nebo druhu odvětví. Čínská vláda byla vyzvána, aby poskytla více informací o těchto daňových režimech v žádosti o další konzultace, což však odmítla. Komise proto postupovala na základě shromážděných důkazů, pokud jde o uplatňování uvedených režimů pro společnost zařazenou do vzorku, a také proto, že žádné další údaje nebyly k dispozici.
(167)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise, přičemž uvedla, že Komise neuvedla v informačním dokumentu žádné skutečné důkazy ohledně specifičnosti těchto režimů. Podrobné informace o specifičnosti těchto režimů byly poskytnuty pouze uvedené společnosti a od uvedené společnosti nebyla obdržena žádná stanoviska. Komise též uvedla další informace o specifičnosti uvedených režimů ve výše uvedených bodech odůvodnění.
(168)
Komise je toho názoru, že tyto režimy jsou subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
e) Výpočet výše subvence
(169)
Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v průběhu období šetření a výší daně, kterou skutečně zaplatila dotčená společnost.
Režimy daně z příjmu právnických osob
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programy nepřímých daní a dovozního cla
(170)
Komise nezjistila žádnou výhodu, kterou by získala jakákoli společnost zařazená do vzorku v rámci programů nepřímých daní a dovozního cla uvedených v oddílu C bodě 4.
9. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
9.1 Poskytování antimonu, dodávání elektřiny
(171)
Nebyla zjištěna žádná výhoda spojená s nákupem antimonu nebo elektřiny, kterou by společnosti zařazené do vzorku získaly v průběhu období šetření.
9.2 Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(172)
Jak je rovněž uvedeno v 354. až 370. bodu odůvodnění nařízení o solárních panelech, společnosti nemohou v ČLR přímo nakupovat pozemky, nýbrž pouze od místních orgánů kupují právo k užívání pozemků.
b) Právní základ
(173)
Zákon o správě půdy ČLR uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to na základě výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(174)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívaní pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Nicméně v průběhu návštěvy Komise čínská vláda uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranice cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nemůže cena práva k užívání pozemku klesnout.
(175)
Čínská vláda rovněž řídí nabídku pozemků tím, že stanoví kvótu, omezuje plochu, pro kterou lze prodávat práva k užívání pozemků pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení, pro jednotlivé provincie a jednotlivé roky.
(176)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního procesu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Společnost, která pozemky získala, buď nabídla vyvolávací cenu, nebo o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila vyvolávací cena, a jelikož byla jediným zájemcem, právo k užívání pozemku získala.
(177)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila zjištění Komise a prohlásila, že práva k užívání pozemků byla výrobním odvětvím v ČLR prodávána skutečným dražebním postupem.
(178)
Čínská vláda nejprve tvrdila, že existoval skutečný dražební systém, protože jediné, co vláda dělala, bylo, stejně jako u každého dražitele, stanovení vyvolávací ceny. Tento argument je odmítnut, jelikož dražba obvykle zahrnuje stanovení vyvolávací ceny nezávislým dražebníkem po nezávislém ocenění, k čemuž v tomto případě nedošlo, jelikož vlastník práva k užívání pozemků je rovněž dražebníkem.
(179)
Čínská vláda poté uvedla, že spodní hranice cen se obvykle používají k zajištění toho, aby konečná cena neklesla pod „základní tržní hodnotu“ práva k užívání pozemků. Žádný důkaz nebyl poskytnut na podporu tohoto argumentu, protože se jedná o argumentaci kruhem, jelikož částka zaplacená za právo k užívání pozemků (kterou vláda stanovila) má být tržní cena (na základě které se pak stanoví spodní hranice).
(180)
Čínská vláda pak uvedla, že skutečnost, že žádní další uchazeči se dražby neúčastnili, „nemůže být základem pro předpoklad, že právo k užívání pozemků nebylo ve skutečnosti vydraženo“. Závěr založený na tomto důkazu je ve skutečnosti přesně opačný. Čínská vláda, navzdory žádostem, neposkytla důkaz jediného práva k užívání pozemků, jehož cena by byla stanovena soutěžní dražbou, a proto je důsledkem tohoto postupu skutečnost, že vláda stanoví cenu a tuto cenu pak společnost zaplatí. Větší počet uchazečů sice nemusí být v každém jednotlivém případě absolutním požadavkem nezbytným pro zajištění existence tržního systému, avšak naprostá neexistence většího počtu uchazečů, která byly zjištěna v případě všech společností zařazených do vzorku, je jasným důkazem neexistence skutečných tržních cen.
(181)
V případě, kdy jedna společnost zařazená do vzorku zaplatila o 5 CNY za metr čtvereční více, než činila cena stanovena vládou, společnost Komisi sdělila, že jim příslušný orgán jednoduše sdělil, že tak mají učinit, aby vznikl dojem, že k dražbě došlo. Komise tudíž nemůže přijmout tuto skutečnost za skutečný důkaz, že v ČLR existuje trh pro prodej práv k užívání pozemků.
(182)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou čínskou vládou. Jak též uvádí nařízení o solárních panelech (v 361. až 370. bodě odůvodnění), právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
d) Závěr
(183)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou je proto nutno pokládat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti výhodu. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(184)
Subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány podporovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví solárního skla. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
(185)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou dodržovány tržní podmínky (19).
(186)
Čínská vláda zpochybnila zjištění o specifičnosti, přičemž uvedla, že omezení v rozhodnutí č. 40 nemohou být použita k prokázání specifického poskytnutí výhody. Tento argument se odmítá, jelikož se v důsledku rozhodnutí č. 40 poskytují práva k užívání pozemků podporovaným odvětvím. Výroba solárního skla je podporovaným odvětvím, a proto je poskytování práv k užívání pozemků pro výrobce solárního skla zahrnuto v ustanoveních rozhodnutí č. 40.
(187)
Jedna společnost zařazená do vzorku rovněž zpochybnila zjištění Komise, a uvedla, že v Číně existuje fungující trh s právy k užívání pozemků. Nicméně její posouzení postupu týkajícího se práv k užívání pozemků v Číně nevede k uvedenému závěru. Společnost nebyla stále schopna prokázat, že práva k užívání pozemků jsou nezávisle oceněna, že se prodávají prostřednictvím nezávislé dražby, že cena práva k užívání pozemků je výsledkem postupu podávání konkurenčních nabídek a že žádná cena není narušena podporou ze strany vlády.
(188)
Společnost zařazená do vzorku poté prohlásila, že navzdory skutečnosti, že Komise měla shledat, že trh funguje, a že tedy neexistují žádné subvence, Komise by měla porovnat cenu práva k užívání pozemku dané společnosti s referenční hodnotou, konkrétně s cenami práva k užívání pozemků v provincii, ve které se společnost nachází. Vzhledem k tomu, že Komise zjistila, že v uvedené provincii neexistuje žádná vhodná tržní referenční hodnota, byl tento argument odmítnut.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(189)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodnou vnější referenční hodnotou. Stejně jako v nařízení o solárních panelech je touto referenční hodnotou tržní cena za pozemky v samostatném celním územím Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“).
(190)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila použití Čínské Tchaj-peje jako referenční hodnoty a požadovala další informace o tom, proč je Čínská Tchaj-pej vhodná. Jak bylo vysvětleno v 467. bodě odůvodnění nařízení o solárních panelech, Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodný referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji i v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu Čínské Tchaj-peji a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristiky Čínské Tchaj-peje a ČLR.
(191)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků v Čínské Tchaj-peji.
(192)
Jedna společnost uvedla, že pokud je třeba použít vnější referenční základ, pak by měl být vzat v úvahu HDP provincie, v níž se společnost nachází, a referenčním základem by měly být „současné ceny pozemků v Egyptě, Arménii, Guatemale, Kongu, Mongolsku nebo Indonésii“, jelikož tyto země mají „podobný stupeň rozvoje“. Tento argument byl odmítnut z těchto důvodů:
a)
úroveň hospodářského rozvoje není jediným výše uvedeným faktorem, proč je Čínská Tchaj-pej vhodným referenčním základem;
b)
společnost odkazovala na provincii, ve které se nachází, a ne na město, které má mnohem vyšší HDP na obyvatele než uvedená provincie, které je obklopuje, a
c)
nepředložila žádné argumenty jiné než HDP, proč by byl kterýkoli z jiných vnějších referenčních základů vhodnější než Čínská Tchaj-pej.
(193)
Další společnost zařazená do vzorku po poskytnutí informací uvedla, že Čínská Tchaj-pej není vhodná s ohledem na hospodářské podmínky v dané provincii, ve které se společnost nachází, nicméně nenavrhla žádné jiné řešení. Vzhledem k tomu, že jiné návrhy řešení referenční hodnoty nebyly předloženy, použití Čínské Tchaj-peje se potvrzuje.
(194)
Průměrné ceny pozemků v Čínské Tchaj-peji pro rok 2012 byly převzaty z odboru průmyslu ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v každém kalendářním roce. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a odepisují se na tomto základě, výhoda v období šetření bude 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně hrazenou cenou.
(195)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou je:
Poskytování půdy za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Závěr ohledně subvencování
(196)
Komise vypočítala výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení u šetřených společností pro jednotlivé režimy, a sečtením těchto údajů vypočítala celkovou výši subvence pro celou společnost za období šetření.
(197)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence přiřazené k vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(198)
Dále byla vypočítána výše subvence na metr čtvereční dotčeného výrobku vyváženého do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty CIF stejného dovozu na metr čtvereční.
(199)
Po poskytnutí informací čínská vláda uvedla, že Komise při zveřejňování subvenčních rozpětí v době poskytnutí informací nevzala v úvahu dumpingová rozpětí vypočítaná v souběžném antidumpingovém řízení a že Komise se při výpočtu cla, jež má být uloženo, zabývala pouze otázkou „dvojího započítání“.
(200)
Čínská vláda žádala, aby v případě zjištění, že subvencování způsobilo dumping, byla tato skutečnost zohledněna při výpočtech rozpětí, jakož i při výpočtech cla.
(201)
Jelikož v tomto případě jsou opatření omezena rozpětím újmy, takový zásah by skutečná uložená cla nezměnil. Komise proto nepovažovala za nezbytné zabývat se obsahem těchto tvrzení.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(202)
Po zahájení řízení se přihlásilo osm výrobců, kteří vyráběli v Unii obdobný výrobek v průběhu období šetření. Komisi není znám žádný jiný výrobce obdobného výrobku v Unii. Komise se proto domnívá, že těchto osm výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto budou uvedení výrobci označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(203)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 metrů čtverečních.
(204)
Po poskytnutí informací si čínská vláda povšimla rozdílů mezi údaji uvedenými v informačním dokumentu a údaji obsaženými v podnětu, které se týkaly odvětví Unie. Dále uvedla, že to svědčí o neexistenci objektivních a věrohodných důkazů a zpochybňuje závěry, k nimž Komise dospěla.
(205)
Rozdíly mezi údaji uvedenými v podnětu a v informačním dokumentu zjištěné čínskou vládou jsou způsobeny tím, že všechny údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku byly ověřeny na místě a v případě potřeby aktualizovány. Jelikož vzorek představuje 79 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, Komise nemůže přijmout argument, že použité důkazy nebyly objektivním a věrohodným základem pro závěry, k nimž dospěla.
2. Určení příslušného trhu Unie
(206)
Výroba žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu. Proto nebylo nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
3. Spotřeba v Unii
(207)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Stanovení spotřeby v Unii bylo založeno na údajích poskytnutých žadatelem a sdružením Glass for Europe, které byly pokud možno porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(208)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
16 596
28 239
33 993
27 412
Index
100
170
205
165
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(209)
V posuzovaném období mezi roky 2009 a 2011 se celková spotřeba v Unii zvýšila o 65 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba v roce 2012 však zůstala výrazně nad úrovní z roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz oddíl E bod 2.3).
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem a podíl subvencovaného dovozu z dotčené země na trhu
(210)
Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod kódem KN 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytli žadatel a Glass for Europe. Subvencovaný dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Index
100
100
250
421
Zdroj: Glass for Europe a podnět.
(211)
Objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k významnému zvýšení tržního podíl dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trhu Unie (zvýšení z 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Spotřeba v Unii se rovněž zvýšila do roku 2012. V roce 2012, když se trh Unie zmenšil, dokázali čínští vyvážející výrobci přesto zvýšit svůj celkový objem dovozu.
(213)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise použila značně přehnané údaje, zatímco čínské statistiky vývozu pravděpodobně vykázaly mnohem nižší vývoz v období šetření ve srovnání s objemem dovozu podle informačního dokumentu a požádala o vysvětlení, jak tyto objemy byly vypočteny.
(214)
Komise nejprve poznamenává, že vývozní statistiky předložené čínskou vládou - včetně všech druhů z tvrzeného skla - jsou více než 2,5krát nižší než statistiky Eurostatu pro celý kód KN ex 7007 19 80 pro rok 2012. V důsledku toho je nelze považovat za dostatečně spolehlivé.
(215)
Komise své výpočty založila na informacích, které poskytli žadatel a sdružení Glass for Europe. Tyto údaje jsou k dispozici v nedůvěrném spisu. Komise tyto informace porovnala s ověřenými údaji, které poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a ostatní spolupracující vyvážející výrobci. Jako je uvedeno v oddíle A bodě 3.3, spolupracující vyvážející výrobci zahrnovali téměř 100 % vykázaného vývozu solárního skla do Unie v průběhu roku 2012. Komise proto nemá důvod se domnívat, že informace, na nichž se její zjištění zakládá, jsou nesprávné. Kromě toho čínská vláda neposkytla na podporu svého tvrzení žádné důkazy.
4.2 Ceny subvencovaného dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(216)
Průměrná cena subvencovaného dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka č. 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj: žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(217)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(218)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku ve výši 0,40 EUR/m2 a dovozní clo 3 %. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 %, tj. o vážený průměr 11 %, v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(219)
Porovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na společnost mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku ze subvencovaného dovozu dotčeného výrobku.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(220)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(221)
Jak je vysvětleno v oddílu A bodu 3.2, byl za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(222)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých sdružením Glass for Europe a žadatelem a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(223)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence.
(224)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(225)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise neprovedla analýzu újmy v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení, protože analýzu újmy provedla na základě dvou samostatných a údajně rozporuplných souborů údajů, a to makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Dále tvrdí, že údajná rozporuplnost analýzy založené na dvou souborech údajů vyvolává vážné pochybnosti o vhodnosti, spravedlivosti a objektivitě celkového obrazu o újmě.
(226)
Tentýž účastník citoval řadu předchozích šetření, kde orgány Unie údajně definovaly nejednotným způsobem různé soubory údajů jako makroekonomické nebo mikroekonomické údaje.
(227)
Komise nemůže toto tvrzení přijmout. Jedná se o metodiku, jež se používá v případech výběru vzorku za účelem analýzy situace ve výrobním odvětví unie a s ohledem na vývoj, který vykazuje nejen vzorek, nýbrž i výrobní odvětví Unie jako celek. Při analýze byly zohledněny všechny činitele uvedené v čl. 8 odst. 4 základního nařízení. Závěr o újmě je též vypracován na základě všech těchto činitelů. Analýza újmy byla tedy provedena v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4 základního nařízení.
6. Makroekonomické ukazatele
6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(228)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
objem výroby (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Využití kapacity
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(229)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Již na začátku posuzovaného období mělo výrobní odvětví Unie nadbytečnou výrobní kapacitu. V důsledku rychlého růstu spotřeby v Unii uvedená nadbytečná kapacita klesala do roku 2011, neboť výrobní kapacita v Unii sice rostla, nicméně pomaleji než spotřeba v Unii. Výrobní kapacita v roce 2012 dále rostla, avšak spotřeba v Unii klesala. Výroba rostla od roku 2009 do roku 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. V důsledku stávajících kapacit bylo výrobní odvětví Unie schopno rozšířit výrobu, aby vycházelo vstříc silnému růstu poptávky v Unii do roku 2011. V reakci na růst pozorovaný od roku 2009 do roku 2011 výrobní odvětví Unie zároveň přidalo další kapacitu, která začala vyrábět částečně až v období šetření. To vedlo k prudkému poklesu využití kapacity v období šetření ve srovnání s předchozími roky.
(230)
Ačkoli v posuzovaném období výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesalo během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu subvencovaného dovozu z dotčené země a nekalou soutěží, se kterou se setkávali hlavní odběratelé výrobního odvětví Unie v sektoru solárních panelů v důsledku čínského dumpingu a také zjištěného subvencování v uvedeném odvětví.
6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(231)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Index
100
172
181
123
Podíl na trhu
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Index
100
101
88
74
Zdroj: Glass for Europe, žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(232)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 22,7 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 65 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 88,6 % v roce 2009 na 65,8 % v období šetření, tj. poklesem o 25,7 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než subvencovaný dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby, a jejich podíl na trhu se proto v průběhu posuzovaného období snížil.
6.3 Růst
(233)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba, prodej, a v jeho podílu na trhu ve srovnání s vývojem spotřeby. I přes vzrůst spotřeby během posuzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období klesal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 321 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo růst v souladu s růstem trhu, měla celkový nepříznivý dopad na jeho hospodářskou situaci.
6.4 Zaměstnanost a produktivita
(234)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Zdroj: žadatel a odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(235)
Od roku 2009 do období šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita se v letech 2010 a 2011 ve srovnání s rokem 2009 zvýšila pouze mírně. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %, což nepříznivě ovlivnilo míru využití kapacity.
(236)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
6.5 Velikost subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívější subvence
(237)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných subvenčních rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(238)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro toto posouzení relevantní.
7. Mikroekonomické ukazatele
(239)
Jak je uvedeno výše, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Ačkoli se většina výrobců v Unii zařazených do vzorku již obchodování se sklem věnovala dříve, musely všechny společnosti investovat do specializovaných zařízení pro solární sklo, která jsou zcela nezávislá na výrobě běžného skla, jelikož čistota skla a obsah železa ve skle se velmi liší, stejně jako jeho celková kvalita. Kromě toho musí být solární sklo tvrzeno, což se u obyčejného skla neprovádí. Dále se také na sklo nanáší povlak. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
7.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(240)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Index 2009
100
64
64
71
Index 2010
157
100
101
112
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(241)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009. Pokles prodejních cen výrobců v Unii byl pomalejší než trend pozorovaný u prodejních cen dovážených výrobků z dotčené země. Například pokles čínských cen mezi roky 2011 a 2012 činil 11 %, zatímco ceny v Unii klesly během stejného období o 8 %.
(242)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v oddílu D bodě 4.2) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %. To je způsobeno tím, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyváželi čínští výrobci zařazení do vzorku.
(243)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že Komise nevzala při posuzování průměrných čínských cen v úvahu rozdíl mezi typy výrobku vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci a typy výrobku prodávanými výrobci v Unii. Zmínka o tom, že mezi průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví v Unii a průměrnou prodejní cenou čínských vyvážejících výrobců byl velký rozdíl, údajně vedla ke zkreslené prezentaci skutečností z důvodu rozdílu mezi prodejními cenami v Unii a čínskými dovozními cenami.
(244)
Jak je uvedeno výše, Komise provedla podrobné srovnání u jednotlivých typů výrobku pro účely cenového podbízení, což je nepopiratelně součástí analýzy újmy. Navíc jasně označila příčinu uvedených rozdílů - skutečnost, že ne všechny typy výrobku, které byly vyráběny výrobním odvětvím Unie, vyráběli čínští vyvážející výrobci. V důsledku toho nelze tvrdit, že Komise prezentovala skutečnosti zavádějícím a zkreslujícím způsobem.
(245)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly trend prodejních cen mezi roky 2009 a 2011. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 bylo způsobeno snížením objemu výroby.
(246)
Čínská vláda rovněž tvrdila, že snížení průměrné jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období bylo způsobeno mimo jiné zvýšením efektivity výroby. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů v roce 2012 navíc pravděpodobně nebylo způsobeno snížením objemu výroby, ale zvýšením výrobní kapacity.
(247)
Zvýšení efektivity v období 2009-2011 vedlo ke snížení jednotkových výrobních nákladů, a tím přispělo ke snížení jednotkové prodejní ceny. Komise však zjistila, že v průběhu období šetření průměrná prodejní cena klesla výrazně pod úroveň průměrných jednotkových výrobních nákladů, a tudíž pokrývala pouze 88 % těchto nákladů. Zvýšení výrobní kapacity společností zařazených do vzorku nemohlo ve stejnou dobu způsobit zvýšení jejich jednotkových výrobních nákladů. Jejich výrobní kapacita se mezi roky 2011 a 2012 zvýšila pouze o 2,6 %, zatímco jejich průměrné jednotkové výrobní náklady se během stejného období zvýšily o 10,6 %. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
7.2 Náklady práce
(248)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(249)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. Nicméně mezi rokem 2011 a obdobím šetření došlo ke značnému nárůstu, a to o 4,8 %. Celkový nárůst nákladů práce lze částečně vysvětlit náklady vynaloženými některými výrobci v Unii v souvislosti s nevyužitím kapacity závodů mezi rokem 2011 a obdobím šetření, jinak řečeno nutností platit zaměstnance bez ohledu na to, že ve skutečnosti nepracovali.
7.3 Zásoby
(250)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(251)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v období 2010-2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(252)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že trendy týkající se zásob nejsou relevantní, jelikož jejich nárůst v absolutních a relativních hodnotách byl velmi nízký.
(253)
Vzhledem ke zjištěnému cenovému vývoji, není pro výrobce racionální udržovat velké zásoby, protože jejich hodnota rychle klesá. Proto by bylo možno očekávat, že výrobci v Unii budou udržovat omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku mezi roky 2011 a obdobím šetření je proto sice omezeným, nicméně významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Na vysoký objem zásob v absolutních hodnotách v roce 2010 je třeba nahlížet v kontextu prodeje, který byl v uvedeném roce mnohem větší v než v období šetření.
7.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(254)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(255)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(256)
Jak je vysvětleno v oddílu D bodě 7, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době zahajovala výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat subvencovaný dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, zejména pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(257)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za posuzované období se celkově zvýšil.
(258)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(259)
Z tabulky 10 vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví značně investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(260)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, a to v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %. Propad v roce 2012 je logickým důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření ztrátu.
(261)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
8. Závěr ohledně újmy
(262)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období v důsledku silnějšího růstu spotřeby během uvedeného období zmenšil. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo nepříznivý vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(263)
V posuzovaném období se zvýšil celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(264)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů v průběhu období šetření, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala výrazně záporné hodnoty.
(265)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v oddíle D bodě 7.4, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží se subvencovaným dovozem z ČLR), aby se tak více rozptýlily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(266)
Po poskytnutí informací čínská vláda tvrdila, že v posouzení ze strany Komise je určitý rozpor, jelikož v něm bylo uvedeno, že se investice týkaly zejména výzkumu a vývoje, a zároveň se v něm tvrdí, že kapacita byla v období šetření navýšena v očekávání zvýšené poptávky. Tato tvrzení nejsou v rozporu, nýbrž se vzájemně doplňují - investice do nových typů výrobku v průběhu stejného období nutně vedou také ke zvýšení kapacity. Přestože se uvedené investice náklady výrobního odvětví Unie zvyšují, jsou navíc také důležitým ukazatelem toho, že odvětví činí vše, co je v jeho silách, aby zůstalo konkurenceschopné.
(267)
Proto lze dospět k závěru, že výrobnímu odvětví Unie během období šetření byla nejen způsobena podstatná újma, ale toto odvětví také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(268)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(269)
V souladu s čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle subvencovaného dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána subvencovanému dovozu.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(270)
Ze šetření vyplynulo, že subvencovaný dovoz v posuzovaném období vzrostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem i podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Mezi nárůstem subvencovaného dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Jinak řečeno, dovoz rostl podstatně rychleji než trh Unie a výrobci v Unii ztráceli podíl na trhu v důsledku čínského subvencovaného dovozu. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno v oddílu D bodě 4.2 - ceny subvencovaného dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(271)
Šetření ukázalo, že ceny subvencovaného dovozu se během posuzovaného období snížily o 27,2 %, což vedlo k ještě větším rozdílům mezi cenami výrobců v Unii a cenami vyvážejících výrobců. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Po počáteční fázi v roce 2009 výrobci v Unii dosáhli stabilní úrovně zisku v letech 2010 a 2011. V průběhu období šetření však výrobci v Unii zaznamenali značné ztráty.
(272)
Po poskytnutí informací několik účastníků řízení napadlo závěr Komise, že mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR je příčinná souvislost. Účastníci tvrdili, že mezi újmou a zvýšeným dovozem z dotčené země není žádná časová souvislost. Důvodem je skutečnost, že mezi roky 2009 a 2011 se čínský dovoz výrazně zvýšil. Kromě toho průměrná cena čínského dovozu v roce 2011 činila 4,96 EUR/m2, což je částka, která se blíží částce v roce 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Titíž účastníci tvrdili, že závěr, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by měla být přičítána čínskému dovozu v roce 2012, je v rozporu s jeho zjištěním, že čínský dovoz údajně neměl žádný nepříznivý dopad o rok dříve, přestože průměrná dovozní cena byla velmi podobná.
(274)
Účastníci také tvrdili, že časovou souvislost mezi způsobenou podstatnou újmou a subvencovaným čínským dovozem nelze posuzovat na základě celého posuzovaného období od roku 2009 do konce období šetření, bez ohledu na trendy, které nastaly během tohoto období.
(275)
Od počátku posuzovaného období do konce období šetření dovozy vzrostly o 596 %, přičemž jejich podíl na trhu se zvýšil o 321 %. V průběhu posuzovaného období klesla dovozní cena o 27,2 %.
(276)
Je pravdou, že ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 bylo jen mírně nižší než v roce 2010, a to navzdory vysokému růstu dovozu z ČLR již v roce 2011. V průběhu roku 2011 však spotřeba solárního skla v Unii výrazně vzrostla, konkrétně o 20,4 % mezi roky 2010 a 2011, zatímco dovoz z ČLR se během stejného období zvýšil o 150 %. V období šetření sice spotřeba skutečně klesla o něco více než 19 %, avšak objem čínského dovozu se dále zvýšil o více než 35 %. To jasně ukazuje časovou souvislost mezi podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie v období šetření, a silným růstem čínského subvencovaného dovozu. Rovněž je logické, že trvá určitou dobu, než některé nepříznivé účinky zvýšených subvencovaných dovozů (například ztrátu klientů, ztráty, snížení návratnosti investic a peněžního toku atd.) pocítí výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto odmítá.
(277)
Komise také analyzovala trendy, které nastaly během posuzovaného období. Skutečnost, že v roce 2011 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, i když čínský dovoz vzrostl již v uvedeném roce, neovlivňuje závěr, že v období šetření existovala časová souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a pokračujícím růstem subvencovaného čínského dovozu.
(278)
Přestože spotřeba v období šetření poklesla o něco více než 19 %, čínští vyvážející výrobci v témže období:
a)
zvýšili svůj podíl na trhu e srovnání s rokem 2011 o 12,4 procentních bodů, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 12,3 procentních bodů;
b)
zvýšili objem čínského dovozu o více než 35 %, přičemž prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 32 %, a
c)
dále snížili své již tak velmi nízké vývozní ceny o více než 10 % a jejich ceny byly až o 26,7 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, čímž přispívali ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
(279)
Na základě výše uvedené analýzy dospěla Komise k závěru, že subvencovaný dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(280)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
Třetí země
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Index
100
74
90
88
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel.
(281)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 %, což je v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,7 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(282)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(283)
S ohledem na celkové objemy dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, Komise dospěla k závěru, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(284)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka č. 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
IP
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(285)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku se zdá, že to způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (zejména USA, Kanada).
(286)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 došlo k dalšímu poklesu na 5 %.
(287)
Pro výrobní odvětví Unie je hlavním trhem trh Unie, který je jedním z největších na světě, a nikoliv trhy třetích zemí. Skutečnost, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, také způsobuje dodatečné náklady při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze). Šetření rovněž potvrdilo, že snížená vývozní výkonnost je především důsledkem soutěžení s levným čínským vývozem také na trzích třetích zemí. Proto Komise nemůže učinit závěr, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(288)
Po poskytnutí informací někteří účastníci zpochybnili zjištění Komise, že pokles prodeje na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření byl s největší pravděpodobností způsoben velmi nízkými cenami čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie (zejména USA, Kanada). Domnívali se, že je tento závěr neodůvodněný, jelikož k čínskému vývozu docházelo také v roce 2011, a proto neexistuje žádný důvod, proč by se měl dopad projevit pouze v roce 2012. Byli rovněž toho názoru, že skutečným důvodem jejich nízkého prodeje na vývoz byla skutečnost, že výrobní odvětví Unie nebylo konkurenceschopné, a jakmile ceny na světových trzích poklesly, výrobní odvětví Unie si nedokázalo konkurenceschopnost udržet. V důsledku toho účastníci tvrdili, že k způsobené újmě dále přispěl pokles prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu období šetření.
(289)
Komise tato tvrzení odmítá, a to z následujících důvodů. Pro výrobní odvětví Unie je stále hlavním trhem trh Unie, nikoli trhy třetích zemí. Dodatečné náklady vynaložené při dálkové přepravě (z důvodu rozbití a koroze) lze kompenzovat pouze tehdy, pokud je úroveň cen ve třetích zemích dostatečně vysoká. Zdá se, že tomu tak není. Na základě informací, které má Komise k dispozici z odpovědí na dotazník vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, byly ceny čínského vývozu do hlavních míst určení vývozu Unie skutečně velmi nízké a v porovnání s rokem 2011 v průběhu období šetření ještě více poklesly. Z toho vyplývá, že snížená vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie je způsobena zejména stále nižšími ceny čínského vývozu na trzích třetích zemí, jak bylo potvrzeno v průběhu šetření.
(290)
Titíž účastníci rovněž tvrdili, že se šetření týkalo trhu Unie a neposuzovalo žádné údajné nekalé cenové praktiky na trzích třetích zemí.
(291)
Kromě toho zjištění ze strany orgánů EU, a to i za předpokladu, že byla správná, údajně připisovala subvencovanému dovozu do Unie újmu způsobenou jinými činiteli. Údajný levný nebo subvencovaný čínský vývoz do třetích zemí tedy nebyl subvencovaným dovozem do EU, a jako takový se považuje za jiný činitel, jehož poškozující účinky nelze připisovat subvencovanému dovozu.
(292)
Výše uvedené tvrzení Komise odmítá. Komise nešetřila, zda jsou ceny dovozu z ČLR do třetích zemí dumpingové a/nebo subvencované. Pouze na základě vývozních cen do třetích zemí, které předložili vyvážející výrobci zařazení do vzorku, stanovila, že se tyto ceny v posledních letech neustále snižují.
(293)
Ve stejném duchu Komise analyzovala snížení cen dovozu z ČLR do třetích zemí jako samostatný činitel a nepřipisovala jej subvencovanému dovozu do Unie. Tato skutečnost byla pouze použita jako možné vysvětlení snížení objemu vývozu Unie do jeho hlavních míst určení ve třetích zemích v souvislosti s tím, že uvedené trhy nejsou a nikdy nebyly hlavními trhy pro výrobní odvětví Unie. I v nejlepších letech 2010 a 2011 se více než 85 % prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnilo na trhu Unie.
(294)
Proto Komise dospěla k závěru, že zhoršená vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku nemůže narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby a kapacity
(295)
Jak bylo uvedeno v oddílu D bodě 3, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 65 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 105 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo plně těžit. Jeho celkový prodej se do roku 2011 významně zvyšoval, ale rostl pomaleji než trh. Poté v průběhu období šetření celkově klesal. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25,7 % ve srovnání s rokem 2009 (-15,8 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu i prodej výrazně vzrostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 68,4 % a celkově se za celé období zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(296)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, subvencovaný dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.
(297)
Po poskytnutí informací několik účastníků tvrdilo, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna poklesem spotřeby Unie. To je údajně jediný činitel, který zřejmě klesl poprvé v roce 2012 a se kterým může být přiměřeně spojována újma, zatímco čínský dovoz začal již v roce 2011, a to za ceny srovnatelné s cenami v roce 2012.
(298)
V roce 2012 spotřeba ve srovnání s předchozími roky opravdu poklesla. Analýza Komise však probíhá od počátku posuzovaného období v roce 2009 do konce období šetření a v tomto období se spotřeba v Unii zvýšila celkem o 65 %. Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu neustále a značně snižoval, a to celkem o 25,7 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 321 %. Během posuzovaného období došlo k nárůstu čínského dovozu o 596 %.
(299)
Kromě toho byla spotřeba v Unii v období šetření stále na srovnatelné úrovni jako v roce 2010, zatímco, jak je uvedeno výše v tabulce 10, rok 2010 byl rokem, kdy výrobní odvětví Unie dosáhlo přiměřeného zisku. Proto nemohl pokles spotřeby v Unii v průběhu období šetření sám o sobě vést ke ztrátám způsobeným výrobnímu odvětví Unie v období šetření. Kromě toho podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi roky 2010 a 2012 klesl o 26,6 %, zatímco podíl čínského dovozu na trhu v průběhu téhož období vzrostl o 318 %. A dále, jestliže měl pokles spotřeby v průběhu období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, potom měl mít uvedený pokles také dopad na čínský dovoz. To se však zřejmě nestalo. Čínský dovoz v průběhu období šetření naopak výrazně vzrostl, a to jak z hlediska objemu, tak i co se týče podílu na trhu.
(300)
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise toto tvrzení odmítá. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(301)
Pokud jde o výrobní kapacitu výrobního odvětví Unie, jak je uvedena výše v tabulce 4, její zvýšení jasně sledovalo trend ve zvyšování spotřeby v Unii do konce roku 2011. Šetření ukázalo, že hlavním důvodem ke zvýšení výrobní kapacity mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 12,5 % byl vstup jedné společnosti na trh se solárním sklem. Výrobní kapacita všech ostatních společností na trhu v průběhu téhož období mírně klesla. V důsledku toho celkový trend ve vývoji kapacity výrobního odvětví Unie sledoval trend ve spotřebě v Unii. Komise se tedy domnívá, že vysoká výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která byla vysoká již na začátku posuzovaného období a zůstala vysoká v průběhu období šetření, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(302)
Po poskytnutí informací někteří účastníci tvrdili, že Komise nezohlednila údajnou nadměrnou kapacitu jako důležitou příčinou újmy. Během posuzovaného období zvýšení kapacity nebylo údajně odůvodněno zvýšením spotřeby, jelikož výrobní odvětví Unie má neustále velký rozdíl mezi výrobní kapacitou a spotřebou, což nebylo dle jejich názoru ekonomicky udržitelné. Dále tvrdili, že skutečnost, že mezi rokem 2011 a koncem období šetření vstoupil na trh nový subjekt, přispěla ke způsobené újmě, neboť zvýšila domácí konkurenci.
(303)
Smluvní strany také tvrdily, že snižující se spotřeba v Unii, zvyšující se výrobní kapacita ve spojení s poklesem prodeje na vývoz vedla k nízké míře využití kapacity. Důsledkem této nízké míry využití byly vysoké fixní náklady, které podle nich měly vážný dopad na unijní odvětví výroby solárního skla.
(304)
Komise poznamenává, že úroveň kapacity celého výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období neustále vyšší než celková spotřeba v Unii. To však nezabránilo společnostem ve výrobním odvětví Unie zařazeným do vzorku dosáhnout v průběhu dvou let před obdobím šetření zisku, zatímco významné ztráty ve výši -14,5 % zaznamenaly pouze v období šetření.
(305)
Kromě toho kapacita výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostla mezi lety 2010 a 2011 pouze o 4 % a mezi rokem 2011 a obdobím šetření o 2,6 %, což vedlo k mírnému celkové zvýšení mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 6,7 %.
(306)
V důsledku toho, rozdílem mezi spotřebou a kapacitou, který existoval během celého posuzovaného období, přestože byl mírně vyšší v období šetření, nelze vysvětlit značné ztráty, které utrpěly společnosti zařazené do vzorku v období šetření. V důsledku toho Komise odmítá tvrzení, že úroveň kapacity výrobního odvětví Unie není ekonomicky udržitelná.
(307)
Pokud jde o tvrzení, že nový subjekt na trhu v roce 2012 přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, Komise poznamenává, že tento nový subjekt, přestože zavedl vysokou kapacitu, měl velmi omezený objem výroby a prodeje, přibližně 2 % z celkového prodeje v EU v období šetření. V důsledku toho neměl jeho vstup téměř žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie jako celku, kromě výrazného zvýšení jeho kapacity a údajů o využití kapacity. Bez údajů týkajících se této společnosti by kapacita všech ostatních výrobců v Unii mezi lety 2011 a 2012 skutečně poklesla.
(308)
Vyšetřování rovněž nepotvrdilo, že na odvětví výroby solárního skla mají značný dopad fixní náklady. Ve skutečnosti se průměrné fixní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření pohybovaly v rozmezí 25-35 % celkových nákladů. V předchozích letech 2010 a 2011 byl procentní podíl fixních nákladů mírně nižší, avšak stále ve stejném rozsahu. To jasně ukazuje, že vysoká kapacita v období šetření samozřejmě měla dopad na výrobní náklady, avšak její dopad nebyl významný a nemůže vysvětlovat vysoké ztráty v období šetření, zejména ve srovnání se zisky dosaženými v předchozích letech. Kromě toho míra využití kapacity výrobců v Unii zařazených do vzorku v porovnání s předchozími roky klesla, nicméně v období šetření byla stále na úrovni 65 %.
(309)
Komise se ve své analýze dále zohlednila, že instalovanou kapacitu je možné přizpůsobit pro výrobu jiných typů skla, které nepatří do oblasti působnosti tohoto šetření. Proto také Komise i z tohoto důvodu nesouhlasí s názorem účastníka řízení, že vysoká instalovaná kapacita je z ekonomického hlediska neudržitelná.
(310)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise odmítá tvrzení předložená účastníky řízení a opakuje, že vývoj spotřeby, kapacity a využití kapacity v průběhu posuzovaného období, a to jak při oddělené, tak i kumulativní analýze, nejsou takové povahy, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem.
2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(311)
Podle informací, které má Komise k dispozici (20), se přibližně 80-85 % solárního skla prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a přibližně 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla.
(312)
Po poskytnutí informací dva účastníci tvrdili, že kromě vývoje spotřeby dotčeného výrobku byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna také poklesem spotřeby solárních modulů a ztrátami, které toto výrobní odvětví utrpělo na konci roku 2011 a začátkem roku 2012. Dopad finančních potíží výrobců solárních panelů na trh se solárním sklem se údajně začal projevovat koncem roku 2011 a v roce 2012, a to v důsledku nezbytné časové prodlevy mezi těmito dvěma událostmi.
(313)
Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (21). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně vytvořily režimy finanční podpory, hlavně zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou (22). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(314)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle, vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(315)
Podobně, vzhledem k tomu, že poptávka po solárních modulech zůstala v období 2009-2012 poměrně vysoká a poptávka po solárním skle se ve stejném období zvýšila o 65 %, nelze dopad zhoršené finanční situace výrobců solárních modulů na konci roku 2011/začátkem roku 2012 na spotřebu solárního skla sám o sobě považovat za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem solárního skla z ČLR a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(316)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise potvrzuje, že vývoj spotřeby solárních modulů nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Závěr
(317)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z ČLR. Komise analyzovala další možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, změny struktury spotřeby a výrobní kapacity nebo tržní situaci některých uživatelů dotčeného výrobku. U žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nabylo zjištěno, že by mohla narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(318)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.
(319)
Po období šetření několik výrobců solárního skla v Unii veřejně oznámilo ukončení výrobní činnosti, v důsledku čehož se značná provozní kapacita nevyhnutelně přesunula do nevyužité kapacity. To dále posiluje výše stanovenou příčinnou souvislost a prokazuje zničující účinek subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(320)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvenci působící újmu nebylo v tomto případě jednoznačně v zájmu Unie přijímat opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(321)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla v období šetření způsobena podstatná újma zapříčiněná subvencovaným dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a někteří jiní se potýkali s platební neschopností (23). Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(322)
Očekává se, že uložení antisubvenčních cel odstraní účinky subvence působící újmu, která spočívají v narušení obchodu, a obnoví účinnou hospodářskou soutěž na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci.
(323)
Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu se solárním sklem.
(324)
A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského subvencovaného dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(325)
Pokud by opatření přijata nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého až střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla platební neschopnost hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém výhledu vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(326)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(327)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, jinak řečeno. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(328)
Bylo předloženo tvrzení, že přijetí opatření týkajících se dotčeného výrobku by nepříznivě ovlivnilo podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může nepříznivě odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(329)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
3. Zájem dodavatelů surovin
(330)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu uvedených účastníků.
4. Zájem uživatelů
(331)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se vyslovili pro uložení antisubvenčních cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antisubvenčních opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antisubvenčních cel by mělo nepříznivý dopad na jejich obchodní činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(332)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6-8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antisubvenční cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii.
(333)
Možné zavedení antisubvenčních cel, ve srovnání s opačným scénářem bez uložení cel, proto sice pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, neočekává se však, že bude mít závažný nepříznivý dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(334)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antisubvenčních cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(335)
Vzhledem k výše uvedenému Komise odmítá námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(336)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (které zahrnuje i solární sklo) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antisubvenční nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokut za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antisubvenčních cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(337)
Tato tvrzení by měla být odmítnuta. Za prvé, Komise konstatuje, že kartel přestal fungovat v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Za druhé, žádný z výrobců zařazených do vzorku výrobců v Unii a žádný ze současných výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje se na kartelu nepodílel. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antisubvenčních cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(338)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo nepříznivý dopad na trh s anitreflexním povlakem solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních dodavatelů antireflexního povlaku. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(339)
Trh s antireflexním povlakem je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii v průběhu období šetření zůstali v tomto segmentu trhu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují z důvodu, že trh považuje jejich výrobky s povlakem za výrobky s kvalitativní výhodou. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexním povlakem. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(340)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž, aby bylo možno měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Tento argument by proto také měl být odmítnut.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(341)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, je v zájmu Unie uložit konečná opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(342)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena konečná vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(343)
Ke stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná subvenční rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, aniž by přitom bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.
(344)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tedy bez subvencovaného dovozu.
(345)
Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval subvencovaný dovoz působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(346)
Na tomto základě byla vypočtena také cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(347)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
(348)
Po poskytnutí informací jeden účastník zpochybnil ziskové rozpětí použité jako cílový zisk. Uvedl, že Komise měla zohlednit všechny ostatní činitele které ovlivnily ziskovost v období šetření. Tvrdil, že přiměřený cílový zisk nemůže být vyšší než 5 %.
(349)
Komise tato tvrzení z následujících důvodů odmítá. Použitý výpočet cílového zisku není založen na odhadu, ale na skutečném zisku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie před narušením hospodářské soutěže způsobeným čínským subvencovaným dovozem. Komise to považuje za přiměřený zisk a rovněž vzala v úvahu, že se situace na trhu neodlišuje výrazně od období šetření, ponecháme-li stranou dopady čínského subvencovaného dovozu. Prohlášení účastníka v tomto ohledu, že spotřeba v roce 2010 byla mnohem vyšší než v roce 2012, je věcně nesprávné. Jak je uvedeno v oddíle E bodě 2.3, spotřeba v roce 2010 byla na podobné úrovni jako v roce 2012. V roce 2010 také výrobní odvětví Unie s ohledem na očekávaný silný růst poptávky zvyšovalo kapacitu, což nepříznivě ovlivnilo jeho zisk v uvedeném roce. Navrhovaný cílový zisk ve výši 5 % je dále neodůvodněný, jelikož není založen na žádných údajích nebo skutečných výpočtech, a proto se zamítá.
2. Opatření
(350)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s článkem 15 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot zjištěného subvenčního rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných subvenčních rozpětí.
(351)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(352)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(353)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorických cel, což znamená v poměru k hodnotě dovozu.
(355)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci zjištěnou v průběhu šetření, pokud jde o uvedené společnosti vybrané do vzorku, přičemž pro spolupracující společnosti nevybrané do vzorku se použijí průměrné celní sazby.
(356)
Uvedené celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není jmenovitě uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(357)
Každou žádost o použití individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby.
(358)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie, kromě těch, kteří při šetření spolupracovali.
(359)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že valorická antidumpingová a vyrovnávací cla jsou neúčinná a požádal Komisi o uložení opatření v podobě minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cenu navíc navrhlo i několik uživatelů. Důvody předložené účastníky řízení a příčiny, proč Komise tyto žádosti zamítla, jsou uvedeny v 144. až 168. bodě prováděcího nařízení Komise (EU) č. 470/2014 (24) (dále jen „konečné antidumpingové nařízení“).
(360)
Po poskytnutí informací nabídli tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a společnost Henan Yuhua cenové závazky ve formě minimálních dovozních cel. Komise navržené závazky zamítla z důvodů uvedených ve 172. až 179. bodě odůvodnění nařízení o uložení konečného antidumpingového cla.
(361)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) v současnosti kódu KN ex 7007 19 80 pocházejícího z Čínské lidové republiky. Solární sklo s povlakem (jednostranným nebo oboustranným) spadá pod kód TARIC 7007198019 a solární sklo bez povlaku spadá pod kód TARIC 7007198011.
2. Sazby vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi uvedenými v tabulce se stanoví takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
12,4 %
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v průběhu období šetření (od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na němž jsou založena tato opatření, buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 12,4 %.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 471/2014
оd 13. svibnja 2014.
o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 15.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje
(1)
Europska komisija („Komisija”) najavila je 27. travnja 2013. objavom u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (2) pokretanje antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom u Europsku uniju solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”).
(2)
Komisija je pokrenula postupak nakon što je EU ProSun („podnositelj pritužbe”) 14. ožujka 2013. uložio pritužbu u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje solarnog stakla u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie subvencioniranja solarnog stakla i materijalne štete koja je iz njega proizašla i koje je Komisija smatrala dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
(3)
U skladu s člankom 10. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 597/2009 („Osnovna uredba”), Komisija je prije pokretanja postupka obavijestila Vladu Narodne Republike Kine („kineska vlada”) da je primila pravilno dokumentiranu pritužbu u kojoj se tvrdi da je subvencionirani uvoz solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je pozvala kinesku vladu na savjetovanja u cilju objašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem sporazumnog rješenja.
(4)
Kineska vlada prihvatila je ponuđena savjetovanja koja su kasnije održana. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići sporazumno rješenje. Međutim, Komisija je uzela u obzir primjedbe kineske vlade o programima navedenim u pritužbi. Nakon savjetovanja kineska vlada dostavila je svoja stajališta.
2. Usporedni antidampinški postupak
(5)
Komisija je 28. veljače 2013. objavom u Službenom listu Europske unije (3) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju solarnog stakla podrijetlom iz NRK.
(6)
Komisija je 27. studenog 2013. Uredbom Komisije (EU) br. 1205/2013 (4) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
(7)
Analize štete provedene u okviru tog antisubvencijskog i usporednog antidampinškog ispitnog postupka temelje se na istoj definiciji industrije Unije, istim predstavnicima proizvođača Unije i istom razdoblju ispitnog postupka i navele su na identične zaključke, osim ako je drukčije utvrđeno. To se smatralo primjerenim radi pojednostavljenja analize štete i postizanja dosljednosti nalaza za oba postupka. Zbog toga su primjedbe o aspektima štete koje su dostavljene u jednom od tih postupaka uzete u obzir u oba postupka.
3. Strane na koje se postupak odnosi
(8)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate izvoznike u NRK-u, poznate uvoznike, dobavljače, distributere, korisnike i udruge za koje se zna da su zainteresirane i tijela vlasti NRK-a. U obavijesti o pokretanju sve strane na koje se ispitni postupak odnosi pozvane su javiti se Komisiji i predstaviti se.
(9)
Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Podnositelji pritužbi, izvozni proizvođači u NRK-u, uvoznici i tijela vlasti NRK-a iznijeli su svoje stavove. Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile i koje su pokazale da postoje posebni razlozi zbog kojih bi trebale biti saslušane odobreno je saslušanje.
3.1 Odabir uzoraka
(11)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da može ograničiti na prihvatljiv broj izvozne proizvođače u NRK-u, nepovezane uvoznike i proizvođače Unije koji će se ispitati odabirom uzorka u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe.
3.2 Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(12)
Komisija je odabrala uzorak od pet društava od osam proizvođača koji su se javili na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje sličnog proizvoda za vrijeme ispitnog postupka („IP”).
(13)
Nakon posjeta radi provjere, Komisija je odlučila ukloniti jedno od pet trgovačkih društava u uzorku jer se pokazalo da to društvo ne predstavlja industriju Unije, s obzirom na to da je to bio samo jedan od osam proizvođača koji su se izjasnili da su u početnoj fazi. Zbog toga je Komisija uvidjela rizik da u slučaju njegova uključivanja, pokazatelji štete, posebno profitabilnosti, možda nisu pravedno predstavili stanje industrije Unije.
(14)
Posljedično se konačni uzorak sastojao od četiri proizvođača Unije. Njihova proizvodnja predstavljala je 79 % prodaje industrije Unije na tržištu Unije za vrijeme ispitnog postupka. Uzorak se stoga smatrao reprezentativnim za industriju Unije.
(15)
Tri proizvođača iz Unije zatražila su na temelju članka 29. Osnovne uredbe da njihovi identiteti budu tajni. Tvrdili su da bi otkrivanje njihovog identiteta moglo dovesti do rizika od značajnih štetnih posljedica za njihove poslovne aktivnosti. Komisija je ispitala iznijete razloge i prihvatila njihov zahtjev. S obzirom na ograničen broj proizvođača u Uniji, u dokumentu o općoj objavi nisu otkrivena druga imena jer bi to omogućilo otkrivanje identiteta trgovačkih društava koja zahtijevaju anonimnost.
(16)
Identitet trgovačkog društva Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF”) bio je, međutim, već poznat javnosti jer je potvrdilo da je jedno od trgovačkih društava koja podupiru pritužbu. Zbog toga je to trgovačko društvo imenovano u dokumentu o općoj objavi.
(17)
Također, u verziji njihovih primjedaba o objavi koja nije bila povjerljiva podnositelj pritužbe imenovao je tri proizvođača iz Unije koja su prestala poslovati (Guardian, AGC i Centrosolar Glass) i četvrto trgovačko društvo koje je značajno smanjilo proizvodnju (Saint Gobain).
3.3 Uzorkovanje proizvođača izvoznika u NRK
(18)
U obavijesti o pokretanju zahtijevalo se od svih proizvođača izvoznika u NRK-u da se predstave Komisiji i da dostave informacije naznačene u obavijesti o pokretanju unutar zadanog vremenskog razdoblja.
(19)
Devet proizvođača izvoznika ili skupina proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo biti uključeno u uzorak. Društva koja su surađivala obuhvaćala su gotovo 100 % prijavljenog izvoza solarnog stakla u Uniju tijekom 2012. godine.
(20)
U skladu s člankom 27. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak četiri proizvođača izvoznika ili skupina proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Odabrani uzorak predstavljao je 76 % ukupnog obujma izvoza u Uniju dotičnog proizvoda u ispitnom razdoblju.
(21)
U skladu s člankom 27. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je o odabranom uzorku obavijestila sve zainteresirane strane te su one bile pozvane dostaviti svoje komentare. Komentari nisu dostavljeni.
3.4 Pojedinačno ispitivanje
(22)
Niti jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije zatražio pojedinačno ispitivanje prema članku 27. stavku 3. Osnovne uredbe.
3.5 Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika i korisnika
(23)
Četiri nepovezana uvoznika odgovorilo je na obrazac o odabiru uzorka priložen uz Obavijest o pokretanju postupka, dok su dva uvoznika i dvanaest korisnika odgovorili na upitnik. S obzirom na mali broj uvoznika koji su surađivali, odabir uzorka nije bio potreban.
4. Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere
(24)
Upitnici su poslani kineskoj vladi i proizvođačima izvoznicima u uzorku, proizvođačima iz Unije u uzorku, svim uvoznicima koji su se izjasnili i svim korisnicima koji su se izjasnili. Kineskoj vladi poslan je i Dodatak upitniku koji im je bio poslan te se od njih zatražilo da ga proslijede poslovnim bankama u vlasništvu države u NRK-u koje su dale zajmove trgovačkim društvima u uzorku tijekom ispitnog razdoblja. Kineska vlada je izjavila da je Dodatak proslijedila dotičnim bankama, ali da nije primila nikakve odgovore.
(25)
Odgovori na upitnik primljeni su od četiri kineska proizvođača izvoznika u uzorku, od svih proizvođača iz Unije u uzorku, dva nepovezana uvoznika iz Unije i 12 korisnika.
(26)
Komisija je tražila i provjerila sve informacije koje su dostavile zainteresirane strane i smatrala potrebnim za konačno utvrđivanje subvencioniranja, nastalu štetu i interes Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su kako slijedi:
(a)
Proizvođači izvoznici u NRK:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group”)
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV”)
(b)
Vlada NRK-a:
-
Ministarstvo trgovine, Peking
-
Bankarsko regulatorno tijelo u Kini (CBRC), Peking
(c)
Proizvođači iz Unije
-
GMB/IF, Njemačka
-
[povjerljivo]
-
[povjerljivo]
-
[povjerljivo]
-
[povjerljivo]
(d)
Nepovezani uvoznici
-
Vetrad NV, Nizozemska
(e)
Korisnici
-
Sunerg Solar SRL, Italija
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francuska
(27)
Svim zainteresiranim strankama poslan je dokument o objavi koji je sadržavao bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je Komisija predložila uvođenje kompenzacijskih pristojbi na solarno staklo podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Sve su stranke obaviještene o roku u kojem mogu dostaviti primjedbe na objavu.
(28)
Primjedbe koje su dostavile zainteresirane stranke razmotrene su i, prema potrebi, uzete u obzir.
(29)
Kineska vlada tvrdila je da taj dokument ne ispunjava standarde utvrđene u članku 22.3. i 22.5. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama jer nedovoljno detaljno utvrđuje nalaze i zaključke tijela nadležnog za ispitni postupak. Međutim, kineska vlada nije dostavila poseban primjer tog navodnog propusta. Nakon pažljivog pregleda dokumenta, Komisija smatra da dokument sadrži dostatne informacije za kinesku vladu da ostvari svoja prava na obranu.
(30)
Određene informacije nisu se mogle iznijeti u objavi jer su to povjerljive poslovne informacije, koje se objavljuju samo dotičnim proizvođačima izvoznicima u uzorku. Proizvođačima izvoznicima u uzorku poslana je posebna povjerljiva objava s izračunima i informacijama o svakom programu i koristi protiv koje su uvedene kompenzacijske mjere, te im je dano 25 dana za dostavljanje primjedbi.-
5. Razdoblje ispitnog postupka
(31)
Ispitni postupak o subvencioniranju i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(32)
Proizvod koji podliježe ispitnom postupku je solarno staklo koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijevog stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja od AM1,5 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 150 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N/mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3) („dotični proizvod”, koji se uobičajeno naziva „solarno staklo”). Dotični proizvod trenutačno se razvrstava u oznaku KN ex 7007 19 80.
2. Istovjetni proizvod
(33)
U ispitnom se postupku pokazalo da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, kao i proizvod koji proizvodi industrija Unije i koji se prodaje u Uniji imaju slična osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te upotrebu. Stoga se ti proizvodi smatraju sličnima u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. Područje primjene proizvoda
(34)
Jedan nepovezani uvoznik zatražio je da se iz područja primjene ispitnog postupka isključi staklo za hortikulturu koje služi za izgradnju staklenika uz tvrdnju da su za takvu izgradnju potrebne staklene ploče mnogih različitih veličina, dok se solarno staklo proizvodi samo u određenim utvrđenim veličinama. Uz to, uvoznik je dostavio potvrdu kojom je pokazao da se dio njegova uvoza sastoji od stakla udjela željeza većeg od 300 ppm. Posljedično, takav je uvoz izvan područja primjene proizvoda. U vezi s preostalim dijelom njegovog uvoza, Komisija smatra da, usprkos razlici u veličini, te se staklene ploče mogu također upotrijebiti kao solarno staklo. Na primjer, kako bi izbjegli tu obvezu, uvoznici bi mogli naručiti veće staklene ploče no što su im potrebne a zatim rezati to staklo samo u Uniji. Stoga je hortikulturalno staklo udjela željeza manjeg od 300 ppm dio dotičnog proizvoda.
(35)
Jedan drugi nepovezani uvoznik tvrdio je da staklo za namještaj koje on uvozi (a koje se upotrebljava za staklene police, ispune ploča, staklene ploče za prekrivanje stolova, za klizna vrata i pokrove itd.) ima ista ili vrlo slična tehnička svojstva kao solarno staklo, ali je zatražio da se to staklo isključi iz područja primjene ispitnog postupka jer ima drukčiju krajnju namjenu.
(36)
Međutim, na temelju dostavljenih dokaza čini se da većina stakla koje uvozi taj nepovezani uvoznik nema sva tehnička svojstva solarnog stakla kako je prethodno opisano. Konkretno, šest vrsta uvezenog stakla ima udjel željeza znatno viši od 300 ppm, dok jedna vrsta uvezenog stakla ima udjel željeza ispod 300 ppm, ali im je sunčeva propusnost znatno niža od minimalne vrijednosti od 88 % koja je potrebna kako bi ih se odredilo kao solarno staklo.
(37)
Uvoznik je tvrdio da iako te vrste stakla nemaju jedno od prethodno opisanih tehničkih svojstava solarnog stakla, ona su u skladu s primarnom klasifikacijom za solarno staklo, tj. „kaljeno natrij-kalcijevo staklo”. Međutim, Komisija smatra da su područjem primjene ispitnog postupka obuhvaćene samo one vrste stakla koje imaju sva tehnička svojstva solarnog stakla. Prema tome, sve prethodno spomenute vrste stakla koje uvozi taj uvoznik nisu obuhvaćene područjem primjene ispitnog postupka.
(38)
Zbog razloga pravne sigurnosti, potrebno je istaknuti da svaka vrsta stakla za hortikulturu i namještaj koja ima tehnička svojstva prethodno opisana u uvodnoj izjavi (32) ostaje unutar područja primjene dotičnog proizvoda jer se mogu upotrebljavati kao solarno staklo.
(39)
Nakon objave, isti je uvoznik tvrdio da s obzirom na to da solarno staklo koje se također može upotrijebiti kao staklo za namještaj nije isključeno iz područja primjene, to za posljedicu ima administrativno opterećenje i kašnjenja za trgovačka društva. Uzrok tomu navodno je činjenica što se od trgovačkih društava zahtijeva slanje probnih izvješća carinskim tijelima u Uniji svaki put kada carinska tijela postave pitanje podliježe li roba koja se uvozi mjerama.
(40)
Komisija smatra da te vrste stakla ne bi trebale biti isključene iz područja primjene ispitnog postupka jer solarno staklo možda može imati primjenu u hortikulturi i namještaju. Kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita industrije Unije od štetnog učinka subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, trebalo bi izbjegavati praznine koje mogu omogućiti izbjegavanje. Pozitivan učinak odgovarajuće zaštite snažniji je od negativnog učinka dodatnog administrativnog opterećenja koje je prema tvrdnji pretrpio dotični uvoznik
(41)
Taj je uvoznik također tvrdio da bi float-staklo trebalo isključiti iz opsega proizvoda jer je proizvodni postupak drukčiji od onoga koji se koristi kod valjanog stakla, koje je prema mišljenju uvoznika jedina vrsta solarnog stakla. Uvoznik je izjavio da se proizvodi za uređenje doma od float-stakla ne mogu upotrijebiti kao solarno staklo te ga stoga treba isključiti iz područja primjene ispitnog postupka. Međutim, float-staklo se ne može isključiti iz područja primjene ispitnog postupka jer ima sva prethodno utvrđena tehnička svojstva. Povjerljivi dokumenti koje su tijekom ispitnog postupka dostavile zainteresirane strane pokazali su da se float-staklo može koristiti kao solarno staklo te da ga proizvode i industrija Unije i kineski izvoznici. To potvrđuju javno dostupne informacije na internetu (5). Prema tome, float-staklo ostaje u području primjene ispitnog postupka.
C. SUBVENCIJA
1. Uvod
(42)
Podnositelj pritužbe tvrdio je da NRK subvencionira industriju solarnog stakla. U pritužbi se nalaze dokazi prima facie o nekoliko praksi subvencioniranja uključenih i u zakonodavstvo i u brojne dokumente politike i planiranja koji su temelj za potporu države tom sektoru.
(43)
Komisija je pregledala i analizirala dokumente navedene u pritužbi kao i dodatne dokumente koje su dostavili kineska vlada i proizvođači izvoznici u uzorku tijekom ispitnog postupka i utvrdila da mnogi od tih dokumenata pokazuju kako industrija solarnog stakla u NRK-u ima povlašten tretman u mnogim područjima.
(44)
U 12. petogodišnjem planu (6) kineska je vlada industriju solarnog stakla uvrstila među „ključne” industrije. Kineska vlada također je objavila i poseban dokument politike, „12. petogodišnji plan za solarnu fotonaponsku industriju” u kojem se staklo određuje kao pomoćni materijal od ključnog interesa za fotonaponsku industriju za koju je potrebna domaća proizvodnja. Planom se zahtijeva da vlada pruži potporu industrijskom razvoju i tehnološkim inovacijama te da privuče sredstva industriji.
(45)
Nakon objave, kineska vlada osporila je navođenje Komisije 12. petogodišnjeg plana u kontekstu solarnog stakla. To je odbačeno jer Plan posebno spominje solarno staklo u poglavlju 9., stupcu 6. u pogledu „Ključnih polja razvoja proizvodnje”. 12. petogodišnji plan jasno utvrđuje prioritete kineske vlade za razdoblje koje pokriva, a jedan od tih prioriteta je proizvodnja solarnog stakla.
(46)
Nakon objave, kineska vlada osporila je Komisijino tumačenje „12. petogodišnjeg plana za solarnu fotonaponsku industriju”, navodeći da ne podupire zaključke Komisije. Međutim, to osporavanje je odbačeno jer je jasno suprotstavljeno informacijama zaprimljenim od ostalih odjela kineske vlade. Tijekom posjeta kineskoj vladi, samo Ministarstvo industrije i informacijske tehnologije („MIIT”) objasnilo je da je solarno staklo obuhvaćeno ovim planom, koji je snažno usmjeren na unapređenje kvalitete jer je solarno staklo važno za poticanje solarne fotonaponske industrije.
(47)
Važnost inovacija i novih materijala općenito je naznačen u „12. petogodišnjem programu za industrijske tehnološke inovacije” (7) namijenjenom provedbi Petogodišnjeg plana kao i „Dugoročnog plana za znanost i tehnološki razvoj” (8). Njegova snažna usredotočenost na tehnološke inovacije uključuje razvoj novih materijala. Solarno staklo se posebno spominje u tom kontekstu.
(48)
Nakon objave, kineska je vlada osporila zaključke Komisije navodeći da solarno staklo nije spomenuto niti u jednom od tih dokumenata. Komisija napominje da su oba ta dokumenta osmišljena kako bi ponudila posebnu pomoć poduzećima visoke tehnologije, kako je raspravljano u uvodnim izjavama (401) i (402) Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 1239/2013 (9) („Uredba o solarnim pločama”), u kojima je kineska vlada iznijela iste tvrdnje. Oba dokumenta provode 12. petogodišnji plan i plan za solarnu fotonaponsku industriju i pomažu poduzećima visoke i nove tehnologije, što uključuje mnoge proizvođače solarnog stakla.
(49)
U „Odluci br. 40 Državnog vijeća o donošenju i provedbi privremenih odredaba o promicanju industrijskog restrukturiranja” (koja se zajedno s priloženim „Privremenim odredbama o promicanju industrijskog restrukturiranja” spominje kao „Odluka br. 40”) navodi se da će kineska vlada aktivno podupirati razvoj industrija novih energija i ubrzati razvoj solarne energije (10); upućuje sve financijske institucije da osiguraju kreditnu podršku samo za poticanje projekata (kategorija kojoj pripadaju projekti solarnog stakla) i obećava provedbu „drugih povlaštenih politika za poticane projekte” (11).
(50)
Nakon objave, kineska je vlada osporila čitanje Komisije i članka 5. i članka 17. „Privremenih odredaba o promicanju industrijskog restrukturiranja”. Kineska vlada izjavila je da se u članku 5. ne spominje solarno staklo. Međutim, kako spominje poticanje solarne energije, za koju je potrebno solarno staklo, Komisija smatra da to uključuje solarno staklo u smislu Privremenih odredaba.
(51)
Kineska vlada zatim je osporila shvaćanje Komisije članka 17., koji, dok navodi da bi samo poticane industrije trebale primiti kreditnu potporu, nalaže da bi to trebalo učiniti „prema kreditnim načelima” umjesto na povlaštenoj osnovi.
(52)
Prilikom provjere trgovačkih društava u uzorku ili tijekom posjeta kineskoj vladi nisu pronađeni dokazi o poštovanju te odredbe. Dotične banke nisu surađivale s ispitnim postupkom kako bi omogućile ispitivanje ili provjeru te odredbe. Ispitni postupak zapravo je pokazao da određena poduzeća ostvaruju korist od politika povlaštenog davanja zajmova. Komisija stoga odbacuje tvrdnju kineske vlade da je davanje zajmova industriji solarnog stakla bilo izvršeno „u skladu s kreditnim načelima”. Ključno pitanje ostaje da sve financijske institucije osiguravaju kredit poticanim industrijama, što uključuje proizvodnju solarnog stakla i da ta se ta potpora de facto pruža na povlaštenim osnovama.
(53)
U 2011. godini Povjerenstvo za nacionalni razvoj i reforme uputilo je preporuku Državnom vijeću za reviziju programa u Odluci br. 40. Državno vijeće izdalo je „Odluku br. 9 Državnog vijeća o donošenju i provedbi Kataloga uputa za industrijsko restrukturiranje” („Odluka br. 9”). Ovim dokumentom „aktivno se potiče” kinesku vladu i javne agencije da „usmjeravaju razvoj određenih industrija, optimiziraju nadgradnju industrijske strukture.” Točka 12. stavak 2. Odluke br. 9 posebno spominje poticanje proizvodnje „ultra čistog float-stakla za industriju solarne energije”.
(54)
Nacionalnim planom za srednjoročni i dugoročni znanstveni i tehnički razvoj (2006.-2020.), koji je donijela kineska vlada, jamči se da će se „pridati najveća važnost financiranju politika”, „poticati financijske institucije da daju potporu u obliku povlaštenih kredita glavnim nacionalnim znanstvenim i tehnološkim industrijalizacijskim projektima”, „poticati financijske institucije na poboljšanje i jačanje financijskih usluga za visokotehnološka poduzeća” te da će se „provesti povlaštene porezne politike radi promicanja razvoja visokotehnoloških poduzeća”.
(55)
Proizvodnja solarnog stakla odgovara opisu visokotehnološkog poduzeća, kako pokazuju brojni proizvođači sa statusom nove i visoke tehnologije i nova je industrija, kako u Kini tako i u Uniji. U tom bi kontekstu Komisija također istaknula da je jedno od trgovačkih društava u uzorku primilo posebna bespovratna sredstva od Povjerenstva za nacionalni razvoj i reforme kao nagradu za njihove inovacije u području solarnog stakla, čime se jasno iskazuje interes kineske vlade za ovaj visokotehnološki sektor
(56)
Podnositelj pritužbe tvrdio je da se navodne subvencije sastoje od programa navedenih u Odjeljku C.2. Nakon provjere trgovačkih društava u uzorku u NRK-u i posjeta Vladi Narodne Republike Kine, Komisija je analizirala te programe, u kojima su društva u uzorku primila povlasticu tijekom ispitnog razdoblja.
2. Drugi utvrđeni programi subvencija
(57)
Tijekom provjere društava u uzorku, analiza njihovih unutarnjih evidencija pokazala je subvencije vladinih tijela provincija, gradova, oblasti ili okruga. Te subvencije nisu posebno navedene u pritužbi. Na temelju informacija koje su na raspolaganju Komisiji, nejasno je jesu li to povremene subvencije ili lokalni programi subvencija. Lokalna priroda ovih programa znači međutim da se od podnositelja pritužbi nije moglo prihvatljivo očekivati da budu upoznati s pojedinostima tih subvencija te se zbog toga te subvencije izravno ne spominju u pritužbi.
(58)
Komisija je ponudila dodatna savjetovanja s kineskom vladom u vezi s tim drugim subvencijama koje su specifične za društvo ili lokaciju; koje su utvrđene u evidencijama društava u uzorku tijekom posjeta radi provjere, a koje nisu navedene u pritužbi. Komisija je ponudila ta savjetovanja kako bi osigurala propisan proces tijekom ispitnog postupka. Kineska vlada odbila je tu ponudu tvrdeći da ona ne bi bila u skladu sa Sporazumom o subvencijama i kompenzacijskim mjerama.
(59)
Komisija smatra da su te druge subvencije blisko povezane s vrstama mjera i praksama navedenima u pritužbi i obavijesti o pokretanju. Te mjere uključuju istu vrstu financijskog doprinosa i povlastice u pogledu dotičnog proizvoda te time ulaze u definiciju „praksa ili prakse subvencioniranja koje treba ispitati”, za koju se u članku 22. stavku 2. točka iii. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama zahtijeva da bude naveden u obavijesti o pokretanju. Programi spomenuti u obavijesti o pokretanju nisu konačni, što pokazuje izraz „subvencije se, između ostalog, sastoje od …” u odjeljku 3. Komisija je stoga zaključila da dodatne subvencije pripadaju u područje primjene ovog postupka.
(60)
Nakon objave, kineska vlada osporila je Komisijino tumačenje Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama i izjavila da je njihovo mišljenje kako Komisija nije imala pravnu osnovu na kojoj bi uvela kompenzacijske mjere za pojedinačnu subvenciju za jednog proizvođača izvoznika u uzorku, čak i da je ta subvencija izravno povezana sa subvencijskom praksom koju su utvrdili podnositelji pritužbi. Komisija se ne slaže s tumačenjem kineske vlade Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama o tom pitanju. U slučaju kada su podnositelji pritužbi utvrdili subvencijsku praksu, te uz primjere nacionalnih programa, lokalne koristi utvrđene su unutar iste subvencijske prakse, Komisija smatra da ima pravo uvesti kompenzacijske mjere za sve utvrđene koristi. To se posebno odnosi na slučajeve u kojima su utvrđeni načini, priroda i učinci koristi isti kao i ostali programi koji su već utvrđeni u pritužbi i Obavijesti o pokretanju postupka.
3. Nesuradnja i primjena dostupnih činjenica
(61)
Komisija je 18. prosinca 2013. obavijestila kinesku vladu da će razmotriti mogućnost primjene dostupnih činjenica zbog izostanka odgovora poslovnih banaka u vlasništvu države kojima je kineska vlada poslala Dodatak koji im je dostavljen.
(62)
Kineska vlada odgovorila je 26. prosinca 2013. i nije se složila s predloženom primjenom članka 28. protiv „banaka navodno u državnom vlasništvu”, ali nije osporila činjenicu da banke nisu dostavile odgovor na upitnik. Kineska vlada također nije osporila činjenicu da su te banke u državnom vlasništvu. Prema tome, Komisija nije imala drugu mogućnost nego primijeniti najbolje dostupne činjenice što se tiče informacija koje su trebale osigurati dotične poslovne banke u državnom vlasništvu.
(63)
Nakon objave, kineska vlada osporila je primjenu članka 28. kao zamjenu za informacije koje su zatražene u Dodatku poslanom poslovnim bankama u državnom vlasništvu. Komisija ne osporava da je kineska vlada dostavila informacije u ovom ispitnom postupku i da ih je Komisija analizirala i uzela u obzir prema potrebi. Međutim, kada niti kineska vlada ni poslovne banke u državnom vlasništvu ni trgovačka društva nisu mogli dostaviti informacije, na primjer o bonitetu, Komisija je morala upotrijebiti „dostupne činjenice” prema članku 28. Osnovne uredbe.
(64)
U pogledu ostalih subvencija koje nisu posebno navedene u Obavijesti o pokretanju postupka pozivanjem na pojedinačni program i utvrđene tijekom posjeta radi provjere proizvođača izvoznika u uzorku, Komisija je upotrijebila sve dostupe dokaze kako bi došla do svojih zaključaka. Te utvrđene subvencije pripadale su pod vrste mjera i praksi opisanih u Obavijesti o pokretanju postupka, a Komisija je kineskoj vladi ponudila dodatna savjetovanja o tim subvencijama bez da je ponuda prihvaćena. Komisija smatra da su te subvencije blisko povezane s vrstama mjera i praksama navedenim u pritužbi i Obavijesti
(65)
Nakon objave, kineska vlada osporila je zaključke Komisije u pogledu subvencija utvrđenih tijekom ispitivanja trgovačkih društava u uzorku i za druga pitanja u pogledu programa subvencija. Komisija bi željela pojasniti da u ovim slučajevima nije primijenila članak 28. Kada je suradnja bila dobra, ali informacije jednostavno nisu mogle biti dostavljene - na primjer točna pravna osnova za jednokratnu isplatu subvencije - tada su dokazi koje je dostavilo dotično trgovačko društvo upotrijebljeni kako bi se došlo do zaključka o tome je li to subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere ili nije.
(66)
Kineska vlada također navodi da Komisija nije dostavila dostatne informacije u objavi kada je upotrijebila najbolje dostupne činjenice prema članku 28. Osnovne uredbe. Taj navod se zapravo se odnosi na upotrebu zaključaka prethodnih ispitnih postupaka u kojima je ista subvencija bila predmet ispitnog postupka. Tamo gdje je to slučaj, Komisija je uputila na točne uvodne izjave i dotičnu uredbu te je sažela utvrđene argumente.
(67)
Kineska vlada napominje da dokument o objavi previše detaljno ne opisuje pojedinačne jednokratne subvencije utvrđene u trgovačkim društvima u uzorku. To je učinjeno posebno da bi se zaštitile poslovne povjerljive informacije koje su Komisiji dostavila trgovačka društva u uzorku, pa dodatni sažetak koji ne sadrži povjerljive informacije nije moguć. Potpuna povjerljiva objava dostavljena je svakom pojedinom proizvođaču izvozniku u uzorku. U slučaju kada je proizvođač izvoznik u uzorku pružio pravnu osnovu, tada je to trgovačkom društvu povratno napomenuto u objavi. U svakom slučaju, kada su kineskoj vladi ponuđena savjetovanja o tim subvencijama, omogućeno joj je i da dostavi dodatne bitne informacije, što ona nije učinila.
4. Ispitani programi
(68)
Komisija je kineskoj vladi i proizvođačima izvoznicima u uzorku poslala upitnike u kojima traži informacije o sljedećim programima koji su navodno uključivali dodjelu subvencija industriji solarnog stakla:
-
davanje povlaštenih zajmova industriji solarnog stakla:
-
kreditne linije i zajmovi po niskim kamatnim stopama koje daju poslovne banke u državnom vlasništvu i javne razvojne banke (12)
-
subvencijski programi za izvozne kredite
-
izvozna jamstva
-
osiguranje koje financira država za zelene tehnologije („Green express”)
-
financijske koristi od odobravanja pristupa offshore holding trgovačkim društvima
-
otplata zajmova od strane države
-
programi bespovratnih sredstava:
-
subvencije za „poznate robne marke” i „kineski program najboljih svjetskih robnih marki”
-
fondovi za širenje industrija iz provincije Guandong prema inozemstvu
-
roba ili usluge koje daje vlada uz naknadu manju od primjerene:
-
osiguranje antimona
-
osiguranje ovlasti
-
osiguranje prava korištenja zemljištem
-
programi izravnog oslobađanja od poreza i snižavanja poreza:
-
oslobađanje od poreza ili snižavanje poreza na dohodak prema programu „dvije godine oslobođeni/tri godine polovicu”
-
sniženja poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom prema zemljopisnom položaju
-
oslobađanja i snižavanja lokalnog poreza na dohodak za „produktivna poduzeća sa stranim kapitalom”
-
smanjenja poreza na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom koja kupuju opremu proizvedenu u Kini
-
porezni rabat za istraživanje i razvoj poduzeća sa stranim kapitalom
-
povlašteni porez na dohodak za poduzeća sa stranim kapitalom koja su priznata kao poduzeća visoke i nove tehnologije
-
smanjenja poreza za poduzeća visoke i nove tehnologije uključena u odabrane projekte
-
politika povlaštene stope poreza na dohodak za poduzeća u sjeveroistočnoj regiji
-
porezni programi u provinciji Guangdong
-
oslobađanje od poreza na prihode od dividende za kvalificirana rezidentna poduzeća
-
programi za neizravne poreze i uvozne tarife:
-
oslobađanje od plaćanja PDV-a za uvezenu opremu
-
rabati na plaćanje PDV-a za opremu proizvedenu u Kini koju kupuju poduzeća sa stranim kapitalom
-
oslobađanje od plaćanja PDV-a i tarifa pri kupnji dugotrajne imovine u okviru programa razvojnih fondova za međunarodnu trgovinu
-
ostale subvencije i drugi programi subvencija (uključujući programe vlasti provincija, gradova, oblasti ili okruga).
5. Politika davanja povlaštenih zajmova, ostalo financiranje, jamstva i osiguranje
5.1 Povlašteni zajmovi
(a) Uvod
(69)
Komisija je kineskoj vladi poslala dodatak koji treba proslijediti poslovnim bankama u državnom vlasništvu, javnim razvojnim bankama i financijskim institucijama u privatnom vlasništvu koje posuđuju novac društvima odabranim u uzorak tijekom ispitnog razdoblja. Kineska vlada obavijestila je Komisiju da je to učinila, ali da nije dobila odgovor. Kako je prethodno utvrđeno, Komisija je stoga obavijestila kinesku vladu da će zbog izostanka suradnje primijeniti članak 28. i koristiti dostupne činjenice radi donošenja zaključka o ovom pitanju.
(b) Pravna osnova
(70)
Sljedeće pravne odredbe omogućuju povlašteno davanje zajmova u Kini: Zakon NRK-a o poslovnim bankama („Zakon o bankama”), Opća pravila o zajmovima provedena od Narodne banke Kine („NBK”) od 28. lipnja 1996. i prethodno navedena Odluka br. 40 Državnog vijeća.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(71)
U ranijim antisubvencijskim ispitnim postupcima protiv NRK-a zaključeno je da bankovnim sustavom u Kini dominiraju banke u državnom vlasništvu ili banke u kojima država ima kontrolni udio u smislu vlasništva. I jedne i druge se nazivaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Komisija je također utvrdila da poslovne banke u državnom vlasništvu imaju državne ovlasti. Komisija nije pronašla dokaze da se stanje promijenilo. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi (161) („Uredba o solarnim pločama”), što je posljednje ispitivanje koje obuhvaća ovaj predmet, pet najvećih poslovnih banaka u državnom vlasništvu (Poljoprivredna banka, Kineska banka, Kineska banka za izgradnju, Komunikacijska banka te Industrijska i poslovna banka) predstavljaju više od 50 % bankarskog sektora u smislu ukupnog iznosa bilance.
(72)
Na temelju primjene dostupnih činjenica, uključujući činjenice utvrđene u Uredbi o solarnim pločama, ostaje zaključak da su poslovne banke u državnom vlasništvu javna tijela u smislu članka 2. točke (b) Osnovne uredbe, kao što je detaljno utvrđeno u uvodnim izjavama (158.) i (168.) Uredbe o solarnim pločama.
(73)
Nakon objave, kineska vlada osporila je ovaj zaključak navodeći da Komisija nije utvrdila razloge zbog kojih smatra da su poslovne banke u državnom vlasništvu javna tijela. Komisija odbacuje ovaj navod jer su razlozi zašto su poslovne banke u vlasništvu države javna tijela utvrđeni u uvodnim izjavama (158) do (168) Uredbe o solarnim pločama, a kineska vlada nije dostavila nikakve informacije koje bi osporile te najbolje dostupne činjenice. Sažeto:
(a)
Poslovne banke u državnom vlasništvu drže najveći tržišni udio i prevladavajući su sudionici na tržištu u NRK-u;
(b)
Na temelju dostupnih činjenica vlada nadzire poslovne banke u državnom vlasništvu pomoću vlasničkog i administrativnog nadzora njihovog poslovanja uključujući ograničenja na kamatne stope koje mogu ponuditi;
(c)
Zakonom o bankama i ostalim zakonima i uredbe od banaka se zahtijeva da daju zajmove u skladu s potrebama nacionalnog gospodarstva, pružaju potporu u obliku kredita za poticane projekte i daju prioritet poduzećima nove i visoke tehnologije
(74)
Zaključci u tim uvodnim izjavama su noviji jer su objavljeni tek krajem 2013., a objavljeni su s potpunim znanjem o promjeni politike o najnižim kamatnim stopama u Kini iz srpnja 2013.
(75)
Kao i u ranijim ispitnim postupcima, Komisija je nastojala provjeriti ulogu koju ima kineska vlada i posebno središnja banka, Narodna banka Kine („NBK”) na financijskim tržištima i u bankarskom sektoru u vezi s davanjem zajmova industriji solarnog stakla. Dok je suradnja kineske vlade i NBK-a bila općenito zadovoljavajuća, NBK nije dostavila puni tekst „Okružnice o pitanjima prilagodbe kamatnih stopa na depozite i zajmove” (YinFa (2004.) br. 251) koja određuje najniže i najviše kamatne stope za zajmove i depozite. Okružnica određuje samo najniži iznos za davanje zajmova poslovnih banaka (i poslovne banke u državnom vlasništvu i poslovne banke u privatnom vlasništvu) i davanje zajmova javnih razvojnih banaka. Za povlaštene zajmove i zajmove za koje je kineska vlada donijela posebne propise, okružnica određuje da nije dopušteno mijenjanje kamatnih stopa prema gore. Točna gornja granica određena je u posebnim propisima koji se primjenjuju na te zajmove.
(76)
Tijekom posjeta Komisije radi provjere, NBK je navela da taj dokument nije moguće dostaviti jer nije javno dostupan na njihovoj internetskoj stranici. Pretraživanjem interneta međutim pronađen je primjerak Okružnice i prijevod na engleskom jeziku u paketu dokumenata koje je kineska vlada predala australskim tijelima prije nekoliko godina (13). Bez službenog primjerka dobivenog izravno od kineske vlade, Komisija je ovu verziju prihvatila kao istinit i potpun primjerak dotične Okružnice.
(77)
Okružnica pokazuje da je NKB utjecala na određivanje kamatnih stopa za zajmove koje su poslovne banke u državnom vlasništvu odobrile tijekom ispitnog razdoblja u NRK-u. Kineska vlada objasnila je da je NBK u srpnju 2013. ukinula i najniže i naviše iznose za kamatne stope za davanje zajmova. To je uzeto u obzir, ali s obzirom na to da je to bilo po završetku ispitnog razdoblja, ne utječe na ovdje iznesen zaključak. U svakom slučaju, najniži iznos kamatnih stopa koji je bio na snazi za vrijeme ispitnog postupka nije jedina tvrdnja zbog koje Komisija poslovne banke u državnom vlasništvu smatra javnim tijelima. Bez obzira na to, zaključci u uvodnim izjavama (158) do (168) Uredbe o solarnim pločama i dalje se primjenjuju.
(78)
Nakon objave, kineska vlada iznijela je nekoliko primjedbi na Okružnicu „YinFa (2004.) 251” bez objašnjenja o tome zašto Komisiji nije dostavljen potpuni tekst Okružnice i bez potvrde je li točan tekst dostavljen australskim tijelima, koji je pronašla Komisija. Kako je prethodno utvrđeno u ispitnom postupku o solarnim pločama, Okružnica jasno utvrđuje upute NBK-a bankama u pogledu davanja zajmova. Kako je navedeno u prethodnim ispitnim postupcima, sadržaj te Okružnice važan je za razumijevanje uloge koju kineska vlada i NBK imaju u usmjeravanju banaka i davanju zajmova.
(79)
Zaključak Komisije i dalje ostaje kao što je prethodno utvrđeno u Uredbi o solarnim pločama, odnosno prvo da članak 34. zakona o bankama zahtijeva od banaka u NRK-u da svoje poslovanje sa zajmovima provode u skladu s potrebama nacionalnog gospodarstva. Potrebe nacionalnog gospodarstva utvrđene su u 12. petogodišnjem planu.
(80)
Nakon objave, kineska vlada osporila je Komisijino tumačenje članka 34. Zakona o bankama, navodeći da je „ta rečenica nejasna i ne daje jasnu uputu bankama da djeluju na određeni način. Nijedan dokument ne opisuje potrebe nacionalnog gospodarstva, bilo da je riječ o 12. petogodišnjem planu ili bilo kojoj drugoj uredbi/odluci”.
(81)
To se razlikuje od tumačenja kineske vlade članka 34. u ispitnom postupku o solarnim pločama, gdje ga je opisala kao „neutralan”. Komisija se ne slaže s procjenom kineske vlade. Komisija smatra, a kineska vlada nije dokazala suprotno, da su politike u pogledu nacionalnoga gospodarstva utvrđene u 12. petogodišnjem planu i posebnom planu za fotonaponsku industriju, te da se financijske institucije potiču da daju zajmove poticanim industrijama poput solarnog stakla.
(82)
Kineska vlada upozorila je Komisiju na ostale članke Zakona o bankama, odnosno članke 4., 5. i 7. koji bi trebali osigurati da se zajmovi daju bez uplitanja i nakon kreditne procjene. Komisija potvrđuje da ti članci postoje, ali napominje da kineska vlada, banke i dotična trgovačka društva u uzorku nisu bili u stanju dokazati da su zajmovi dani bez uplitanja - s obzirom na davanje povlaštenih zajmova industriji solarnog stakla - i s kreditnom procjenom - kako usprkos zahtjevima, nisu osigurani sporazumi o zajmovima ili procjene rizika, uključujući kreditne rejtinge, niti je utvrđeno da su povezani s nekim od zajmova danih nekom od proizvođača izvoznika u uzorku.
(83)
Drugo, od banaka se zahtijeva da pruže kreditnu potporu poticanim industrijama prema Odluci br. 40 i Odluci br. 9, koje imaju snagu zakona. Kineska je vlada tijekom provjere Ministarstva trgovine potvrdila da je solarno staklo poticana industrija. To je u skladu s Katalogom uputa o industrijskom restrukturiranju iz 2011., koji je kineska vlada dostavila u svom odgovoru na upitnik i koji solarno staklo razvrstava u poticanu kategoriju
(84)
Odlukom 40 daju se smjernice svim financijskim institucijama u obliku obvezujućih uputa o promociji i potpori poticanih industrija, a industrija solarnog stakla predstavlja poticanu industriju.
(85)
Nakon objave, kineska vlada osporila je ocjenu Komisije o utjecaju Odluke br. 40 i uredbi u privitku, te Odluke br. 9. Komisija ponavlja da je njezina ocjena i Odluke br. 40 i uredbi u privitku da one utvrđuju potrebe nacionalnoga gospodarstva. Utvrđuju strategiju za državu i za financijski sektor, a posebno davanje izravnih zajmova financijskih institucija poticanim industrijama poput solarnog stakla.
(86)
Od kineske vlade zatraženo je da pojasni pravni status Odluke Državnog vijeća kao što je to Odluka br. 40. Njihov je jedini odgovor bio da je to uredba koju je objavilo Državno vijeće i da nije dio kineskog prava. Međutim, nisu pružili nikakve dokaze kako bi potkrijepili tu tvrdnju. Stav koji je zauzela kineska vlada je u suprotnosti s javno dostupnim informacijama, koje opisuju Državno vijeće kao najviše administrativno tijelo s administrativnom ovlasti za donošenje pravila. Prema tim izvorima, Odluke Državnog vijeća pravno su obvezujuća pravila. (14) Na temelju dostupnih činjenica, Komisija prema tome zauzima stajalište da su Odluka br. 40 i provedbene Odluke u privitku te Odluke, kao što je Odluka br. 9, administrativne uredbe te su kao takve dio kineskog prava.
(87)
Komisija stoga potvrđuje analizu u uvodnoj izjavi (191) Uredbe o solarnim pločama, koja zaključuje da su Odluka br. 40 i Odluka br. 9 pravno obvezujuće za druga javna tijela i gospodarske subjekte.
(88)
Komisija je također analizirala povjerava li i/ili usmjerava li kineska vlada privatne banke u Kini na osiguranje povlaštenih zajmova proizvođačima solarnog stakla, unutar značenja članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe.
(89)
Članak 34. zakona o bankama također se primjenjuje i na privatne banke u Kini. Kineska vlada i zainteresirane strane nisu pružile dokaze da se zaključak o pravnom stanju do kojeg se došlo u uvodnoj izjavi (174) Uredbe o solarnim pločama, odnosno da im kineska vlada daje upute na isti način kao bankama u državnom vlasništvu, više ne primjenjuje. Članak 34. zakona o bankama upućuje banke da „svoje poslovanje sa zajmovima provode u skladu s potrebama nacionalnog gospodarstva i društvenog razvoja te u duhu državnih industrijskih politika” (15). U tim uvjetima, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi (188.) Uredbe o solarnim pločama, kineska vlada odlučuje o strategiji davanja zajmova kako poslovnih banaka u državnom vlasništvu tako i privatnih banaka.
(90)
Nakon objave, kineska vlada osporila je zaključak da povjeravaju ili usmjeravaju privatne banke u NRK-u i posebno osporila težinu koju je Komisija pripisala članku 34. Zakona o bankama, navodeći da je „ono što predstavlja ‚potrebe nacionalnoga gospodarstva’ otvoreno tumačenju i očigledno se razlikuje ovisno o osobi/tijelu koje pomno ispituje odredbu”.
(91)
Uočljivo je da kineska vlada, ne slažući se s tumačenjem Komisije, nije predstavila vlastito tumačenje svojeg zakona.
(92)
Međutim, Komisija se treba samo pozvati na nalaze u prethodnim ispitnim postupcima i na dostupne činjenice u ovom slučaju kako bi ponovno potvrdila zaključak da su potrebe nacionalnoga gospodarstva utvrđene u planovima i uredbama koje objavljuje NRK, a člankom 34. se od banaka zahtijeva da zajmove daju u skladu s tim opisima nacionalnoga gospodarstva, što uključuje poticanje proizvodnje solarnog stakla.
(93)
Stoga ostaje nalaz da kineska vlada povjerava privatnim bankama i usmjerava ih na davanje zajmova poticanim industrijama u skladu s člankom 34. Zakona o bankama.
(94)
Komisija stoga u slučaju zajmova koje daju banke u državnom vlasništvu u NRK-u zaključuje da postoji financijski doprinos proizvođačima solarnog stakla u obliku izravnog prijenosa sredstava vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. Osnovne uredbe.
(95)
Isti dokazi pokazuju da su poslovne banke u državnom vlasništvu (kao i privatne banke) povjerene vladi ili da ih ona usmjerava što posljedično znači da postoji financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe.
(96)
U vezi sa specifičnosti, Komisija primjećuje da kineska vlada usmjerava povlaštene zajmove ograničenom broju industrija, a industrija solarnog stakla, kao dio fotonaponskog sektora, jedna je od njih, kako je detaljno utvrđeno u uvodnoj izjavi (172.) Uredbe o solarnim pločama. U 12. petogodišnjem planu kineska vlada je industriju solarnog stakla uvrstila među „ključne” industrije. U Odluci Državnog vijeća br. 40 upućuje se na to da će kineska vlada aktivno podupirati razvoj industrije nove energije i pospješiti razvoj solarne energije. Upućuju se sve financijske institucije da pruže kreditnu podršku samo poticanim projektima, kategorija kojoj pripadaju projekti solarnog stakla. Tom se odlukom također obećava provedba „ostalih povlaštenih politika za poticane projekte”.
(97)
Nakon objave, kineska vlada osporila je nalaz specifičnosti i posebno Komisijino čitanje 12. petogodišnjeg plana, izjavljujući da „nema zakonsku vrijednost jer nije obvezujući dokument”. Komisija se ne slaže s ovom izjavom i napominje da je kineska vlada iznijela iste tvrdnje u prethodnim ispitnim postupcima, koje također nisu bile prihvaćene. U 12. petogodišnjem planu stoji da ga je „donio i odobrio Nacionalni narodni kongres, te da ima učinak zakona”.
(98)
Stoga Komisija zaključuje da subvencije u obliku povlaštenih zajmova nisu općenito dostupne te da su stoga specifične u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne uredbe.
(99)
Postoji korist do mjere do koje se državni zajmovi ili zajmovi od privatnih tijela povjerenih vladi ili koje ona usmjerava odobravaju pod povoljnijim uvjetima nego što bi ih zajmoprimac mogao stvarno ostvariti na tržištu.
(100)
Kao i u prethodnim ispitnim postupcima, Komisija je nastojala provjeriti procjene kreditnog rizika koje su obavile banke koje su posudile novac društvima u uzorku tijekom RIP-a. Trgovačka društva nisu pružila dokaze o svojem kreditnom rejtingu, a banke nisu surađivale s ispitnim postupkom. Komisija stoga nije bila u mogućnosti sagledati dokaze da su se zajmovi društvima proizvođačima solarnog stakla temeljili na procjeni rizika te da je kamatna stopa utvrđena kao rezultat tog postupka.
(101)
U nedostatku bilo kakvih informacija od kineske vlade, proizvođača izvoznika ili banaka, Komisija se oslonila na dostupne činjenice za utvrđivanje jesu li povlašteni zajmovi u NRK-u uistinu donijeli korist proizvođačima izvoznicima u uzorku koji su imali zajmove od banaka u NRK-u.
(102)
Kao i u ispitivanju o solarnim pločama, Komisija je započela sa službeno objavljenim kamatnim stopama NBK-a za zajmove u Kineskom yuan renmimbiju („CNY”). Prosječna kamatna stopa tijekom ispitnog razdoblja bila je 6,26 %.
(103)
Komisija je zatim prilagodila kamatnu stopu NBK-a kako bi uzela u obzir kreditni rizik dotičnih trgovačkih društava. Oni međutim nisu dostavili neovisne kreditne rejtinge ili slične informacije koje bi Komisiji omogućile izračun kreditnog rejtinga. U svakom slučaju, Komisija je u prethodnim ispitnim postupcima utvrdila da državna potpora narušava kreditne rejtinge kineskih tvrtki i da ne postoje dokazi smislene procjene rizika zajmoprimaca. Komisija je stoga primijenila istu metodologiju kao i u ispitnom postupku o solarnim pločama i razmotrila sva dotična trgovačka društva kao da imaju neulagački stupanj „BB” rejtinga kako ga utvrđuje Bloomberg, kreditno društvo za određivanje rejtinga.
(104)
Premija na obveznice koje izdaju društva s BB rejtingom prema obveznicama koje izdaju društva s rejtinzima AAA (koje NRK ima na svojim obveznicama), kako je zabilježio Bloomberg, zatim je dodana prosječnoj stopi davanja zajmova NBK-a tijekom ispitnog razdoblja. Rezultat je bila referentna vrijednost za kamatnu stopu za RIP za zajmove društvima u uzorku u CNY od 10,37 %.
(105)
Usporedbom ove referentne kamatne stope sa stvarnom kamatnom stopom koja je naplaćivana dotičnim trgovačkim društvima za vrijeme ispitnog postupka, Komisija je zaključila da se zajmovi odobravaju industriji solarnog stakla pod uvjetima ispod tržišnih.
(106)
Nakon objave, kineska vlada osporila je Komisijin odabir referentne vrijednosti i zaključke do kojih je Komisija došla usporedbom između referentne i stvarno plaćene kamate.
(107)
Usporedba između referentne i stvarno plaćene kamate jasno pokazuje da su proizvođači izvoznici u uzorku, koji su uzimali zajmove od kineskih banaka, u CNY-u, platili manje od uobičajenih komercijalnih kamatnih stopa za trgovačka društva u njihovom financijskom položaju.
(108)
Kao drugo, Komisija je zaista bila svjesna toga da je NBK podigla najniži iznos na davanje zajmova u srpnju 2013. i spomenula to u dokumentu o objavi. To međutim ne mijenja zaključak da se kineska vlada upliće u kreditno ponašanje banaka u Kini, posebno kroz primjenu Odluke br. 40 i uredbi u privitku, kao i odredaba članka 34. Zakona o bankama.
(109)
Kao treće, Komisija je samo izračunala referentnu vrijednost za zajmove dane u CNY-u jer proizvođači izvoznici u uzorku nisu imali zajmove od kineskih banaka u eurima ili američkim dolarima.
(110)
Konačno, kineska vlada zatražila je više informacija o tome zašto je Komisija smatrala da bi proizvođači izvoznici u uzorku imali kreditni rejting BB. Razlog zbog kojeg je odabran kreditni rejting BB je taj što Komisija nije zaprimila dokaze da je bilo kakav kreditni rejting izračunan za bilo kojeg proizvođača izvoznika u uzorku zbog izostanka suradnje od dotičnih banaka. Kreditni rejting BB također nije štetan zaključak, te zapravo ide u korist dotičnih trgovačkih društava u uzorku jer je najbolja neulagačka ocjena na financijskim tržištima.
(111)
Prema članku 28. Komisija je imala obvezu primijeniti najbolje dostupne činjenice koje su preuzete iz zaključaka Uredbe o solarnim pločama, koja je primijenila kreditni rejting BB za trgovačka društva koja su tamo odabrana u uzorak. To se smatralo razumnim u ovom slučaju, a nikakvi dokazi nisu primljeni nakon objave da su dotične banke trgovačkim društvima u uzorku dodijelile drukčiji kreditni rejting.
(d) Zaključak
(112)
Na temelju nalaza ispitnog postupka, Komisija zaključuje da je industrija solarnog stakla u Kini imala koristi od povlaštenih zajmova u RIP-u, kako od banaka u državnom vlasništvu tako i od privatnih banaka. Financiranje industrije solarnog stakla predstavlja subvenciju u smislu Osnovne uredbe jer postoji:
(a)
financijski doprinos države kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki i. i
(b)
povjerenje i usmjeravanje vlade kako je utvrđeno u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki iv. i
(c)
time je dodijeljena korist kako to zahtijeva članak 3. stavak 2.
(113)
S obzirom na postojanje financijskog doprinosa, koristi za proizvođače izvoznike i specifičnosti, ova bi se subvencija trebala smatrati subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(114)
Nakon objave, kineska vlada osporila je primjenu nalaza iz prethodnih ispitnih postupaka u svrhu donošenja zaključaka o subvencioniranju u ovom slučaju, a posebno je tvrdila da se Komisija pretjerano oslanjala na nalaze Uredbe o solarnim pločama.
(115)
Ovaj je navod odbačen. Kako je prethodno napomenuto, s obzirom na izostanak suradnje banaka u NRK-u, Komisija je bila prisiljena primijeniti odredbe članka 28. i najbolje dostupne činjenice. Istraživanje o solarnim pločama najnovije je i sadržava najviše ažuriranih nalaza o subvencioniranju u Kini. Solarne ploče nisu isti proizvod kao solarno staklo, ali su oboje u istom sektoru novih energija i obuhvaćeni su istim dokumentima državnog planiranja. S obzirom na to da nisu dostavljene druge informacije, primjerena je primjena nalaza u ispitnom postupku o solarnim pločama kao „najbolje dostupnih činjenica” primjerena. Kineska vlada također je tvrdila da je došlo do značajnih promjena između ispitnog postupka o solarnim pločama i ovoga, posebno podizanjem najnižeg iznosa na kamatnim stopama NBK-a u srpnju 2013. Taj je navod odbačen jer se zaključci iz ispitnog postupka o solarnim pločama odnose na to razdoblje ispitnog postupka, baš kao što se ovaj ispitni postupak odnosi na svoje vlastito razdoblje ispitnog postupka. U oba slučaja, do podizanja najnižeg iznosa došlo je po završetku oba razdoblja ispitnog postupka te stoga ne utječe na primjenu članka 28. i nalaza ispitnog postupka o solarnim pločama kao najboljih dostupnih činjenica.
(116)
Sva društva, osim jednoga, primila su zajmove kako od poslovnih banaka u državnom vlasništvu tako i od privatnih banaka. Jedno se društvo financiralo isključivo putem svojeg offshore matičnog društva pa mu banke sa sjedištem u NRK-u nisu davale zajmove.
(117)
Nakon objave, jedno trgovačko društvo u uzorku osporilo je zaključak Komisije i izjavilo da Komisija nije od trgovačkog društva zatražila da dostavi svoj neovisni kreditni rejting. Komisija je međutim od toga trgovačkog društva zatražila da dostavi sve informacije u pogledu zajmova koje je primilo, ali trgovačko društvo nije dostavilo neovisni kreditni rejting. Ako je trgovačko društvo imalo takve informacije, tada ih je, s obzirom na navode u pritužbi i informacije zatražene u upitniku, trebalo dostaviti. A posebno s obzirom na informacije u dokumentu o objavi, ako je imalo neovisni kreditni rejting, trebalo ga je odmah dostaviti. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.
(e) Izračun iznosa subvencije
(118)
Člankom 6. točki (b) Osnovne uredbe propisuje se da bi se korist od povlaštenih zajmova trebala izračunati kao razliku između iznosa plaćene kamate i iznosa koji bi bio plaćen za usporedivi komercijalni zajam koji bi poduzeće moglo dobiti na tržištu. Kako je navedeno, bez smislene procjene rizika, Komisija je utvrdila referentnu tržišnu vrijednost za usporedive komercijalne zajmove.
(119)
Korist je izračunata za RIP kao razlika između stvarno plaćene kamate tijekom RIP-a i kamate koja bi bila plaćena primjenom referentne vrijednosti.
(120)
Subvencijske marže izračunate za proizvođače izvoznike u uzorku utemeljene na ovoj metodologiji su sljedeće:
Povlašteni zajmovi
Naziv društva
Subvencijska marža
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2 Ostali programi davanja povlaštenih zajmova
(121)
Proizvođači izvoznici iz uzorka nisu ostvarili koristi u okviru izvoznih programa subvencioniranja putem kredita, kreditnih linija, izvoznih jamstava, programa „Green Express” ili kao koristi kroz pristup offshore holding trgovačkim društvima za vrijeme ispitnog postupka.
6. Programi bespovratnih sredstava
(122)
Društva u uzorku tijekom RIP-a nisu ostvarila korist od programa za „poznate robne marke” ili za „vrhunske kineske svjetske robne marke”.
6.1 Posebni programi bespovratnih sredstava i bespovratna sredstva
(a) Uvod
(123)
Društva u uzorku primila su značajna jednokratna bespovratna sredstva od raznih državnih tijela na mnogim razinama države što je dovelo do ostvarenja koristi tijekom RIP-a. Te su koristi utvrđene tijekom provjere dotičnih društava i nisu objavljene u odgovorima na upitnik dotičnih društava niti su objavljene u odgovoru kineske vlade na upitnik, kako je zatraženo. U pritužbi je navedeno da su proizvođači solarnog stakla primili ta jednokratna bespovratna sredstva od provincijskih i lokalnih tijela vlasti te da su ona donijela korist jer su novčana sredstva primljena bez odgovarajućeg razmatranja (16). Obavijest o pokretanju također utvrđuje da su „programi bespovratnih sredstava” subvencija koja se primjenjuje kao potpora industriji solarnog stakla.
(b) Pravna osnova
(124)
Ta su bespovratna sredstva društvima dala nacionalna, provincijska, gradska, oblasna ili okružna državna tijela, a sva se čine specifičnima za dotična društva ili specifična u smislu lokacije ili vrste industrije. Razina pravnih pojedinosti za dotični zakon prema kojem su te olakšice dane, ako je za njih uopće postojala pravna osnova, obično nije otkrivena premda je Komisiji često, ali ne uvijek, dostavljen primjerak dokumenta koji je izdalo državno tijelo koji je pratilo odobravanje sredstava.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(125)
Jedno društvo u uzorku primilo je bespovratna sredstva tijekom RIP-a od zone za gospodarski razvoj unutar koje je smješteno. Ta je bespovratna sredstva izračunala zona gospodarskog razvoja u iznosu od 20 % svih poreza koje društvo plaća lokalnim poreznim tijelima i obuhvaćala su, između ostalih, porez na dohodak poduzeća, porez na korištenje zemljištem i porez na dohodak od dividende.
(126)
Drugo društvo u uzorku primilo je velika bespovratna sredstva u RIP-u od lokalne vlasti za pokrivanje naknada potrebnih za priključivanje društva na opskrbu električnom energijom, što bi inače sama plaćala. Ta su sredstva dodijeljena društvu „za potporu velikim društvima osnovanima u regiji”.
(127)
Još jedno društvo u uzorku primilo je izravna bespovratna sredstva u iznosu od 25 milijuna CNY iz fonda Povjerenstva za nacionalni razvoj i reforme za industrijsku prilagodbu za proizvodnju solarnog stakla visoke tehnologije. Društvo je ta izravna bespovratna sredstva primilo od države u 2006. godini i raspodijelilo 10 % bespovratnih sredstava tijekom idućih 10 godina. Tako je ostvareno 2,5 milijuna CNY kao korist tijekom RIP-a.
(128)
Isto to trgovačko društvo u svojim je poslovnim knjigama za 2012. godinu uknjižilo druga bespovratna sredstva od lokalnog poreznog ureda i drugih lokalnih vladinih tijela. Društvo je navelo da većina tih bespovratnih sredstava nije zapravo predstavljala izravne transfere novca od tih tijela društvu, već isplate iznosa koje je društvo prethodno platilo državi. S obzirom na to da nije bilo moguće dostaviti zadovoljavajuće dokaze, Komisija ne može prihvatiti ovo objašnjenje.
(129)
Još jedno trgovačko društvo u uzorku primilo je od lokalne vlasti bespovratna sredstva u iznosu od 15 milijuna CNY prije RIP-a te je to trgovačko društvo raspodijelilo 10 % bespovratnih sredstava tijekom idućih 10 godina. Društvu su bespovratna sredstva uplaćena za razvoj fotonaponske industrije (koja uključuje sektor solarnog stakla), ubrzanu izgradnju napredne proizvođačke osnove u lokalnoj industrijskoj zoni i nesmetanu provedbu velikih projekata.
(130)
Isto društvo primilo je prije RIP-a i nekoliko drugih bespovratnih sredstava i dodijelilo dio bespovratnih sredstava RIP-u. Društvo, međutim, nije dostavilo nikakve podatke o prirodi tih bespovratnih sredstava te su u nedostatku takvih informacija korištene dostupne činjenice kako bi se došlo do zaključka. U nedostatku drugih dostupnih činjenica, Komisija je zaključila da su ta bespovratna sredstva specifična za to društvo te da bi se iznos bespovratnih sredstava dodijeljen RIP-u trebao smatrati kao korist.
(d) Zaključak
(131)
Kineska vlada pozvana je dostaviti dodatne informacije i pristupi savjetovanjima u vezi s tim bespovratnim sredstvima, ali je to odbila. Na temelju prikupljenih dokaza o bespovratnim sredstvima koja su primila društva u uzorku i u nedostatku bilo kakvih drugih informacija, Komisija ta bespovratna sredstva smatra subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe kao prijenos sredstava od kineske vlade u obliku bespovratnih sredstava proizvođačima dotičnog proizvoda te čime se ostvaruje korist.
(132)
Ta su bespovratna sredstva također specifična u smislu članaka 4. stavka 2. točke (a) i članka 4. stavka 3. Osnovne uredbe s obzirom na to da se čini kako su ograničena na određena društva ili posebne projekte u posebnim regijama, dodijeljena za ispunjavanje jednokratnih zahtjeva društava u uzorku. Ta bespovratna sredstva ne ispunjavaju zahtjeve nespecifičnosti članka 4. stavka 2. točke (b) Osnovne uredbe s obzirom na to da uvjeti prihvatljivosti i stvarni kriteriji odabira za poduzeća da bi bili prihvatljivi nisu transparentni, nisu objektivni i ne primjenjuju se automatski. Osim toga, nema dokaza da ta bespovratna sredstva pripadaju nekom sveobuhvatnom subvencijskom programu.
(133)
Nakon objave, kineska vlada osporila je ovlasti Komisije da istražuje ta bespovratna sredstva kao i analizu Komisije djelomičnih informacija koje su joj dostupne. Komisija je međutim pažljivo analizirala povjerljive poslovne informacije koje su dostavila dotična trgovačka društva, te se u slučajevima u kojima postoje dokazi kako o koristi tako i o tome da su bespovratna sredstva specifična, za bespovratna sredstva uvode kompenzacijske mjere.
(134)
U svim su slučajevima trgovačka društva dostavila informacije o iznosu bespovratnih sredstava i podrijetlo bespovratnih sredstava, čak i ako u određenim slučajevima trgovačko društvo nije imalo dokument kojim bi dokazalo pravnu osnovu na kojoj je davatelj bespovratnih sredstava odobrio bespovratna sredstva. Dotična trgovačka društva također su u svojim poslovnim knjigama ovaj dohodak uglavnom knjižila pod naslovom „dohodak od subvencija”, a za svoje su poslovne knjige proveli neovisnu reviziju. To se smatralo pozitivnim dokazom o subvenciji kojom je ostvarena korist protiv koje se uvode kompenzacijske mjere.
(135)
Jedno trgovačko društvo u uzorku također je osporilo ovlast Komisije za ispitivanje i uvođenje kompenzacijskih mjera na ta bespovratna sredstva specifična za trgovačko društvo iz istih razloga. Zbog istih razloga Komisija odbacuje njihovu tvrdnju i ponavlja svoje stajalište da ima ovlast ispitivati ta bespovratna sredstva i protiv njih uvoditi kompenzacijske mjere, prema potrebi.
(e) Izračun iznosa subvencije
(136)
Donja tablica prikazuje izračun koristi za ta bespovratna sredstva kako su prethodno utvrđena, s tim da se korist smatra kao iznos primljen u razdoblju ispitnog postupka ili knjižena za razdoblje ispitnog postupka, kada je dotično društvo umanjilo taj iznos.
Ostali programi bespovratnih sredstava
Naziv društva
Subvencijska marža
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Programi izravnog oslobađanja od poreza i snižavanja poreza
7.1 Program „dvije godine oslobođeni/tri godine polovicu” za poduzeća sa stranim kapitalom
(a) Uvod
(137)
Program „dvije godine oslobođeni/tri godine polovicu” daje pravo poduzećima sa stranim kapitalom na neplaćanje poreza na dohodak za prve dvije godine i plaćanje samo 12,5 % umjesto 25 % za iduće tri godine.
(b) Pravna osnova
(138)
Pravna je osnova ovog programa članak 8. Zakona o porezu na dohodak Narodne Republike Kine za poduzeća sa stranim kapitalom i strana poduzeća („Zakon o porezu za poduzeća sa stranim kapitalom”) i članak 72. Pravila za provedbu Zakona o porezu na dohodak Narodne Republike Kine za poduzeća sa stranim kapitalom i strana poduzeća. Prema kineskoj vladi, taj je program prekinut prema članku 57. Zakona o porezu na dohodak poduzeća iz 2008. s prijelaznim razdobljem do kraja 2012. Zakon stoga jasno kaže da bi korist postojala prema ovom programu u poreznoj godini 2012.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(139)
Programom „dvije godine oslobođeni/tri godine polovicu” društva su ostvarila koristi tijekom 2012. poslovne godine, nakon koje je, prema kineskoj vladi, program povučen.
(140)
Jedno od društava u uzorku bilo je poduzeće u stranom vlasništvu koje se ovim poreznim programom koristilo tijekom RIP-a. Primili su poreznu stopu od 12,5 % umjesto pune stope od 25 %, koja je navedena na njihovom povratu poreza na dohodak poduzeća za 2012. godinu i u njihovim godišnjim izvješćima.
(141)
Komisija je objavila te nalaze zainteresiranim strankama i primila primjedbe od kineske vlade u kojima se navodi da će, prema Obavijesti o prijelazu (17), sve koristi prema tom programu prestati 2012. Kineska vlada je izjavila da se stoga ako se uvedu kompenzacijske pristojbe, ne mogu uvesti pristojbe u pogledu koristi koje je jedno trgovačko društvo u uzorku ostvarilo prema ovom programu za vrijeme ispitnog postupka. Ta se tvrdnja prihvaća jer za ovo trgovačko društvo u uzorku, u posebnim okolnostima ovog slučaja, Komisija nema dokaza o nastavku koristi.
(d) Zaključak
(142)
Premda su u prethodnim uredbama kompenzacijske mjere uvedene za program „dvije godine oslobođeni, tri godine polovicu”, za ovo trgovačko društvo u uzorku Komisija neće uvesti pristojbu kako bi uvela kompenzacijske mjere za korist utvrđenu za vrijeme ispitnog postupka jer Komisija nema dokaza da bi za ovo jedno trgovačko društvo u uzorku program ili neka njegova varijanta bili na snazi na datum kada su pristojbe uvedene.
7.2 Poduzeća visoke i nove tehnologije
(a) Uvod
(143)
Ovaj program društvima koja mogu pokazati da ispunjavaju određeni niz kriterija kako bi bila priznata kao „poduzeća visoke i nove tehnologije” omogućuje ostvarenje smanjene stope poreza na dohodak poduzeća na 15 %, u usporedbi s uobičajenom stopom od 25 %.
(b) Pravna osnova
(144)
Pravna osnova ovog programa je članak 28. stavak 2. Zakona o porezu na dohodak poduzeća iz 2008., zajedno s „Administrativnim mjerama za određivanje poduzeća visokih i novih tehnologija” (Guo Ke Fa Huo [2008] br. 172), i članak 93. Pravilnika o provedbi Zakona o porezu na dohodak poduzeća zajedno s Obavijesti Državne porezne uprave o pitanjima povezanim s plaćanjem poreza na dohodak poduzeća visoke i nove tehnologije (Guo Shui Han [2008] br. 985).
(c) Nalazi ispitnog postupka
(145)
Program se primjenjuje na društva visoke i nove tehnologije koje kineska vlada prepoznaje kao takva. Da bi bila prihvatljiva za ovaj program, poduzeća moraju imati ključna neovisna prava intelektualnog vlasništva i moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve koji su utvrđeni u pravnoj osnovi i sažeti kako slijedi:
(a)
njihova proizvodnja je uključena u opseg proizvoda u „području visoke tehnologije s ključnom državnom potporom”;
(b)
njihovi ukupni rashodi za istraživanje i razvoj čine 3-6 % ukupnog prihoda od prodaje;
(c)
njihovi prihodi od proizvoda visoke i nove tehnologije čine preko 60 % ukupnog prihoda od prodaje;
(d)
broj osoblja koje je uključeno u istraživanje i razvoj čini 10 % ukupnog osoblja;
(e)
ispunjeni su ostali zahtjevi koji su utvrđeni „Administrativnim mjerama za poduzeća visoke i nove tehnologije iz 2008.”
(146)
Neka, ali ne sva društva u uzorku primjenjuju ovaj program te tako plaćaju samo 15 % poreza na dohodak poduzeća umjesto 25 %. Ta su se društva prijavila kao poduzeća nove i visoke tehnologije i primila su službenu obavijest da su ispunila kriterije programa te bi stoga imala pravo na ispunjavanje povrata poreza na dohodak u skladu s tim.
(d) Zaključak
(147)
Kao i u uvodnim izjavama (322) do (326) prethodnog ispitnog postupka o solarnim pločama, Komisija smatra da je ovaj program subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada odriče, što daje korist dotičnim društvima. Korist za primatelje jednaka je iznosu porezne uštede.
(148)
Ova je subvencija specifična u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne uredbe jer je ograničena na poduzeća koja dobivaju potvrdu poduzeća visoke i nove tehnologije i koja ispunjavaju sve zahtjeve administrativnih mjera iz 2008. Dotična društva u uzorku su primila takvu potvrdu. Prihvatljivost nije automatska, a zakonodavstvo ili tijelo koje dodjeljuje subvenciju nisu uspostavili objektivne kriterije.
(149)
Nakon objave, kineska vlada osporila je zaključke Komisije tvrdeći da su kriteriji prihvatljivosti objektivni i da se jednako primjenjuju na sva trgovačka društva u NRK-u. Komisija se ne slaže s takvim tumačenjem zakona i provedbenih mjera kineske vlade, koji pokazuju da je program ograničen na određene sektore i poduzeća koje kineska vlada podupire na temelju kriterija koji se ne čine objektivni ili neutralni, kao što je to da je njihova proizvodnja uključena u područje primjene proizvoda u „područjima visoke tehnologije s ključnom potporom države”.
(150)
Prihvatljivost također nije automatska već ovisi o dodjeli potvrde poduzeća visoke i nove tehnologije, koji se izdaje nakon postupka odlučivanja mjerodavnog tijela.
(151)
Prema tome, Komisija smatra da je ovo subvencija protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(152)
Komisija je izračunala iznos subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere kao razliku između iznosa poreza koji se uobičajeno plaća tijekom RIP-a i iznosa poreza koji su dotična društva stvarno platila tijekom RIP-a.
Poduzeća visoke i nove tehnologije
Naziv društva
Subvencijska marža
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3 Oslobođenje od poreza na dohodak na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća
(a) Uvod
(153)
U pritužbi se tvrdi da su proizvođači izvoznici solarnog stakla primali subvencije iz još jednog programa izravnog oslobođenja od poreza, odnosno oslobođenja od poreza na prihode od dividendi za kvalificirana rezidentna poduzeća (18). To pripada pod opću praksu subvencija za oslobođenje i/ili smanjenje izravnog poreza na dohodak kako je utvrđeno u obavijesti o pokretanju.
(b) Pravna osnova
(154)
Pravne osnove za takvo oslobođenje od plaćanja poreza na prihode od dividende su članci 25.-26. Zakona o porezu na dohodak poduzeća i članak 83. Propisa o provedbi Zakona o porezu na dohodak poduzeća.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(155)
Komisija je utvrdila da je jedno društvo u uzorku oslobođeno plaćanja poreza na prihode od dividende za kvalificirana rezidentna poduzeća. To je društvo izravno podnijelo zahtjev lokalnom poreznom uredu za oduzimanje dividendi ostvarenih ulaganjima u vlasnički kapital od oporezivog dohotka.
(d) Zaključak
(156)
Komisija smatra da je ovo subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se vlada odriče, što daje korist dotičnim društvima. Korist za primatelja jednaka je iznosu porezne uštede.
(157)
U dokumentu o objavi Komisija je izjavila da je ovaj program subvencija specifičan prema članku 4. stavku 2. točka (a) Osnovne uredbe jer zakonodavstvo ograničava pristup ovom programu poduzećima koja su rezidenti u Narodnoj Republici Kini i koja su ulagala u druga rezidentna poduzeća.
(158)
Nakon objave, kineska vlada osporila je te zaključke, izjavljujući da se oslobođenje od poreza na prihod od dividendi rezidentnih poduzeća ne može smatrati specifičnim jer članak 26. stavak 3. Zakona o porezu na dohodak poduzeća određuje da je takvo oslobađanje od poreza na prihod od dividendi također dostupno nerezidentnim poduzećima. Osim toga, kineska vlada tvrdi da su kriteriji prihvatljivosti objektivni i da se primjenjuju na sva rezidentna poduzeća bez obzira na industriju, proizvod ili zemljopisni položaj.
(159)
Premda je istina kako su Zakonu o porezu na dohodak poduzeća koji je dostavila kineska vlada u ovom postupku u članku 26. stavku 3. navodi da je takvo oslobođenje od poreza na prihod od dividendi također dostupno nerezidentnim poduzećima, Komisija ipak zadržava mišljenje da je ovaj subvencijski program specifičan. Istina je da članak 25. Zakona o porezu na dohodak poduzeća potvrđuje da je ovo porezno oslobođenje rezervirano za industrije i projekte koje potiče država. Tako samo poticane industrije i projekti mogu imati pristup ovom programu. Kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 5.1. točka (c), industrija solarnog stakla je poticana industrija.
(e) Izračun iznosa subvencije
(160)
Komisija je izračunala iznos subvencije kao razliku između iznosa poreza koji se uobičajeno plaća tijekom RIP-a i iznosa poreza koji je dotično društvo stvarno platilo.
Programi poreza na prihode od dividende
Naziv društva
Subvencijska marža
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4 Ostali programi izravnog oslobađanja od poreza i snižavanja poreza
(a) Uvod
(161)
Osim programa ocijenjenih u odjeljcima 7.1.-7.3., Komisija nije pronašla dokaze o koristima koje su ostali programi oslobađanja od poreza dodijelili trgovačkim društvima u uzorku i programima snižavanja poreza navedenim u odjeljku C(4). Međutim, tijekom svojih ispitivanja, Komisija je utvrdila dva ostala programa poreza na dohodak poduzeća uključena u poslovne knjige jednog trgovačkog društva u uzorku, odnosno rabate na rashode za istraživanje i razvoj i povrate sredstava na porez na imovinu i porez na korištenje zemljištem. To su također „programi izravnog oslobađanja od poreza i snižavanja poreza” kako je prikazano u Obavijesti o pokretanju postupka, kao mjere kojima je porezno tijelo snizilo iznos plaćenog poreza na dohodak poduzeća, ili kada je porezno tijelo vratilo već plaćen porez na dohodak poduzeća. Rabat na porezne rashode za istraživanje i razvoj je također povezan s programom „poreznog rabata za istraživanje i razvoj poduzeća sa stranim kapitalom” prethodno naveden u odjeljku C(4).
(b) Pravna osnova
(162)
Pravna osnova za porezni rabat na rashod za istraživanje i razvoj je članak 30. kineskog Zakona o porezu na dohodak poduzeća.
(163)
Za povrate za porez na nekretnine i porez na korištenje zemljištem, nije objavljen točan zakon prema kojem su te koristi dodijeljene, premda je Komisiji dostavljen primjerak Okružnice koju je objavilo provincijsko državno tijelo koja je pratila porezno oslobađanje
(c) Nalazi ispitnog postupka
(164)
Komisija je utvrdila da je jedno trgovačko društvo u uzorku primilo rabate na rashode za istraživanje i razvoj i povrate za porez na nekretnine i porez na korištenje zemljištem. Dokument koji je objavilo provincijsko državno tijelo ograničava povrate na novoosnovana poduzeća visoke i nove tehnologije
(d) Zaključak
(165)
U pogledu rabata na rashode za istraživanje i razvoj, Komisija smatra da je taj program subvencija specifičan s obzirom na to da je potrebno čitati članak 30. zajedno s člankom 25. Zakona o porezu na dohodak poduzeća koji kaže da je ovo porezno oslobođenje rezervirano za industrije i projekte koje potiče država. Tako samo poticane industrije i projekti mogu imati pristup ovom programu. Kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 5.1. točka (c), industrija solarnog stakla jest poticana industrija.
(166)
Povrati za porez na nekretnine i porez na korištenje zemljištem bili su specifični u smislu lokacije i vrste industrije. Kineska vlada bila je pozvana dostaviti više informacija o tim poreznim programima u zahtjevu za dodatnim savjetovanjima, ali je to odbila učiniti. Prema tome, Komisija je postupila na temelju prikupljenih dokaza u vezi s primjenom tih programa na trgovačka društva u uzorku i s obzirom na to da nisu dostavljene druge dostupne informacije.
(167)
Nakon objave, kineska vlada osporila je nalaze Komisije navodeći da Komisija nije objavila pozitivne dokaze o specifičnosti tih programa u dokumentu o objavi. Objava s podrobnim informacijama o specifičnostima tih programa dana je samo tom trgovačkom društvu, a od tog trgovačkog društva nisu primljene nikakve primjedbe. Komisija je također dodala više informacija o specifičnosti tih programa u gornjim uvodnim izjavama.
(168)
Komisija smatra da su ti programi subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe jer postoji financijski doprinos u obliku prihoda kojih se kineska vlada odriče, što daje korist dotičnom društvu. Korist za primatelja jednaka je iznosu porezne uštede.
(e) Izračun iznosa subvencije
(169)
Komisija je izračunala iznos subvencije kao razliku između iznosa poreza koji se uobičajeno plaća tijekom RIP-a i iznosa poreza koji je dotično društvo stvarno platilo.
Programi poreza na dohodak poduzeća
Naziv društva
Subvencijska marža
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Programi za neizravne poreze i uvozne tarife
(170)
Komisija nije utvrdila da je bilo koje društvo u uzorku ostvarilo korist od programa za neizravne poreze i uvozne tarife prethodno navedene u Odjeljku C(4).
9. Roba i usluge koje daje vlada uz naknadu manju od primjerene
9.1 Osiguranje antimona; osiguranje električne energije
(171)
Nisu utvrđene koristi koje bi bile povezane s nabavom antimona ili električne energije od strane društava u uzorku tijekom RIP-a.
9.2 Osiguranje prava korištenja zemljištem
(a) Uvod
(172)
Kako je također utvrđeno u uvodnim izjavama (354.) do (370.) Uredbe o solarnim pločama, društva ne mogu neposredno kupovati zemljište u NRK-u, već od lokalnih vlasti mogu kupovati samo pravo korištenja zemljištem („PKZ”).
(b) Pravna osnova
(173)
Zakonom Narodne Republike Kine o upravljanju zemljištem navodi se da sve zemljište pripada ljudima te se ne može kupovati niti prodavati, ali utvrđuje uvjete pod kojima se prava korištenja zemljištem mogu prodavati poduzećima davanjem ponuda, kotiranjem ili dražbom.
(c) Nalazi ispitnog postupka
(174)
Sustav dražbi bi u načelu tržištu omogućio da procijeni cijenu pojedinačnog prava na korištenje zemljištem te bi se prema tome cijena utvrđivala neovisno. Međutim, tijekom posjeta Komisije kineska vlada navela je da oni u svakom slučaju određuju najniže cijene za svaki stupanj zemljišta (zemljište se stupnjuje od 1 do 15 na temelju kvalitete parcele zemljišta) ispod kojeg cijena za pravo korištenja zemljištem ne može pasti.
(175)
Kineska vlada također kontrolira ponudu zemljišta ograničavanjem kvota područja zemljišta za koje se pravo na korištenje zemljištem može prodavati u industrijske ili stambene svrhe, po provincijama i po godinama.
(176)
U svakom slučaju, za svaku pojedinu kupnju prava na korištenje zemljištem proizvođača izvoznika u uzorku Komisija nije pronašla dokaze o procesu dražbe koji je neovisno odredio cijenu prava korištenja zemljištem. Trgovačko društvo kojem je zemljište dodijeljeno je ili ponudilo početnu cijenu ili 5 CNY-a po četvornom metru više od početne cijene, te mu je, s obzirom na to da je bilo jedini ponuđač, dodijeljeno pravo korištenja zemljištem.
(177)
Nakon objave, kineska vlada osporila je nalaze Komisije i izjavila da je postojao stvarni postupak dražbe kod prodaje prava na korištenje zemljištem industriji u NRK-u.
(178)
Kineska vlada prvo je tvrdila da postoji stvarni sustav dražbe jer sve što vlada čini je utvrđivanje početne cijene, poput svakog dražbovatelja. Ova se tvrdnja odbacuje jer dražba uobičajeno uključuje neovisnog dražbovatelja koji utvrđuje početnu cijenu nakon neovisne ocjene, što ovdje nije slučaj jer je vlasnik prava na korištenje zemljištem ujedno i dražbovatelj.
(179)
Kineska vlada zatim izjavljuje da najniže cijene postoje kako bi osigurale da konačna cijena ne padne ispod „osnovne tržišne vrijednosti” za pravo korištenja zemljištem. Nikakvi dokazi nisu osigurani kako bi poduprli tu izjavu, koja je sama po sebi okružnica jer bi iznos novca plaćenog za pravo korištenja zemljištem (koji je država utvrdila) trebao biti tržišna cijena (na kojoj se potom temelji najniži iznos).
(180)
Kineska vlada zatim je izjavila da činjenica što na dražbi nije bilo drugih ponuđača „ne može biti osnova za pretpostavku da pravo na korištenje zemljištem zapravo nije ostvareno dražbom”. Zaključak iz ovog dokaza zapravo je upravo suprotan. Usprkos zahtjevima, kineska vlada nije pružila dokaze o tome da je cijena za i jedno jedino pravo na korištenje zemljištem određena konkurentnom dražbom te je stoga učinak procesa taj da država određuje cijenu, a trgovačko društvo plaća tu cijenu. Dok više ponuđača ne mora biti apsolutni zahtjev u svakom slučaju kako bi se utvrdilo postojanje tržišno utemeljenog sustava, potpuni izostanak više ponuđača, što se pokazalo da je slučaj u pogledu svih trgovačkih društava u uzorku, snažna je naznaka o nepostojanju pravih tržišnih cijena.
(181)
U slučaju u kojem je jedno trgovačko društvo u uzorku platilo 5 CNY-a po četvornom metru više od cijene koju je odredila država, to je trgovačko društvo Komisiji izjavilo da im je mjerodavno tijelo reklo da tako učine samo da bi izgledalo kao da je dražba održana. Komisija stoga ne može ovu činjenicu smatrati pozitivnim dokazom da u NRK-u postoji tržište za prodaju prava na korištenje zemljištem.
(182)
Stoga su zapravo trgovačka društva u uzorku platila cijenu koju je odredila kineska vlada. Kako je također utvrđeno u Uredbi o solarnim pločama (u uvodnim izjavama (361.) do (370.)), pravo korištenja zemljištem osigurano je po naknadi manjoj od primjerene kada se usporedi s tržišnom referentnom vrijednosti, koja je utvrđena u odjeljku (e).
(d) Zaključak
(183)
Komisija zaključuje da bi ustupanje prava korištenja zemljištem od strane kineske vlade trebalo smatrati subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe u obliku ponude robe zbog koje trgovačka društva ostvaruju korist. S obzirom na to da ispitni postupak nije otkrio postojanje aktivnog tržišta za prodaju prava korištenja zemljištem u NRK-u, primjena vanjske referentne vrijednosti (vidjeti odjeljak (e) u nastavku) pokazuje da je iznos koji izvoznici u uzorku plaćaju za prava korištenja zemljištem niži od tržišne cijene.
(184)
Subvencija je specifična prema članku 4. stavku 2. točki (a) i članku 4. stavku 2. točki (c) Osnovne uredbe jer Odluka br. 40 Državnog vijeća zahtijeva da javna tijela osiguraju da zemljište bude ustupljeno radi poticanja industrija, od kojih je jedna od njih i solarno staklo. U članku 18. Odluke br. 40 jasno se navodi da industrije koje su „ograničene” neće imati pristup zemljištu.
(185)
O situaciji sa zemljištem u NRK-u raspravlja se i u Radnom dokumentu MMF-a koji potvrđuje da se prilikom ustupanja prava korištenja zemljištem kineskim industrijama ne poštuju tržišni uvjeti (19).
(186)
Kineska vlada osporila je nalaz o specifičnosti navodeći da se ograničenja u Odluci br. 40 ne mogu primjenjivati kao dokaz specifičnog dodjeljivanja neke koristi. Ova se tvrdnja odbacuje jer je učinak Odluke br. 40 davanje prava na korištenje zemljištem poticanim industrijama. Proizvodnja solarnog stakla je poticana industrija te je stoga ustupanje prava na korištenje zemljištem za proizvođače solarnog stakla uključeno u odredbe Odluke br. 40.
(187)
Jedno trgovačko društvo u uzorku također je osporilo nalaze Komisije, navodeći da u Kini postoji aktivno tržište za prava korištenja zemljištem. Međutim, njihova procjena procesa prava korištenja zemljištem u Kini nije se pojavila u njihovom zaključku. I dalje nisu mogli dokazati da se prava korištenja zemljištem neovisno vrednuju, da se prodaju putem neovisne dražbe, da cijenu prava na korištenje zemljištem određuje tržište kao rezultat procesa konkurentnog podnošenja ponuda i da potpora države ne narušava cijene.
(188)
Trgovačko društvo u uzorku zatim je izjavilo da usprkos činjenici da je Komisija trebala utvrditi da postoji aktivno tržište, pa stoga da nema subvencije, Komisija bi trebala usporediti cijenu prava korištenja zemljištem trgovačkog društva s referentnom vrijednosti, odnosno cijene prava korištenja zemljištem u provinciji u kojoj je trgovačko društvo smješteno. S obzirom na to da je Komisija ustanovila da u toj provinciji ne postoji primjerena tržišna referentna vrijednost, ta je tvrdnja odbačena.
(e) Izračun subvencijske marže
(189)
Korist je razlika između cijene plaćene za pravo korištenja zemljištem i primjerene vanjske referentne vrijednosti. Kao i kod Uredbe o solarnim pločama, ova vanjska referentna vrijednost je tržišna cijena za zemljište u Posebnom carinskom području Tajvana, Penghua, Kinmena i Matsua („Kineski Taipei”).
(190)
Nakon objave, kineska vlada osporila je primjenu Kineskog Taipeia kao referentne vrijednosti i zatražila više informacija zbog čega je Kineski Taipei prikladan. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (467.) Uredbe o solarnim pločama, Komisija smatra Kineski Taipei kao prikladnu vanjsku referentnu vrijednost zbog sljedećih razloga:
(a)
usporedivosti gospodarskog razvoja,BDP-a i gospodarske strukture Kineskog Taipeia i većine kineskih provincija i gradova u NRK-u u kojima proizvođači izvoznici u uzorku imaju poslovni nastan;
(b)
prostorne blizine NRK-a i Kineskog Taipeia;
(c)
visokog stupnja industrijske infrastrukture i u Kineskom Taipeiju i u mnogim provincijama NRK-a;
(d)
jakih gospodarskih veza i prekogranične trgovine između Kineskog Taipeia i NRK-a;
(e)
visoke gustoće naseljenosti u mnogim provincijama NRK-a i u Kineskom Taipeiju;
(f)
sličnosti vrste zemljišta i transakcija koji se rabe za postavljanje relevantnog referentnog mjerila u Kineskom Taipeiju s istim elementima u NRK-u; i
(g)
zajedničkih demografskih, jezičnih i kulturnih obilježja Kineskog Taipeia i NRK-a
(191)
Uzimajući sve ove čimbenike u obzir, Komisija je zaključila da bi cijene prava na korištenje zemljištem u NRK-u, kada bi prevladali tržišni uvjeti, za proizvođače izvoznike u uzorku bile vrlo slični cijenama zemljišta u Kineskom Taipeiju.
(192)
Jedno trgovačko društvo u uzorku predložilo je da ako se uzima neko vanjsko referentno mjerilo, tada bi trebalo uzeti u obzir BDP provincije u kojoj su smješteni, a referentno mjerilo bi trebalo biti „trenutačne cijene zemljišta u Egiptu, Armeniji, Gvatemali, Kongu, Mongoliji ili Indoneziji” jer su te zemlje na „sličnom stupnju razvoja”. Ova tvrdnja je odbačena zbog sljedećih razloga:
(a)
razina gospodarskog razvoja nije jedini prethodno navedeni čimbenik zbog kojeg je Kineski Taipei bio prikladno referentno mjerilo;
(b)
trgovačko društvo se pozvalo na provinciju u kojoj je smješteno, umjesto na grad, koji ima znatno viši BDP po stanovniku od provincije koja ga okružuje; i
(c)
nisu iznijeli nikakve tvrdnje, osim BDP-a, o tome zašto bi bilo koja od ostalih vanjskih referentnih vrijednosti bila primjerenija od Kineskog Taipeia
(193)
Drugo trgovačko društvo u uzorku je nakon objave predložilo da primjena Kineskog Taipeia nije primjerena gospodarskim uvjetima u toj provinciji u kojoj su smješteni, ali nije predložilo alternativu. S obzirom na to da nije predložena alternativna referentna vrijednost, potvrđuje se primjena Kineskog Taipeia.
(194)
Prosječne cijene zemljišta u Kineskom Taipeiu za 2012. godinu dobivene su od Ureda za industriju pri Ministarstvu gospodarstva i prilagođene unatrag za inflaciju i rast BDP-a radi utvrđivanja referentne cijene za zemljište u svakoj kalendarskoj godini. Kako su prava korištenja zemljištem valjana 50 godina i deprecirana na toj osnovi, korist u RIP-u će biti 1/50 razlike između referentne cijene i stvarno plaćene cijene.
(195)
Utvrđena je sljedeća stopa subvencije za osiguranje zemljišta po naknadi nižoj od odgovarajuće:
Osiguranje prava korištenja zemljištem po naknadi nižoj od odgovarajuće
Naziv društva
Subvencijska marža
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Zaključak o subvencioniranju
(196)
Komisija je izračunala iznose subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama u skladu s odredbama Osnovne uredbe za ispitivana društva po programu i zbrojila te iznose kako bi izračunala ukupni iznos subvencije za cijelo trgovačko društvo za RIP.
(197)
Da bi izračunala ukupne niže prikazane subvencijske marže, Komisija je prvo izračunala postotak subvencioniranja, koji je iznos subvencije u odnosu na ukupni promet društva. Taj je postotak zatim upotrijebljen za izračun subvencije dodijeljene izvozu dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a.
(198)
Zatim je izračunan iznos subvencije po četvornom metru dotičnog proizvoda izvezenog u Uniju tijekom RIP-a, a niže prikazane marže izračunate su kao postotak CIF vrijednosti istog izvoza po četvornom metru.
(199)
Nakon objave, kineska vlada iznijela je primjedbu da Komisija nije uzela u obzir dampinške marže izračunate u istovremenom antidampinškom postupku kada je objavila subvencijske marže u vrijeme objave te da se Komisija samo bavila pitanjem „dvostrukog računanja” prilikom izračunavanja pristojbe koja će se uvesti.
(200)
Kineska vlada smatrala je da, kada se utvrdi da subvencioniranje uzrokuje damping, izračuni marže to bi trebali pokazati, kao i izračuni pristojbe.
(201)
S obzirom na to da su mjere u ovom slučaju ograničene maržom štete, takvom manipulacijom ne bi se promijenile stvarne uvedene pristojbe. Komisija stoga nije smatrala potrebnim rješavati sadržaj ovih tvrdnji.
Naziv društva
Subvencijska marža
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(202)
Osam proizvođača koji su proizvodili istovjetni proizvod u Uniji tijekom RIP-a izjasnilo se nakon pokretanja postupka. Komisija nije upoznata s drugim proizvođačima istovjetnog proizvoda iz Unije. Komisija stoga smatra da tih osam proizvođača predstavlja industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe te će ih se spominjati kao „industrija Unije”.
(203)
Za utvrđivanje ukupne proizvodnje Unije za RIP upotrijebljene su sve dostupne informacije o industriji Unije, uključujući informacije koje je dostavio podnositelj pritužbe, makroekonomske podatke koje je dostavilo udruženje industrije Unije (Staklo za Europu) i odgovore na upitnik proizvođača Unije u uzorku. Za proizvođače Unije u uzorku podaci su unakrsno provjereni s odgovorima na upitnik. Na temelju toga, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 21 734 000 četvornih metara tijekom RIP-a.
(204)
Nakon objave, kineska vlada uočila je razlike između podataka navedenih u dokumentu o objavi i onih sadržanih u pritužbi u vezi s industrijom Unije. Dodatno je tvrdila da to ukazuje na izostanak objektivnih i uvjerljivih dokaza i dovodi u pitanje zaključke do kojih je došla Komisija.
(205)
Do razlika koje je kineska vlada utvrdila između podataka u pritužbi i dokumentu o objavi došlo je zbog činjenice što su svi podaci u vezi s proizvođačima iz Unije u uzorku provjereni na terenu, te su, prema potrebi, ažurirani. S obzirom na to da uzorak predstavlja 79 % ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije, Komisija ne može prihvatiti tvrdnju da primijenjeni dokazi ne predstavljaju objektivan i uvjerljiv temelj na kojem je Komisija došla do svojih zaključaka.
2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(206)
Niti jedna proizvodnja proizvođača iz Unije u uzorku nije bila namijenjena vlastitoj uporabi. Posljedično, nije bilo potrebe izraditi razlikovnu analizu vlastite prodaje.
3. Potrošnja Unije
(207)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma ukupne prodaje Unije na tržištu Unije svih proizvođača Unije, to jest bez njihovog izvoza, uz uvoz iz NRK-a i uvoz iz ostalih trećih zemalja. Utvrđivanje potrošnje Unije potrošnja Unije temeljeno je na podacima koje je dostavio podnositelj pritužbe i udruženje Staklo za Europu i, prema mogućnosti, unakrsno provjerenim s odgovorima na upitnik proizvođača Unije u uzorku.
(208)
Potrošnja Unije se razvijala kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja Unije (1 000 m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupna potrošnja Unije
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeks
100
170
205
165
Izvor: Staklo za Europu, podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača Unije
(209)
U razmatranom razdoblju ukupna potrošnja Unije između 2009. i 2011. povećala se za 65 %, ali se smanjila u RIP-u u odnosu na 2011. Potrošnja se u 2012. međutim zadržala znatno iznad razine iz 2009. To je uglavnom zbog povećanja potrošnje krajnjih proizvoda, posebno solarnih modula (vidjeti Odjeljak E.2.3. niže).
4. Uvoz iz dotične zemlje
4.1 Obujam i tržišni udio subvencioniranog uvoza iz dotične zemlje
(210)
S obzirom na to da se solarno staklo uvozi u Uniju pod CN oznakom 7007 19 80 - Ostalo - Laminirano sigurnosno staklo, koja obuhvaća ostale proizvode koji nisu predmet ovog ispitnog postupka, Eurostat se nije mogao upotrijebiti za utvrđivanje obujma i vrijednosti uvoza. Obujam i vrijednosti uvoza temeljili su se na podacima koje su dostavili podnositelj pritužbe i Staklo za Europu. Subvencionirani uvoz u Uniju iz dotične zemlje se razvijao kako slijedi:
Tablica 2.
Obujam (1 000 m2) i tržišni udio uvoza
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Tržišni udio
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeks
100
100
250
421
Izvor: Staklo za Europu i podnositelj pritužbe
(211)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam subvencioniranog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju se znatno povećao za 596 %. To je dovelo do značajnog povećanja tržišnog udjela uvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a na tržište Unije (povećanje sa 7,2 % na 30,5 %).
(212)
Potrošnja Unije također se povećala do 2012. U 2012. godini, kada se tržište Unije smanjilo, kineski proizvođači izvoznici su i dalje mogli povećavati svoj ukupni obujam uvoza.
(213)
Nakon objave, kineska vlada tvrdila je da je Komisija upotrijebila jako uvećane podatke, dok je kineska izvozna statistika pokazala znatno niži izvoz za vrijeme ispitnog postupka u usporedbi s obujmom uvoza navedenog u dokumentu o objavi i zahtijevala objašnjenje načina na koji su ti obujmi izračunati.
(214)
Komisija prvo primjećuje da je izvozna statistika koju je dostavila kineska vlada - uključujući sve vrste kaljenog stakla - za više od 2,5 puta niža od onoga što pokazuje statistika dobivena od Eurostata za cjelokupnu oznaku KN ex 7007 19 80 za 2012. Posljedično, ne može ju smatrati razumno pouzdanom.
(215)
Komisija je temeljila svoje izračune na informacijama koje su dostavili podnositelj pritužbe i udruga Staklo za Europu. Ti su podaci dostupni u predmetu koji ne sadrži povjerljive podatke. Komisija je unakrsno provjerila ove informacije s provjerenim podacima koje su dostavili proizvođači izvoznici u uzorku i drugi proizvođači izvoznici koji surađuju. Kako je spomenuto u gornjem odjeljku A3.3., proizvođači izvoznici koji su surađivali obuhvaćali su gotovo 100 % prijavljenog izvoza solarnog stakla u Uniju tijekom 2012. Posljedično, Komisija nema razloga vjerovati da su informacije na kojima je temeljila svoje nalaze netočne. Uz to, kineska vlada nije pružila dokaze kojima bi potkrijepila svoju tvrdnju.
4.2 Cijene subvencioniranog uvoza iz dotične zemlje i obaranje cijena
(216)
Prosječna cijena subvencioniranog uvoza u Uniju iz dotične zemlje se razvijala kako slijedi:
Tablica 3.
Uvozne cijene (EUR/m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
NRK
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Izvor: podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik kineskih proizvođača izvoznika
(217)
Prosječna uvozna cijena za dotični proizvod pala je tijekom razmatranog razdoblja. Prosječna uvozna cijena smanjila se za 27,2 % sa 6,02 EUR/m2 u 2009. na 4,38 EUR/m2 u RIP-u.
(218)
Kako bi se odredilo obaranje cijene tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda za uvoz od kineskih proizvođača u uzorku prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF-a s prilagodbama prema gore, odnosno 0,40 EUR/m2 za troškove carinjenja, manipuliranja i utovara i 3 % uvozne pristojbe. Te prilagodbe povećavaju cijenu, ovisno o kontrolnom broju proizvoda, za 7 % do 15 %, tj. ponderirani prosjek od 11 %.
(219)
Cijene su uspoređene za svaku vrstu proizvoda za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođene kako je utvrđeno u gornjoj uvodnoj izjavi i nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, kad se izrazi kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderirane prosječne marže obaranja cijene po društvima između 10,6 % i 26,7 % cijena proizvođača Unije u uzorku po subvencioniranom uvozu dotičnog proizvoda.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(220)
U skladu s člankom 8. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključilo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(221)
Kako je objašnjeno u prethodnom Odjeljku A.3.2., za ispitivanje štete koju je pretrpjela industrija Unije rabio se odabir uzoraka.
(222)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje za razmatrano razdoblje analizirala na temelju podataka dobivenih od udruženja Staklo za Europu i podnositelja pritužbe u vezi sa svim proizvođačima iz Unije. Komisija je mikroekonomske pokazatelje analizirala na temelju odgovora na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(223)
Za potrebe ovog ispitnog postupka, procjenjivali su se sljedeći makroekonomski pokazatelji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina iznosa subvencijske marže i oporavak od prošle subvencije.
(224)
Procjenjivali su se sljedeći mikroekonomski pokazatelji: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(225)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da Komisija nije provela analizu štete u skladu s člankom 8. stavkom 1. i člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe jer je analizu štete provela na temelju dvije odvojene i navodno neusklađene skupine podataka, odnosno makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja štete. Nadalje tvrdi da navodna neusklađenost analize utemeljena na te dvije skupine podataka ozbiljno dovodi u sumnju primjerenost, nepristranost i objektivnost ukupne slike o šteti.
(226)
Ista stranka pozvala se na nekoliko ranijih ispitnih postupaka u kojima su navodno institucije Unije na nedosljedan način definirale različite skupine podataka kao da pripadaju makro ili mikro podacima.
(227)
Komisija ne može prihvatiti ovu tvrdnju. Ta je metodologija primjenjiva u slučajevima odabira uzorka u svrhu analize stanja industrije Unije i razmatranja ne samo kretanja koja pokazuje uzorak već i onih koja pokazuje industrija Unije u cjelini. Svi čimbenici propisani člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe su uzeti u obzir u analizi. Do zaključka o šteti se također došlo na temelju svih njih. U skladu s tim, analiza štete provedena je u skladu s člankom 8. stavkom 1. i člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe.
6. Makroekonomski pokazatelji
6.1 Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(228)
Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 4.
Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
2009.
2010.
2011.
RIP
Proizvodni kapacitet (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009.
100
114
124
140
Obujam proizvodnje (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Iskorištenost kapaciteta
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Izvor: podnositelj pritužbe i odgovori proizvođača Unije na upitnik
(229)
Proizvodnja industrije Unije se povećala tijekom razmatranog razdoblja u skladu s potrošnjom. Već na početku razmatranog razdoblja, industrija Unije je imala višak proizvodnog kapaciteta. Uslijed brzog rasta potrošnje Unije, taj višak kapaciteta se smanjio do 2011. jer se proizvodni kapacitet Unije - premda je bio u porastu - povećavao sporije od potrošnje Unije. Proizvodni kapacitet nastavio je rasti u 2012., dok je potrošnja Unije pala. Proizvodnja je rasla od 2009. do 2011., a zatim je pala za 30 % u RIP-u. Zbog postojećih kapaciteta, industrija Unije mogla bi brzo potaknuti proizvodnju kako bi ispunila snažan rast u potražnji Unije do 2011. Istodobno, kao odgovor na rast uočen od 2009. do 2011., industrija Unije dodala je daljnji kapacitet, koji je djelomično ušao u proizvodnju u RIP-u. To je rezultiralo oštrim padom u iskorištenosti kapaciteta u RIP-u u odnosu na prethodne godine.
(230)
Čak i da je tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije proširila svoj kapacitet kao odgovor na povećanu potrošnju, proizvodne razine industrije Unije povećale su se po nižoj stopi od potrošnje i kapaciteta iskorištenosti nakon znatnog povećanja u prve tri godine razmatranog razdoblja, smanjile su se tijekom razdoblja ispitnog postupka, što se podudaralo s povećanim tržišnim udjelom subvencioniranog uvoza iz dotične zemlje i nepoštenim tržišnim natjecanjem na koji nailaze kupci glavni korisnici industrije Unije u sektoru solarnih ploča zbog kineskog dampinga i subvencioniranja utvrđenog i u tom sektoru.
6.2 Obujam prodaje i tržišni udio
(231)
Obujam prodaje Unije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udio
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeks
100
172
181
123
Tržišni udio
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeks
100
101
88
74
Izvor: Staklo za Europu, podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača Unije
(232)
Tijekom razmatranog razdoblja, obujam prodaje industrije Unije povećao se za 22,7 %. Međutim, u kontekstu povećanja potrošnje Unije za 65 %, to je preneseno u smanjenje tržišnog udjela industrije Unije s 88,6 % u 2009. na 65,8 % tijekom RIP-a, odnosno značajno smanjenje za 25,7 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodaja industrije Unije rasla je znatno manje od subvencioniranog uvoza iz dotične zemlje. Zbog toga proizvođači iz Unije nisu mogli u potpunosti ostvariti korist od rastuće potrošnje te se stoga tržišni udio smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
6.3 Rast
(233)
Rast industrije Unije odražava se u pokazateljima njezinog obujma kao što su proizvodnja, prodaja i u njezinom tržišnom udjelu, u usporedbi s kretanjima u potrošnji. Usprkos povećanju potrošnje tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio proizvođača Unije nije rastao u skladu s potrošnjom. Tržišni udio industrije Unije pao je tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom istog razdoblja, tržišni udio uvoza iz NRK-a povećao se za 321 %. Činjenica da industrija Unije nije mogla rasti u skladu s tržišnim rastom imala je ukupni negativni utjecaj na njezino gospodarsko stanje.
6.4 Zapošljavanje i produktivnost
(234)
Zapošljavanje i produktivnost kretali su se tijekom razmatranog razdoblja na sljedeći način:
Tablica 6.
Zapošljavanje i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Zapošljavanje - Ekvivalent punog radnog vremena (FTE)
565
792
932
857
Indeks
100
140
165
152
Produktivnost (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indeks
100
119
108
82
Izvor: podnositelj pritužbe i odgovori proizvođača Unije na upitnik
(235)
Zaposlenost se općenito povećala za 52 % između 2009. i RIP-a. Međutim, do povećanja je došlo u razdoblju do 2011. kada je dosegnula svoj vrhunac od 932 ekvivalenta punog radnog vremena (FTE) te se kasnije smanjila na 857 FTE tijekom RIP-a. Produktivnost se tek neznatno povećala u 2010. i 2011. u usporedbi s 2009. To je djelomično zbog činjenice što je proizvodnja istovjetnog proizvoda visoko automatizirana i zahtijeva mali broj zaposlenih. Međutim, tijekom RIP-a, smanjila se za 24,4 % u odnosu na 2011. To je bio rezultat smanjenja za oko 30 % u proizvodnji, što je imalo negativan učinak na iskorištenost kapaciteta tijekom istog razdoblja.
(236)
Prema tome, zaposlenost se smanjila tijekom RIP-a kao odgovor na kretanje u proizvodnji istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom RIP-a.
6.5 Visina iznosa subvencijske marže i oporavak od prošlog subvencioniranja
(237)
Sve subvencijske marže znatno su više od razine de minimis. S obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje, utjecaj visine iznosa stvarnih marži subvencije na industriju Unije može se smatrati znatnim.
(238)
S obzirom na to da je ovo prvi postupak protiv subvencioniranog uvoza dotičnog proizvoda, oporavak od prošlog subvencioniranja nije predmet procjene.
7. Mikroekonomski pokazatelji
(239)
Kako je prethodno navedeno, mikroekonomski pokazatelji analiziraju se na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači Unije u uzorku. Za većinu proizvođača iz Unije u uzorku 2009. je bila godina kad su izvršili početna ulaganja i započeli s proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Premda je većina proizvođača Unije u uzorku ranije radila u industriji stakla, sva su društva morala uložiti u objekte za solarno staklo, koji su potpuno neovisni od uobičajene proizvodnje stakla jer su čistoća i sadržaj željeza u staklu vrlo različiti, kao i opća kvaliteta. Osim toga, staklo je potrebno kaliti što nije slučaj s običnim staklom. Na kraju se staklo i premazuje. Stoga je na sve pokazatelje analizirane u nastavku značajno utjecala ova početna faza iz 2009. Kako bi se kretanja prikazala bez narušavajućeg utjecaja početne faze trgovačkih društava u uzorku, indeksi su prikazani počevši od 2010.
7.1 Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(240)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna jedinična prodajna cijena na tržištu Unije (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009.
100
85
84
77
Indeks 2010.
117
100
98
90
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Indeks 2009.
100
64
64
71
Indeks 2010.
157
100
101
112
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(241)
Jedinične prodajne cijene stalno su opadale tijekom razmatranog razdoblja, ali je smanjenje cijena bilo posebno izraženo tijekom RIP-a kad su cijene pale za 7,9 % u usporedbi s 2011., za 9,5 % u usporedbi s 2010. i za 23 % u usporedbi s 2009. Pad prodajnih cijena proizvođača iz Unije bio je sporiji od kretanja uočenog za prodajne cijene proizvoda uvezenih iz dotične zemlje. Na primjer, pad kineskih cijena iznosio je 11 % između 2011. i 2012., dok su cijene Unije pale za 8 % tijekom istog razdoblja.
(242)
Unatoč velikoj razlici između prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije i kineskih uvoznih cijena, kako je objašnjeno u gornjem Odjeljku D.4.2., stvarno sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka na temelju usporedbe po vrstama proizvoda bilo je znatno manje, tj. između 10,6 % i 26,7 %. To je zbog činjenice što kineski proizvođači izvoznici u uzorku nisu izvezli sve vrste proizvoda koje je proizvela Unija.
(243)
Nakon objave, kineska vlada tvrdila je da Komisija nije uzela u obzir razliku u vrstama proizvoda koje su izvezli kineski proizvođači izvoznici i onih koje su prodali proizvođači iz Unije prilikom procjenjivanja prosječnih kineskih cijena. Spominjanje činjenice da je postojala velika razlika između prosječne prodajne cijene industrije Unije i prosječne prodajne cijene kineskih proizvođača izvoznika navodno je navelo na krivo predstavljanje činjenica zbog razlike između prodajnih cijena Unije i kineskih uvoznih cijena.
(244)
Kako je prethodno navedeno, Komisija je izvršila detaljnu usporedbu po vrsti proizvoda u svrhu snižavanja cijena, što je nepobitno dio analize štete. Uz to, jasno je naznačila uzrok razlika: činjenicu da nisu sve vrste proizvoda koje proizvodi industrija Unije proizveli kineski proizvođači izvoznici. Zbog toga se ne može tvrditi da je Komisija krivo i loše predstavila činjenice.
(245)
Jedinični trošak proizvodnje povećao se za više od 10 % između 2011. i RIP-a, a između 2010. i 2011. ostao je relativno stabilan. Trošak proizvodnje općenito je pratio kretanje prodajne cijene u razdoblju između 2009. i 2011. Povećanje jediničnog troška proizvodnje u 2012. bio je posljedica smanjenja obujma proizvodnje.
(246)
Kineska vlada također je tvrdila da su smanjenje prosječne jedinične prodajne cijene tijekom razmatranog razdoblja, između ostalog, prouzročile ostvarene proizvodne učinkovitosti. Uz to, povećanje jediničnog troška proizvodnje 2012. svakako nije uzrokovalo smanjenje obujma proizvodnje već povećanje proizvodnog kapaciteta.
(247)
Povećanja učinkovitosti tijekom razdoblja od 2009. do 2011. zaista su smanjila jedinični trošak proizvodnje i time pridonijela smanjenju jedinične prodajne cijene. Međutim, Komisija je utvrdila da je za vrijeme ispitnog postupka prosječna razina prodajne cijene pala daleko ispod prosječnog jediničnog troška proizvodnje, čime je obuhvatila samo 88 % potonje. Istodobno, povećanje proizvodnog kapaciteta trgovačkih društava u uzorku nije moglo izazvati porast njihovog jediničnog troška proizvodnje. Njihov proizvodni kapacitet zaista je povećan za samo 2,6 % između 2011. i 2012., dok im se prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao za 10,6 % tijekom istog razdoblja. Posljedično, te su tvrdnje odbačene.
7.2 Troškovi rada
(248)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prosječni trošak rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni troškovi po zaposleniku (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009.
100
98
107
112
Indeks 2010.
102
100
109
114
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(249)
Između 2009. i RIP-a prosječni troškovi rada po zaposleniku stalno su se povećavali, i to ukupno za 12 %. Međutim, glavno povećanje za 4,8 % dogodilo se između 2011. i RIP-a. Ukupno povećanje troškova rada može se djelomično objasniti troškovima nastalim za neke proizvođače iz Unije povezane s praznim hodom tvornica između 2011. i RIP-a, tj. potrebom plaćanja zaposlenika unatoč činjenici da zapravo nisu radili.
7.3 Zalihe
(250)
Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 9.
Zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009.
100
122
108
115
Indeks 2010.
82
100
88
95
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(251)
Zalihe su se povećale za 7,3 % između 2011. i RIP-a i za 15 % između 2009. i RIP-a, dok su se između 2010. i 2011. smanjile za 11,6 %.
(252)
Nakon objave, kineska vlada tvrdila je da su kretanja zaliha nebitna jer je njihovo povećanje u apsolutnim i relativnim pojmovima bilo vrlo nisko.
(253)
S obzirom na kretanja cijena, proizvođaču nije praktično čuvati visoke zalihe jer se njihova vrijednost brzo smanjuje. Stoga bi se od proizvođača iz Unije moglo očekivati da drže ograničene zalihe istovjetnog proizvoda. Prema tome, povećanje zaliha istovjetnog proizvoda između 2011. i RIP-a, premda sasvim ograničenog razmjera, bitan je pokazatelj za utvrđivanje je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Visok obujam zaliha u apsolutnom smislu u 2010. treba sagledati u kontekstu činjenice da je prodaja bila znatno viša u toj godini nego u RIP-u.
7.4 Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(254)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:
Tablica 10.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009.
100
241
240
129
Indeks 2010.
- 244
100
99
- 174
Novčani tok (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009.
100
337
355
229
Indeks 2010.
-73
100
113
21
Ulaganja (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009.
100
40
17
23
Indeks 2010.
253
100
42
59
Povrat ulaganja
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009.
100
339
393
66
Indeks 2010.
-72
100
139
- 120
Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(255)
Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.
(256)
Većina proizvođača iz Unije u uzorku ostvarila je u 2009. gubitke koji su, kako je objašnjeno u odjeljku D.7., najvećim dijelom posljedica toga što su ti proizvođači u to vrijeme započeli s proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Već 2010. prosječna je dobit iznosila 8,31 %. Nakon toga se profitabilnost blago smanjila 2011. kada se subvencionirani uvoz počeo povećavati. Konačno, industrija je tijekom RIP-a pretrpjela znatne gubitke, posebno pad od 276,6 % u usporedbi s 2011.
(257)
Kretanje neto novčanog toka, koji predstavlja sposobnost proizvođača iz Unije u uzorku da sami financiraju svoje djelatnosti, pretrpjelo je oštar pad od 81 % između 2011. i RIP-a. Postupno se povećavalo od 2010. i ukupno se povećalo tijekom razmatranog razdoblja.
(258)
Povrat ulaganja izražen je kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja.
(259)
Iz tablice 10. vidjeti da su se, nakon početne faze 2009. kad je industrija izvršila velika ulaganja u istovjetni proizvod, ulaganja stalno smanjivala između 2009. i 2011. i zatim se povećala u RIP-u. Međutim, ulaganja su u RIP-u ostala na niskoj razini u usporedbi s razinama iz 2009. Ulaganja izvršena u RIP-u uglavnom su bila povezana s istraživanjem i razvojem, kao i s unaprjeđenjem i održavanjem proizvodne tehnologije i proizvodnog procesa kako bi se povećala učinkovitost. Posebno, industrija je uložila u nove vrste proizvoda koje se tijekom tog razdoblja nisu uvozile iz NRK-a i za koje je potrebno istraživanje i inovacije.
(260)
Za usporedbu, povrat ulaganja smanjio se za 34 % između 2009. i 2012. Međutim, stalno se povećavao prije RIP-a, drugim riječima, povećao se za 293 % između 2009. i 2011., a tijekom RIP-a pao je za 186 % u usporedbi s 2011. Pad u 2012. logična je posljedica činjenice da je industrija Unije pretrpjela gubitak tijekom RIP-a.
(261)
U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala utvrđeno je da je postojalo stalno pogoršanje sposobnosti industrije Unije za ostvarivanje novčane dobiti za istovjetni proizvod i, posljedično, slabljenje financijskog stanja industrije Unije.
8. Zaključak o šteti
(262)
Analizom stanja industrije Unije pokazalo se očito negativno kretanje većine pokazatelja štete. U kontekstu općenito povećane potrošnje ukupna se proizvodnja povećala u razmatranom razdoblju. Iako se povećao obujam prodaje, tržišni udjel industrije Unije u razmatranom razdoblju smanjio se uslijed snažnijeg povećanja potrošnje tijekom tog razdoblja. Prosječna prodajna cijena oštro je pala tijekom razmatranog razdoblja, što je imalo negativan utjecaj na sve pokazatelje financijskih rezultata kao što su profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(263)
Tijekom razmatranog razdoblja ukupni se obujam prodaje industrije Unije povećao. Međutim, povećanje obujma prodaje industrije Unije pratilo je značajno smanjenje prosječne prodajne cijene, kao i smanjenje tržišnog udjela industrije Unije.
(264)
S obzirom na prethodno navedeno, ispitnim je postupkom osobito potvrđeno da su prodajne cijene industrije Unije niže od njezinih troškova proizvodnje, što ima negativan utjecaj na profitabilnost industrije Unije, koja je tijekom RIP-a dosegnula značajne negativne razine.
(265)
Međutim, kretanje kapaciteta bilo je pozitivno između 2009. i RIP-a. Osim toga, iako su se ulaganja smanjila između 2009. i RIP-a, ona su između 2011. i RIP-a porasla. To je posljedica toga što su, kao što je objašnjeno u prethodnom Odjeljku D.7.4., trgovačka društva u uzorku nastavila ulagati u istovjetni proizvod i to tako da su se, između ostalog, usredotočila na vrste proizvoda u tržišnim nišama gdje još nema izvoza tih vrsta proizvoda iz dotične zemlje i za koje je potrebno istraživanje i inovacije. U isto vrijeme, očito je da industrija Unije treba moći proizvoditi i prodavati velik obujam osnovnih vrsta proizvoda (koji trenutačno konkuriraju subvencioniranom uvozu iz NRK-a) kako bi smanjila fiksne troškove i ostvarila ekonomiju razmjera.
(266)
Nakon objave, kineska vlada tvrdila je da postoji nedosljednost u procjeni Komisije jer je izjavila da su ulaganja uglavnom bila u istraživanje i razvoj dok je također tvrdila da je kapacitet povećan za vrijeme ispitnog postupka u očekivanju povećane potražnje. Te izjave nisu nedosljedne već se nadopunjuju: ulaganja u nove vrste proizvoda tijekom istog razdoblja neizbježno također vode do povećanja kapaciteta. Uz to, čak iako takva ulaganja zaista povećavaju troškove industrije Unije, ona su također i važan pokazatelj da industrija radi najbolje što može kako bi ostala konkurentna.
(267)
Posljedično, može se zaključiti da industrija Unije nije samo pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a, nego je i aktivno pokušavala smanjiti svoju izloženost subvencioniranom uvozu dotičnog proizvoda razvijanjem inovativnih proizvoda koji se još ne uvoze iz dotične zemlje.
(268)
U svjetlu prethodno navedenog zaključuje se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 8. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
(269)
U skladu s člankom 8. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe ispitano je je li subvencionirani uvoz iz dotične zemlje prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati znatnom. Ispitani su i ostali poznati čimbenici osim subvencioniranog uvoza, koji su istodobno mogli nanijeti štetu industriji Unije, kako bi se osiguralo da se moguća šteta prouzročena tim ostalim čimbenicima ne pripiše subvencioniranom uvozu.
1. Učinci subvencioniranog uvoza
(270)
Ispitnim se postupkom pokazalo da se subvencionirani uvoz povećao tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega se njegov obujam povećao za 596 %, a njegov tržišni udjel za 366 %. Stoga se potvrđuje da su se i obujam uvoza i tržišni udjel uvoza dotičnog proizvoda dramatično povećali tijekom razmatranog razdoblja. Postoji jasna podudarnost u razdoblju između rastućeg subvencioniranog uvoza i gubitka tržišnog udjela industrije Unije. Drugim riječima: uvoz je rastao znatno brže od tržišta Unije, a proizvođači iz Unije su izgubili tržišni udjel u odnosu na kineski subvencionirani uvoz. Ispitnim postupkom također je utvrđeno da je subvencionirani uvoz, kako je navedeno u gornjem Odjeljku D.4.2., smanjio cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(271)
Ispitni postupak pokazao je da su se cijene subvencioniranog uvoza smanjile za 27,2 % tijekom razmatranog razdoblja i dovele do još većih razlika između cijena proizvođača iz Unije i cijena proizvođača izvoznika. U svjetlu tog velikog pritiska na cijene, industrija Unije uložila je značajne napore da smanji svoje troškove proizvodnje. Unatoč tim naporima, zbog iznimno niskih razina kineskih uvoznih cijena industrija Unije bila je prisiljena dodatno sniziti svoju prodajnu cijenu na neprofitabilne razine. Nakon početne faze u 2009., proizvođači iz Unije ostvarili su stabilne razine dobiti u 2010. i 2011. Međutim tijekom RIP-a proizvođači iz Unije su zabilježili značajne gubitke.
(272)
Nakon objave, nekoliko zainteresiranih stranaka osporilo je zaključak Komisije da postoji uzročno-posljedična veza između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Tvrdili su da ne postoji vremensko podudaranje između štete i povećanog uvoza iz dotične zemlje. To je zbog činjenice što je između 2009. i 2011. kineski uvoz značajno povećan. Nadalje, prosječna cijena kineskog uvoza iznosila je u 2011. 4,96 EUR/m2, što je iznos bliži onom u 2012. (4,38 EUR/m2).
(273)
Iste su stranke tvrdile da je zaključak kako bi se šteta koju je industrija Unije pretrpjela trebala pripisati kineskom uvozu u 2012. u suprotnosti s nalazima da kineski uvoz navodno nije imao nikakav negativan utjecaj godinu dana ranije, čak iako je prosječna uvozna cijena bila vrlo slična.
(274)
Stranke su također tvrdile da se vremensko podudaranje između pretrpljene materijalne štete i subvencioniranog kineskog uvoza ne može procijeniti na temelju cijelog razmatranog razdoblja od 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka, a da se u obzir uzmu intervencijska kretanja uočena tijekom tog razdoblja.
(275)
Od početka razmatranog razdoblja do kraja razdoblja ispitnog postupka, uvoz je porastao za 596 % uz povećanje tržišnog udjela za 321 %. Uvozne cijene pale su za 27,2 % tijekom razmatranog razdoblja.
(276)
Točno je da je profitna marža industrije Unije 2011. bila tek nešto niža nego 2010., usprkos velikom povećanju uvoza iz NRK-a već u 2011. Međutim, tijekom 2011. potrošnja solarnog stakla Unije znatno se povećala, odnosno za 20,4 % između 2010. i 2011., dok je uvoz iz NRK-a smanjen za 150 % tijekom istog razdoblja. Budući da je potrošnja za vrijeme ispitnog postupka zaista pala za nešto više od 19 %, obujam kineskog uvoza se dodatno povećao za više od 35 %. To jasno pokazuje vremensko podudaranje između materijalne štete koju je industrija Unije pretrpjela za vrijeme ispitnog postupka i snažnog povećanja subvencioniranog kineskog uvoza. Također, logično je da je potrebno neko vrijeme prije no što proizvođači iz Unije osjete neke od negativnih učinaka povećanog subvencioniranog uvoza (npr. gubitak kupaca, nastanak gubitaka, smanjenje povrata investicija i novčanog toka itd.). Stoga se ta tvrdnja odbacuje.
(277)
Komisija je također analizirala kretanja nastala tijekom razmatranog razdoblja. Činjenica da je industrija Unije 2011. zaista još bila profitabilna, premda se kineski uvoz već povećao te godine, ne utječe na zaključak da je za vrijeme ispitnog postupka postojalo vremensko podudaranje između štete koju je pretrpjela industrija Unije i nastavka povećanja subvencioniranog kineskog uvoza.
(278)
Budući da je za vrijeme ispitnog postupka potrošnja pala za nešto više od 19 %, kineski proizvođači izvoznici su:
(a)
povećali svoj tržišni udio za 12,4 postotnih bodova u usporedbi s 2011., dok je tržišni udio industrije Unije pao za 12,3 postotnih bodova;
(b)
povećali obujam kineskog uvoza za više od 35 % nasuprot padu od 32 % u prodaji industrije Unije i
(c)
dodatno smanjili svoje već vrlo niske cijene izvoza za više od 10 % i oborili cijene industrije Unije za do 26,7 %, čime su pridonijeli gubicima koje je industrija Unije pretrpjela za vrijeme ispitnog postupka.
(279)
Na temelju prethodne analize, Komisija zaključuje da je prisutnost subvencioniranog uvoza i ogroman porast njihova tržišnog udjela po cijenama koje su stalno snižavale cijene industrije Unije prouzročila materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
2. Učinci drugih čimbenika
2.1 Uvoz iz trećih zemalja
(280)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:
Tablica 11.
Uvoz iz trećih zemalja (1 000m2)
Treće zemlje
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Tržišni udio
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeks
100
74
90
88
Prosječna cijena EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Izvor: Staklo za Europu i pritužba
(281)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 46 % u skladu s povećanjem potrošnje u Uniji. Tržišni udjel tog uvoza blago se smanjio tijekom RIP-a u usporedbi s 2011. (3,7 %), ali sveukupno je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Turska je drugi najveći izvoznik nakon NRK-a, a Indija treći.
(282)
Dostupni podaci u vezi s uvozom iz svih trećih zemalja pokazuju da je prosječna uvozna cijena viša od prosječne kineske uvozne cijene. To vrijedi i za jediničnu cijenu pojedinih vrsta dotičnog proizvoda. S druge strane, prosječna uvozna cijena trećih zemalja bila je slična prosječnoj cijeni industrije Unije ili viša.
(283)
S obzirom na nizak ukupni obujam uvoza i tržišne udjele iz trećih zemalja, kao i na razine cijena trećih zemalja, Komisija zaključuje da uvoz iz trećih zemalja nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
2.2 Izvozni rezultati industrije Unije
(284)
Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku razvijao se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 12.
Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku
2009.
2010.
2011.
RIP
Vrijednost izvozne prodaje (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Obujam izvozne prodaje (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Prosječna cijena EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(285)
Izvozna prodaja proizvođača iz Unije u uzorku povećala se između 2009. i 2011., ali je naglo pala u RIP-u za 74 % u vrijednosti i 71,9 % u obujmu. Na temelju odgovora kineskih izvoznika u uzorku, to je najvjerojatnije posljedica vrlo niskih cijena kineskog izvoza u glavne destinacije izvoza industrije Unije (tj. SAD i Kanadu).
(286)
Izvozna prodaja proizvođača iz Unije u uzorku činila je 20 % njihove ukupne prodaje u obujmu u 2009. (u početnoj fazi), a tijekom 2010. 11 %. i tijekom vrhunca 2011. godine samo 14 %. Daljnje smanjenje na 5 % dogodilo se 2012.
(287)
Tržište Unije, kao jedno od najvećih u svijetu, glavno je tržište za industriju Unije, a ne tržišta trećih zemalja. Također, činjenica što je solarno staklo relativno teško i krhko, zbog čega prilikom njegova prijevoza na udaljene destinacije nastaju dodatni troškovi (zbog lomljenja i prohrđavanja). Ispitni postupak je također potvrdio da su smanjeni izvozni rezultati uglavnom posljedica tržišnog natjecanja s cjenovno niskog kineskog izvoza također i na tržišta trećih zemalja. Posljedično, Komisija ne može zaključiti da pogoršani izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(288)
Nakon objave, nekoliko stranaka osporilo je nalaze Komisije da je do pada izvozne prodaje proizvođača iz Unije u uzorku za vrijeme ispitnog postupka najvjerojatnije došlo zbog vrlo niskih cijena kineskog izvoza u glavna izvozna odredišta industrije Unije (tj. SAD, Kanadu). Smatrale su da je taj zaključak neopravdan jer je kineski izvoz bio prisutan i u 2011., te stoga nema razloga zašto bi do utjecaja došlo samo u 2012. Mišljenja su i da je stvarni razlog za njihovu nisku izvoznu prodaju bila činjenica što industrija Unije nije bila konkurentna, a kada su se cijene svjetskog tržišta smanjile, industrija Unije nije mogla ostati konkurentna. Zbog toga su stranke tvrdile da je pad izvozne prodaje industrije Unije za vrijeme ispitnog postupka dodatno pridonio pretrpljenoj šteti.
(289)
Komisija odbacuje te tvrdnje zbog sljedećih razloga. Tržište Unije je i dalje glavno tržište za industriju Unije, a ne tržišta trećih zemalja. Također, dodatni troškovi nastali prilikom prijevoza na nekoj udaljenosti (zbog lomljenja i prohrđavanja) mogu se nadoknaditi samo ako je razina cijene u trećim zemljama dovoljno visoka. Čini se da to nije slučaj. Na temelju informacija na raspolaganju Komisiji iz odgovora proizvođača izvoznika u uzorku na upitnik, cijene kineskog izvoza u glavna izvozna odredišta industrije Unije zaista su bile vrlo niske, te su se čak i dodatno smanjile za vrijeme ispitnog postupka u usporedbi s 2011. To pokazuje da su smanjeni izvozni rezultati industrije Unije uglavnom posljedica povećanja cjenovno niskog kineskog izvoza, također i na tržištima trećih zemalja, kako je potvrđeno tijekom ispitnog postupka.
(290)
Iste stranke također su tvrdile da se ispitni postupak odnosio na tržište Unije te da nije ocjenjivao navodno nepošteno određivanje cijena na tržištima trećih zemalja.
(291)
Uz to, nalazi institucija EU-a, čak i pod pretpostavkom da su točni, navodno su štetu uzrokovanu ostalim čimbenicima pripisali subvencioniranom uvozu u Uniju. Tako navodni cjenovno niski ili subvencionirani kineski izvoz u treće zemlje nije bio subvencionirani uvoz u EU te je kao takav kao drugi čimbenik kvalificirao štetne utjecaje koji se nisu mogli pripisati subvencioniranom uvozu.
(292)
Komisija odbacuje ovu tvrdnju. Nije ispitala jesu li cijene uvoza NRK-a u treće zemlje dampinške i/ili subvencionirane. Tek je utvrdila, na temelju izvoznih cijena u treće zemlje, koje su dostavili proizvođači izvoznici u uzorku, da su se te cijene posljednjih godina stalno snižavale.
(293)
Komisija je na isti način analizirala snižavanje cijene uvoza iz NRK-a u treće zemlje kao zaseban čimbenik i nije to pripisala subvencioniranom uvozu u Uniju. Ta se činjenica zapravo primijenila kao moguće objašnjenje za smanjeni izvoz industrije Unije u njezina glavna odredišta trećih zemalja u kontekstu činjenice da ta tržišta nisu niti su ikad bila glavna tržišta za industriju Unije. Čak i na vrhuncu 2010. i 2011. godine, više od 85 % prodaje industrije Unije prodavano je na tržištu Unije.
(294)
Zbog toga Komisija zaključuje da pogoršani izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije
2.3 Razvoj potrošnje i kapaciteta
(295)
Kako je navedeno u odjeljku D.3., potrošnja u Uniji povećala se između 2009. i RIP-a za 65 %. Vrhunac je dosegnula 2011., kad se u usporedbi s 2009. povećala za 105 %. Međutim, industrija Unije nije mogla u potpunosti ostvariti korist od tog povećanja potrošnje. Njezina ukupna prodaja se značajno povećavala do 2011., ali je rasla sporije od tržišta. Zatim je padala, također u ukupnim iznosima tijekom RIP-a. Njezin tržišni udjel stalno se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja te je u razdoblju ispitnog postupka u usporedbi s 2009. pao za 25,7 % (-15,8 % u usporedbi s 2011.) Suprotno tome, kineski tržišni udjel i obujam prodaje značajno su se povećali, čak i kada je potrošnja pala između 2011. i RIP-a, što je dovelo do povećanja od 68,4 % između 2011. i RIP-a i ukupnog povećanja od 321 % tijekom cijelog tog razdoblja. Povećanje kineskog uvoza iznosilo je 596 % tijekom razmatranog razdoblja.
(296)
Kako se potrošnja u Uniji povećavala tijekom razmatranog razdoblja, njezin razvoj bio je takav da je pojačao uzročno-posljedičnu vezu između rastućeg subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, a nije sam po sebi uzrok štete industriji Unije. Uz to, čak i u RIP-u kad se potrošnja smanjila, tržišni udjel kineskog subvencioniranog uvoza i dalje se mogao povećavati na štetu industrije Unije.
(297)
Nakon objave, nekoliko stranaka tvrdilo je da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica pada potrošnje u Uniji. To je navodno jedini čimbenik koji je pao po prvi put u 2012. i s kojim se šteta može razumno povezati, dok je kineski uvoz započeo već 2011. po cijenama usporedivima s onima u 2012.
(298)
U 2012. potrošnja je zaista pala u odnosu na prethodne godine. Međutim, analiza Komisije kreće od početka razmatranog razdoblja u 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka, a u tom se razdoblju potrošnja Unije ukupno povećala za 65 %. Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio industrije Unije stalno se i znatno smanjivao, tj. za 25,7 % općenito, dok se tržišni udio kineskog uvoza povećao za 321 %. Povećanje kineskog uvoza iznosilo je 596 % tijekom razmatranog razdoblja
(299)
Osim toga, za vrijeme ispitnog postupka potrošnja Unije i dalje je bila na usporedivoj razini kao u 2010., dok je, kako je navedeno u gornjoj tablici 10., 2010. bila godina kada je industrija Unije ostvarila razumnu dobit. Stoga pad potrošnje Unije za vrijeme ispitnog postupka sam po sebi nije mogao dovesti do gubitaka koje je industrija Unije pretrpjela za vrijeme ispitnog postupka. Osim toga, tržišni udio industrije Unije pao je za 26,6 % između 2010. i 2012., dok je tržišni udio kineskog uvoza povećan za 318 % tijekom istog razdoblja. Konačno, ako je pad potrošnje za vrijeme ispitnog postupka trebao nanijeti štetu koju je pretrpjela industrija Unije, tada je taj pad trebao također utjecati na kineski uvoz. Međutim, to očito nije bio slučaj. Suprotno tome, za vrijeme ispitnog postupka kineski uvoz se značajno povećao, kako u obujmu tako i u tržišnom udjelu.
(300)
S obzirom na prethodno navedene okolnosti, Komisija odbacuje tvrdnju. Stoga Komisija zaključuje da smanjenje potrošnje za vrijeme ispitnog postupka nije moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(301)
U vezi s proizvodnim kapacitetom industrije Unije, kako je prikazano u gornjoj Tablici 4., njegovo je povećanje jasno pratilo kretanje u povećanju potrošnje Unije sve do kraja 2011. Ispitni postupak je otkrio da je glavni razlog za povećanje proizvodnog kapaciteta između 2011. i RIP-a s 12,5 % bio ulazak jednog trgovačkog društva na tržište solarnog stakla. Proizvodni kapacitet svih ostalih trgovačkih društava na tržištu blago se smanjivao tijekom istog razdoblja. Posljedično, ukupni razvoj kapaciteta industrije Unije pratio je kretanje u potrošnji Unije. Komisija stoga smatra da visoki proizvodni kapacitet industrije Unije, koji je već bio visok na početku razmatranog razdoblja i koji je ostao visok tijekom RIP-a, nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(302)
Nakon objave, nekoliko stranaka tvrdilo je da Komisija nije uzela u obzir navodno prekoračenje kapaciteta kao važnog uzroka štete. Tijekom razmatranog razdoblja, povećanje potrošnje navodno nije opravdalo povećanje kapaciteta jer je industrija Unije prolazila kroz trajno veliki jaz između proizvodnog kapaciteta i potrošnje, što prema njihovom mišljenju nije gospodarski održivo. Uz to su tvrdile da je činjenica što je na tržištu postojao novi sudionik između 2011. i kraja razdoblja ispitnog postupka pridonijela pretrpljenoj šteti jer je povećala domaću potrošnju.
(303)
Stranke su također tvrdile da je smanjenje potrošnje Unije, povećanje proizvodnog kapaciteta, zajedno s padom izvozne prodaje dovelo do niske stope iskorištenosti kapaciteta. Ova niska stopa iskorištenosti uzrokovala je visoke fiksne troškove koji su, prema njihovom mišljenju, snažno utjecali na industriju solarnog stakla u Uniji.
(304)
Komisija primjećuje da je razina kapaciteta cjelokupne industrije Unije stalno bila viša od ukupne potrošnje u Uniji tijekom cijelog razmatranog razdoblja. To ipak nije spriječilo trgovačka društva industrije Unije u uzorku da ostvare dobit tijekom dvije godine prije razdoblja ispitnog postupka, dok su samo za vrijeme ispitnog postupka pretrpjela značajne gubitke od -14,5 %.
(305)
Uz to, kapacitet proizvođača iz Unije u uzorku povećao se tek za 4 % između 2010. i 2011. i za 2,6 % između 2011. i razdoblja ispitnog postupka, što je dovelo do skromnog ukupnog povećanja za 6,7 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka.
(306)
Zbog toga je tijekom cijelog razmatranog razdoblja postojala razlika između potrošnje i kapaciteta i, premda je tek nešto viša za vrijeme ispitnog postupka, ne može objasniti ogromne gubitke nastale za trgovačka društva u uzorku za vrijeme ispitnog postupka. Stoga Komisija odbacuje tvrdnju da razina kapaciteta industrije Unije nije gospodarski održiva.
(307)
U pogledu tvrdnje da je novi sudionik na tržištu 2012. pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija primjećuje da je taj novi sudionik, premda je uveo visok kapacitet, imao vrlo ograničen obujam proizvodnje i prodaje, u rasponu od 2 % ukupne prodaje EU-a, za vrijeme ispitnog postupka. Zbog toga njegov ulazak na tržište jedva da je imao utjecaja na rezultat industrije Unije u cjelini, osim što je značajno uvećao kapacitet industrije Unije i podatke o iskorištenosti kapaciteta. Zaista, bez ovih podataka trgovačkog društva, kapacitet svih ostalih proizvođača iz Unije u stvari se smanjio između 2011. i 2012.
(308)
Ispitni postupak nije niti potvrdio da su na industriju solarnog stakla snažno utjecali fiksni troškovi. Prosječni fiksni troškovi proizvođača iz Unije u uzorku zapravo su bili u rasponu od 25 % do 35 % ukupnih troškova proizvodnje za vrijeme ispitnog postupka. Tijekom ranijih godina, 2010. i 2011., postotak fiksnih troškova bio je neznatno niži, ali i dalje unutar istog raspona. To jasno pokazuje da je visoki kapacitet za vrijeme ispitnog postupka očito imao utjecaj na trošak proizvodnje, ali njegov utjecaj nije bio značajan i ne može objasniti visoke gubitke koji su nastali za vrijeme ispitnog postupka, posebno u usporedbi s dobiti ostvarenom u prethodnim godinama. Uz to, stopa iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije u uzorku pala je u usporedbi s prethodnim godinama, ali se i dalje zadržala na razini od 65 % za vrijeme ispitnog postupka.
(309)
Konačno, Komisija je u svojoj analizi također uzela u obzir to što se uvedeni kapacitet može prilagoditi za proizvodnju ostalih vrsta stakla, koje ne pripadaju području primjene ovog ispitnog postupka. U skladu s tim, također zbog ovog elementa, Komisija se ne slaže sa zainteresiranom strankom da visoki uvedeni kapacitet gospodarski nije održiv.
(310)
S obzirom na prethodno navedeno, Komisija odbacuje tvrdnje koje su stranke istaknule i ponavlja da kretanja potrošnje, kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja, analizirana zasebno i skupno, nisu takva da bi prekinula uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i subvencioniranog uvoza.
2.4 Kretanja u vezi sa solarnim modulima
(311)
Prema podacima dostupnima Komisiji (20), oko 80-85 % prodaje solarnog stakla izvrši se proizvođačima solarnih modula (fotonaponski moduli od kristalnog silicija i tankoslojni fotonaponski moduli), a oko 15 - 20 % prodaje izvrši se proizvođačima ravnih pločastih solarnih toplinskih kolektora koji služe za grijanje vode. Posljedično, opažena kretanja u vezi sa solarnim modulima imaju važan utjecaj na potrošnju solarnog stakla.
(312)
Nakon objave, dvije stranke su tvrdile da je, osim razvoja potrošnje dotičnog proizvoda, štetu koju je pretrpjela industrija Unija također uzrokovao pad potrošnje solarnih modula i gubici koje je pretrpjela ta industrija na kraju 2011./početku 2012. Utjecaj financijskih poteškoća proizvođača solarnih ploča na tržištu solarnog stakla navodno se počeo pojavljivati na kraju 2011. i u 2012. uslijed nužne vremenske razlike između dva događaja.
(313)
Potrošnja solarnih modula stalno se povećavala tijekom tog istog razdoblja, tj. od 2009. do 2012., a čak iako se potrošnja smanjila 2012., razina potrošnje ostala je 221 % viša nego 2009. i 44 % viša nego 2010 (21). Uz to, utvrđeno je da, dok su potražnju za modulima u Uniji na početku stvarali programi financijske potpore, uglavnom poticajne cijene (feed-in-tariffs, „FIT”), nije se moglo zaključiti da su smanjenja FIT-a (na kraju 2011. i početku 2012.) prekinula uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete (22). To je posljedica relativno visoke potražnje za solarnim modulima tijekom istog razdoblja od 2009. do 2012.
(314)
Posljedično, razina potrošnje solarnih modula, kao posljedica potražnje za solarnim staklom, ostala je visoka tijekom razmatranog razdoblja. Njezino blago smanjenje u 2012. ne može se samo po sebi smatrati čimbenikom koji bi prekinuo utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza iz NRK-a i materijalne štete industriji Unije.
(315)
Slično tome, s obzirom na to da je potražnja za solarnim modulima ostala relativno visoka tijekom razdoblja od 2009. do 2012., kao i to što se potražnja za solarnim staklom povećala za 65 % tijekom istog razdoblja, utjecaj pogoršanja financijskog stanja proizvođača solarnih modula na potrošnju solarnog stakla na kraju 2011./početku 2012. ne može se razmatrati samostalno kao čimbenik koji bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između subvencioniranog uvoza solarnog stakla iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(316)
S obzirom na prethodno navedeno, Komisija potvrđuje da se razvoj potrošnje solarnih modula ne može razmatrati samostalno kao čimbenik koji bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između subvencioniranog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3. Zaključak
(317)
Ispitnim je postupkom utvrđena uzročno-posljedična veza između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i subvencioniranog uvoza iz NRK-a. Komisija je analizirala ostale moguće uzroke štete, kao što je to uvoz iz ostalih trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, promjene u načinima potrošnje i proizvodni kapacitet ili stanje na tržištu nekih od korisnika dotičnog proizvoda. Ni za jedan od njih, analiziran i pojedinačno i skupno, nije utvrđeno da bi bio takav da prekine uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između subvencioniranog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(318)
Na temelju prethodne analize, u kojoj su odgovarajuće razlikovani i razdvojeni učinci svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka subvencioniranog uvoza, zaključuje se da je subvencionirani uvoz iz dotične zemlje prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 8. stavka 6. Osnovne uredbe.
(319)
Nakon ispitnog postupka nekoliko proizvođača solarnog stakla iz Unije objavilo je prestanak proizvodnje što je neizbježno prenijelo značajni poslovni kapacitet na kapacitet praznog hoda. To dodatno pojačava prethodno utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu i prikazuje ogroman štetni utjecaj koji je subvencionirani uvoz imao na industriju Unije.
F. INTERES UNIJE
(320)
U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li, unatoč zaključku o štetnoj subvenciji, jasno da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, dobavljača sirovina i korisnika dotičnog proizvoda.
1. Interes industrije Unije
(321)
Industrija Unije u RIP-u je izravno zapošljavala oko 860 ljudi u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda. Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu koju je prouzročio subvencionirani uvoz iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Neki proizvođači iz Unije već su bili prisiljeni zatvoriti svoje proizvodne pogone, dok su neki drugi morali proglasiti stečaj (23). U nedostatku mjera, čini se da je daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije vrlo vjerojatno.
(322)
Očekuje se da će se uvođenjem anti-subvencijskih pristojbi ukloniti učinci štetnog subvencioniranja koji narušavaju trgovinu i vratiti učinkovito tržišno natjecanje na tržištu Unije i omogućiti industriji Unije da cijene istovjetnog proizvoda uskladi kako bi odražavale troškove proizvodnje i na taj način poveća svoju profitabilnost. Može se očekivati i da bi uvođenje mjera industriji Unije omogućilo da vrati barem dio svojeg tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja i imalo pozitivni utjecaj na njezino opće financijsko stanje.
(323)
Nadalje, industrija Unije trebala bi imati bolji pristup kapitalu i dalje ulagati u istraživanje, razvoj i inovacije na tržištu solarnog stakla.
(324)
Konačno, vjerojatno je da bi proizvođači iz Unije koji su bili prisiljeni obustaviti proizvodnju kao rezultat pritiska kineskog subvencioniranog uvoza mogli ponovno pokrenuti svoje poslovanje. Općenito, na taj bi se način osigurala postojeća radna mjesta, a i bilo bi razumno očekivati daljnje proširenje proizvodnje i povećanje zaposlenosti.
(325)
Ne uvedu li se mjere, očekuju se daljnji gubici tržišnog udjela uz daljnje pogoršanje profitabilnosti industrije Unije. To ne bi bilo održivo u kratkom ili srednjem roku. Posljedično, uz velik broj proizvođača iz Unije koji su već istisnuti s tržišta, i drugi bi proizvođači morali proglasiti stečaj, što bi u kratkom ili srednjem roku vjerojatno dovelo do nestanka industrije Unije i u skladu s time imalo značajan utjecaj na postojeća radna mjesta.
(326)
Stoga se zaključuje da bi uvođenje antisubvencijskih pristojbi bilo u interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca
(327)
Većinu poslovne djelatnosti dvaju uvoznika koji surađuju činilo je trgovanje dotičnim proizvodom. Oba su uvoznika imala raznolike izvore dotičnog proizvoda, tj. nisu ga nabavljali samo iz NRK-a, nego i iz Unije i trećih zemalja.
(328)
Tvrdilo se da će uvođenje mjera na dotični proizvod imati negativan utjecaj na poslovnu djelatnost tih uvoznika. Kao prvo, uvođenje pristojbi ne bi trebalo dovesti do ukidanja cjelokupnog uvoza iz NRK-a. Kao drugo, iako se može očekivati da će uvođenje mjera imati negativan učinak na financijsko stanje uvoznika koji uvoze isključivo ili većinom iz NRK-a, s obzirom na mogućnost nabavljanja proizvoda iz trećih zemalja, može se očekivati da će uvoznici biti fleksibilni i promijeniti svoje izvore opskrbe budu li to smatrali potrebnim.
(329)
Stoga se zaključuje da bi uvođenje mjera na predloženoj razini moglo imati određeni negativan utjecaj na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda, ali da bi taj utjecaj umanjila činjenica da se uvoznici i trgovci mogu koristiti drugim izvorima opskrbe i iz trećih zemalja i iz industrije Unije, koja ima kapacitet da poveća svoju proizvodnju, a taj utjecaj ni u kojem slučaju ne bi bio veći od pozitivnog utjecaja na ostale strane.
3. Interes dobavljača sirovina
(330)
U ispitnom postupku nije surađivao ni jedan dobavljač sirovina. U izostanku podataka od takvih dobavljača nije bilo dokaza da bi uvođenje mjera bilo protivno interesu tih strana.
4. Interes korisnika
(331)
Svi korisnici koji su odgovorili proizvođači su solarnih modula i/ili toplinskih kolektora. Tri korisnika čvrsto podupiru uvođenje antisubvencijskih pristojbi tvrdeći da industrija Unije proizvodi solarno staklo veće kvalitete kakvu kineska trgovačka društva ne nude uvijek. Suprotno tome, druga tri korisnika protivila su se uvođenju antisubvencijskih mjera. Ti korisnici očekuju da bi uvođenje antisubvencijskih pristojbi imalo negativan utjecaj na njihovo poslovanje. Očekuju da ne bi mogli prenijeti povećanje cijena na krajnje korisnike s obzirom na teško stanje industrije solarnih modula.
(332)
Prema podacima koje su dostavili korisnici, solarno staklo čini tek oko 6-8 % ukupnih troškova solarnih modula. Stoga solarno staklo čini tek ograničen dio troškova i konačne vrijednosti fotonaponskih modula. Uz to, može se procijeniti da bi, uvedu li se antidampinške pristojbe na solarno staklo uvezeno iz NRK-a, utjecaj na ukupne troškove solarnih modula trebao biti manji od 1 %. To je uglavnom posljedica činjenice da korisnici koji surađuju kupuju značajne količine solarnog stakla od proizvođača iz Unije.
(333)
U skladu s time, iako će moguće uvođenje antisubvencijskih pristojbi vrlo vjerojatno blago povećati ulazne cijene solarnih modula u usporedbi sa suprotnim scenarijem bez pristojbi, one ne bi trebale imati značajan negativni utjecaj na troškove i konačne cijene industrije solarnih modula u Uniji.
(334)
Uz to, neki korisnici već imaju druge izvore opskrbe poput Turske i Indije, na koje uvođenje antisubvencijskih pristojbi ne bi imalo negativan utjecaj. I ostali korisnici mogu prijeći na druge izvore opskrbe, bile to treće zemlje ili industrija Unije.
(335)
S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je odbacila tvrdnje protiv uvođenja mjera koje su uložili neki od korisnika.
5. Aspekti tržišnog natjecanja
(336)
Jedan je uvoznik tvrdio da, s obzirom na to da su neki proizvođači iz Unije sudjelovali u svjetskom kartelu ravnog stakla (koje obuhvaća solarno staklo) i da ih je Europska komisija kaznila 2007., oni se sada koriste antisubvencijskim alatom kako bi nadoknadili gubitke koje su pretrpjeli zbog kazni za kartel i gubitka tržišnog udjela u Uniji. Uz to, kad bi se pristup tržištu Unije ograničio putem antisubvencijskih pristojbi, postojali bi jači poticaji za proizvođače iz Unije da postanu dio kartela ili nekog drugog ponašanja kojim se narušava tržišno natjecanje u vezi s proizvodima koji u Uniji imaju manju iskoristivost obujma, kao što su proizvodi za uređenje doma.
(337)
Te tvrdnje treba odbaciti. Kao prvo, taj je kartel prestao djelovati 2007. Stoga prethodni učinci kartela nisu imali utjecaja na industriju tijekom razmatranog razdoblja. Kao drugo, nijedan od proizvođača iz Unije u uzorku nije bio dio kartela kao nijedan od postojećih proizvođača iz Unije s najvećim obujmom prodaje. Kao treće, ne očekuje se da moguće uvođenje antisubvencijskih pristojbi ima ikakav utjecaj na konkurentno ponašanje industrije Unije s obzirom na to da, s jedne strane, neće promijeniti strukturu tržišta Unije, a s druge strane, trgovačka društva imaju općenitu dužnost postupati u skladu s primjenjivim pravilima Unije i nacionalnim pravilima tržišnog natjecanja, neovisno o tome uvedu li se pristojbe ili ne.
(338)
Jedan je uvoznik tvrdio i da bi uvođenje pristojbi imalo negativan utjecaj na tržište Unije za antirefleksne premaze za solarno staklo. Na tom tržištu, koje je taj uvoznik smatrao povezanim tržištem, navodno prevladavaju proizvođači iz Unije i uvođenjem mjera ojačao bi se taj njihov položaj na štetu drugih konkurentnih pružatelja antirefleksnog premaza. Nadalje, tvrdilo se da uvoznici imaju poteškoća s dobivanjem narudžbi od proizvođača iz Unije ili s dostavom tih narudžbi unutar razumnog roka i po razumnim cijenama.
(339)
Tržište antirefleksnim premazom dio je ispitnog postupka, a ne povezano tržište. Ispitnim se postupkom pokazalo da proizvođači iz Unije zaista konkuriraju u toj niši tržišta unatoč tome što naplaćuju relativno više cijene jer tržište smatra njihove premazane proizvode kao proizvode s višom kvalitetom. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da industrija Unije ne bi mogla zadovoljiti moguću veću potražnju za solarnim staklom s antirefleksnim premazom. Posljedično, tu tvrdnju treba odbaciti.
(340)
U pogledu tvrdnji da su proizvođači iz Unije odbijali izdavati narudžbe ili dostaviti ih u roku po razumnim cijenama, o svakom proizvođaču u potpunosti ovisi izbor strategije poslovanja sve dok neki proizvođač ili više proizvođača nemaju samostalnu ili zajedničku prevlast na relevantnom tržištu. Na tržištu Unije postoji dostatna razina tržišnog natjecanja za mijenjanje i/ili proširivanje izbora dobavljača. Stoga i tu tvrdnju treba odbaciti.
6. Zaključak o interesu Unije
(341)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da, na temelju uzimanja u obzir svih različitih uključenih interesa, interes industrije Unije poziva na uvođenja konačnih mjera na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a.
G. KOMPENZACIJSKE MJERE
(342)
U pogledu zaključaka donesenih u vezi sa subvencioniranjem, štetom, uzročnosti i interesom Unije, treba uvesti konačne kompenzacijske mjere kako bi se spriječilo da subvencionirani uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.
1. Razina uklanjanja štete
(343)
Za potrebe utvrđivanja razine tih mjera, u obzir su uzete utvrđene subvencijske marže i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju trpe proizvođači iz Unije, a da utvrđene subvencijske marže nisu premašene.
(344)
Pri izračunu iznosa pristojbe koji je potreban za uklanjanje utjecaja štetnog subvencioniranja smatralo se da bi se svim mjerama industriji Unije trebalo omogućiti da pokrije svoje troškove proizvodnje i postigne dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji kakvu bi razumno mogla postići industrija te vrste u tom sektoru pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku subvencioniranog uvoza.
(345)
Profitna marža od 8,3 % prometa smatra se odgovarajućim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati postići u izostanku štetnog subvencioniranog uvoza. Ta se profitna marža temelji na prosječnoj dobiti koju su ostvarili proizvođači iz Unije u uzorku tijekom 2010., kad je uvoz dotičnog proizvoda još bio nizak zbog čega nije mogao narušiti uobičajene uvjete tržišnog natjecanja.
(346)
Na temelju toga, izračunata je neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrajanjem prethodno navedene profitne marže od 8,3 % i troška proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a.
(347)
Potrebno povećanje cijene zatim je utvrđeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju iz NRK-a u uzorku, kako je utvrđena za izračun sniženja cijena, propisno prilagođena za troškove uvoza i carinske pristojbe s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku tijekom RIP-a. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
(348)
Nakon objave, jedna je stranka osporila profitnu maržu primijenjenu kao ciljanu dobit. Tvrdila je da bi Komisija trebala uzeti u obzir sve ostale čimbenike koji utječu na profitabilnost za vrijeme ispitnog razdoblja. Tvrdila je da razumna ciljana dobit ne bi mogla biti viša od 5 %.
(349)
Komisija odbacuje tu tvrdnju zbog sljedećih razloga. Ciljana dobit koja je primijenjena ne temelji se na procjeni već na stvarnoj dobiti koju je industrija Unije ostvarila prije narušavanja tržišnog natjecanja uzrokovanog kineskim subvencioniranim uvozom. Komisija to smatra razumnom dobiti te je također uzela u obzir da stanje na tržištu nije bilo značajno različito u usporedbi s razdobljem ispitnog postupka, ako se izuzme utjecaj kineskog subvencioniranog uvoza. Izjava stranke u ovom pogledu da je potrošnja 2010. bila znatno viša nego u 2012. činjenično je netočna. Kako je naznačeno u gornjem Odjeljku E.2.3., potrošnja je 2010. bila na sličnoj razini kao ona 2012. Industrija Unije također je 2010. gradila kapacitet u pogledu očekivanog snažnog povećanja potražnje, što je negativno utjecalo na njezinu dobit te godine. Konačno, predložena ciljana dobit od 5 % proizvoljna je jer se ne temelji na podacima niti na stvarnim izračunima te je stoga odbačena.
2. Mjere
(350)
U svjetlu prethodno navedenog i u skladu s člankom 15. Osnovne uredbe, treba uvesti konačne kompenzacijske mjere na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a na razini subvencije ili marži štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopa pristojbe bi se u skladu s tim trebala utvrditi na razini utvrđenih subvencijskih marži.
(351)
S obzirom na visoku stopu suradnje kineskih izvoznih proizvođača, pristojba „svih ostalih trgovačkih društava” je utvrđena na razini najviše pristojbe koja će se uvesti trgovačkim društvima u uzorku ili onima koja surađuju u ispitnom postupku. Pristojba „svih ostalih trgovačkih društava” primijenit će se na ona trgovačka društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.
(352)
Za kineska društva koja surađuju a koja nisu u uzorku i navedena su u Prilogu, konačna stopa pristojbe utvrđena je na ponderiranom prosjeku stopa trgovačkih društava u uzorku.
(353)
Na temelju prethodno navedenog, stope na kojima će se takve pristojbe određivati su utvrđene kako slijedi:
Naziv društva
Subvencij-ska marža
Marža štete
Kompenzacijska pristojba
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju navedena u Prilogu I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Sva druga trgovačka društva
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Prethodno navedene kompenzacijske pristojbe utvrđuju se u obliku pristojbi ad valorem.
(355)
Pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe za svako trgovačko društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava odabranih u uzorak, s prosjekom stopa pristojbi uvedenih za njih koje se primjenjuju na trgovačka društva koja surađuju a koja nisu odabrana u uzorak.
(356)
Navedene stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u članku 1., uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu ostvariti korist od te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(357)
Svaki zahtjev kojim se traži primjena stope kompenzacijske pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) treba bez odgađanja uputiti Komisiji sa svim relevantnim podacima, posebno o promjeni djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojbi.
(358)
Kako bi se osigurala ispravna provedba kompenzacijske pristojbe, preostala visina pristojbe za sva ostala trgovačka društva ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju, osim ako su surađivali u ispitnom postupku.
(359)
Nakon objave, podnositelj pritužbe tvrdio je da ad valorem antidampinške i kompenzacijske pristojbe nisu učinkovite i zahtijevao od Komisije da uvede mjere u obliku najniže uvozne cijene. Uz to, nekoliko korisnika također je predložilo najnižu uvoznu cijenu. Razlozi koje su iznijele stranke i razlozi zašto je Komisija odbacila te zahtjeve utvrđeni su u uvodnim izjavama 144. do 168. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 470/2014 (24) („Konačna antidampinška uredba”).
(360)
Nakon objave, tri proizvođača izvoznika u uzorku, kao i Henan Yuhua, ponudili su snižavanje cijena u obliku najnižih uvoznih cijena. Komisija je odbacila predložena sniženja zbog razloga sadržanih u uvodnim izjavama 172. do 179. Konačne antidampinške uredbe.
(361)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 25. stavkom 1. Osnovne uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna kompenzacijska pristojba na uvoz solarnog stakla koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijevog stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja od AM1,5 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 150 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N/mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3), koje trenutačno potpada pod oznaku CN ex 7007 19 80 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Premazano solarno staklo (jednostrano ili dvostrano premazano) obuhvaćeno je oznakom TARIC 7007198019, a nepremazano solarno staklo obuhvaćeno je oznakom TARIC 7007198011.
2. Na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjenu, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode trgovačka društva navedena u nastavku, primjenjuju se stope kompenzacijske pristojbe iz tablice:
Trgovačko društvo
Anti-subvencijska pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Ostala trgovačka društva koja surađuju navedena u Prilogu I
12,4 %
Sva druga trgovačka društva
17,1 %
B999
3. Primjena individualnih stopa kompenzacijske pristojbe navedenih za trgovačka društva iz stavka 2. uvjetovana je dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjane trgovačke fakture, koja ispunjava zahtjeve iz Dodatka II. Ako takva faktura nije dostavljena, primjenjuje se važeća pristojba na „sva ostala trgovačka društva”.
4. Osim ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Kada neki novi proizvođač izvoznik u Narodnoj Republici Kini dostavi dovoljne dokaze Komisiji da:
-
nije u Uniju izvozio proizvod opisan u članku 1. stavku 1. za vrijeme ispitnog postupka (1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012.),
-
nije povezan s nijednim izvoznikom ili proizvođačem u Narodnoj Republici Kini koji podliježu mjerama uvedenim ovom Uredbom,
-
stvarno je u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se mjere temelje, ili je ušao u neopozivu ugovornu obvezu izvoza značajne količine u Uniju,
članak 1. stavak 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika trgovačkim društvima koja surađuju a koja nisu uključena u uzorak te time podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 12,4 %.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2014.