NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 529/2014
оd 12. ožujka 2014.
o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za procjenu značaja proširenja i promjena pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima i naprednog pristupa
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 143. stavak 5. treći podstavak i članak 312. stavak 4. treći podstavak,
budući da:
(1)
U skladu s člankom 143. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 opseg primjene rejting-sustava odnosi se na vrstu izloženosti koja se može rangirati specifičnim rejting-sustavom.
(2)
U Uredbi (EU) br. 575/2013 razlikuju se značajna proširenja ili promjene pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima (IRB pristup) i naprednog pristupa koje podliježu odobrenju od svih ostalih promjena koje podliježu obavješćivanju. U pogledu potonjih u Uredbi (EU) br. 575/2013 nema naznake o vremenskom okviru za obavješćivanja o proširenju ili promjeni, tj. nije određeno je li potrebno promjenu priopćiti prije ili nakon njezine provedbe. Potrebno je uzeti u obzir da bi nadležna tijela trebalo unaprijed obavijestiti o proširenjima ili promjenama manje važnosti. Nadalje, za institucije bi bilo učinkovitije i bilo bi im manje opterećenje prikupljati informacije o tim promjenama manje važnosti i o njima obavješćivati nadležna tijela u redovitim vremenskim razmacima. To je već, naime, nadzorna praksa u nekoliko država članica. Stoga proširenja i promjene za koje je potrebno obavješćivanje treba dodatno podijeliti kao proširenja i promjene za koje je potrebno obavješćivanje prije provedbe te proširenja i promjene za koje je potrebno obavješćivanje samo nakon provedbe. Time bi se dodatno osiguralo da nadležna tijela u svojim svakodnevnim zadacima usmjeravaju pažnju na proširenja i promjene kojima bi se mogli značajno izmijeniti kapitalni zahtjevi ili svojstva modela ili rejting-sustava. Tako bi se osiguralo i da institucije razlikuju proširenja i promjene velikog značaja od proširenja i promjena manje važnosti na temelju nadzornog pristupa usmjerenoga na rizik. Navedena razlika između proširenja i promjena koje podliježu obavješćivanju prije provedbe te proširenja i promjena koje podliježu obavješćivanju nakon provedbe bila bi razborita jer bi se obavješćivanjem prije provedbe nadležnim tijelima osiguralo preispitivanje točne primjene ove Uredbe. Time bi se, s druge strane, smanjilo i nadzorno opterećenje institucija.
(3)
Značaj proširenja ili promjena modela obično ovisi o vrsti i kategoriji predloženog proširenja ili promjene (što bi se trebalo odražavati u kvalitativnim kriterijima) te o njihovoj mogućnosti izmjene kapitalnih zahtjeva ili, prema potrebi, iznosa izloženosti ponderiranih rizikom (što bi se trebalo odražavati u kvantitativnim kriterijima). Stoga bi svi kvantitativni kriteriji za preispitivanje značaja proširenja ili promjena trebali biti u obliku praga koji se temelji na postotnoj promjeni kapitalnih zahtjeva ili, prema potrebi, iznosa izloženosti ponderiranih rizikom prije i nakon promjene.
(4)
Dok je za proširenja i promjene naprednih pristupa potrebno izračunati kvantitativni prag, radi jednostavnosti, na temelju kapitalnih zahtjeva, za promjene IRB pristupa prag je potrebno izračunati na temelju iznosa izloženosti ponderiranih rizikom kako bi se izbjeglo da na pragove nepotrebno utječu razlike iznosa izvršenih ispravaka vrijednosti za kreditni rizik koji utječu na kapitalne zahtjeve, ali ne i na iznose izloženosti ponderirane rizikom. Nadalje, kvantitativne pragove potrebno je osmisliti tako da se njima uzima u obzir ukupan utjecaj proširenja ili promjena na potreban kapital na temelju internih i standardiziranih pristupa kako bi odražavali mjeru u kojoj se interni pristupi upotrebljavaju za ukupne kapitalne zahtjeve ili iznose izloženosti ponderirane rizikom. To se primjenjuje na sve pragove za oba pristupa, izuzev drugog praga iz članka 4. stavka 1. točke (c) podtočke ii. za IRB pristup i praga za prethodno obavješćivanje za IRB pristup koji su osmišljeni s obzirom na utjecaj promjena na iznose izloženosti ponderirane rizikom koji su obuhvaćeni opsegom primjene specifičnog modela. Za IRB i napredni pristup utjecaj određenog proširenja ili promjene potrebno je izračunati uz upućivanje na isti trenutak jer su skup izloženosti (u slučaju IRB pristupa) i profil rizičnosti (u slučaju naprednog pristupa) vremenski relativno stabilni.
(5)
Nadležna tijela mogu u svakom trenutku poduzeti odgovarajuće nadzorne mjere u pogledu proširenja i promjena modela koji su prijavljeni na temelju kontinuirane provjere postojećih odobrenja za upotrebu internih pristupa iz članka 101. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2). S jedne strane, to je potrebno kako bi se osigurao nastavak ispunjavanja zahtjeva iz dijela trećeg, glave II. poglavlja 3. odjeljka 6. ili dijela trećeg, glave III. poglavlja 4. ili dijela trećeg, glave IV. poglavlja 5. Uredbe (EU) br. 575/2013. S druge strane, pravila su potrebna za utvrđivanje pokretača novih odobrenja i obavješćivanja o proširenjima i promjenama internih pristupa. Navedena pravila ne bi trebala utjecati na pristupe nadzornoj provjeri internih modela ili administrativne postupke koji su predviđeni člankom 20. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 575/2013.
(6)
Promjene trajnog izuzeća od primjene internih pristupa ili, prema potrebi, postupne provedbe internih pristupa obuhvaćene su člancima 148. i 150. Uredbe (EU) br. 575/2013 za IRB pristup i člankom 314. Uredbe (EU) br. 575/2013 za napredni pristup. Stoga navedene vrste promjena nije potrebno obuhvatiti ovom Uredbom.
(7)
Odobrenje nadležnih tijela odnosi se na metode, procese, kontrole, prikupljanje podataka i IT sustave pristupa te stoga kontinuirano usklađivanje modela s izračunavanjem upotrijebljenog skupa podataka, na temelju odobrenih metoda, procesa, kontrola, prikupljanja podataka i IT sustava, nije potrebno obuhvatiti ovom Uredbom.
(8)
Kako bi nadležna tijela mogla procijeniti primjenjuju li institucije ispravno pravila za procjenu značaja proširenja i promjena, institucije bi trebale nadležnim tijelima dostaviti odgovarajuću dokumentaciju. Kako bi se smanjilo nadzorno opterećenje institucija i povećala učinkovitost i uspješnost postupaka nadležnih tijela, potrebno je utvrditi pravila radi određivanja zahtjeva za dokumentaciju koja se prilaže zahtjevima za odobrenje proširenja i promjena ili obavješćivanjima o njima.
(9)
Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadležno tijelo za bankarstvo.
(10)
Odredbe ove Uredbe usko su povezane jer se odnose na proširenja i/ili promjene naprednog i IRB pristupa kapitalnim zahtjevima za kreditni i operativni rizik te jer su relevantna pitanja i postupci nadzora slični za te dvije vrste internih pristupa. Kako bi se osigurala koherentnost među tim odredbama i osobama koje podliježu relevantnim obvezama omogućili cjelovit pregled i koordinirani pristup njima, poželjno je da one stupe na snagu u istom trenutku i da se u jednu uredbu uključe svi regulatorni tehnički standardi koji ispunjavaju zahtjeve iz Uredbe (EU) br. 575/2013 o proširenjima i promjenama internih modela za kreditni i operativni rizik. Međutim, budući da je točkom (a) iz članka 312. stavka 4. prvog podstavka obuhvaćen drukčiji predmet, ova se Uredba odnosi na točke (b) i (c).
(11)
Europsko nadležno tijelo za bankarstvo provelo je javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo moguće povezane troškove i koristi i zatražilo mišljenje Interesne skupine za bankarstvo koja je osnovana u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3),
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti za procjenu značaja proširenja i promjena pristupa zasnovanih na internim rejting-sustavima i naprednih pristupa odobrenih u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013, uključujući načine obavješćivanja o tim promjenama i proširenjima.
Članak 2.
Kategorije proširenja i promjena
1. Značaj promjena opsega primjene rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja, ili promjena rejting-sustavâ ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja, za pristup zasnovan na internim rejting-sustavima („promjene IRB pristupa”) ili proširenja i promjena za napredni pristup („proširenja i promjene naprednog pristupa”) klasificiraju se u jednu od sljedećih kategorija:
(a)
značajna proširenja i promjene za koje je u skladu s člankom 143. stavkom 3. i člankom 312. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 potrebno odobrenje nadležnih tijela;
(b)
ostala proširenja i promjene o kojima je potrebno obavijestiti nadležna tijela.
2. Proširenja i promjene iz stavka 1. točke (b) dodatno se klasificiraju kao:
(a)
proširenja i promjene koje je potrebno priopćiti prije njihove provedbe;
(b)
proširenja i promjene koje je potrebno priopćiti nakon njihove provedbe.
Članak 3.
Načela klasifikacije proširenja i promjena
1. Klasifikacija promjena IRB pristupa provodi se u skladu s ovim člankom te člancima 4. i 5.
Klasifikacija proširenja i promjena naprednog pristupa provodi se u skladu s ovim člankom te člancima 6. i 7.
2. Ako su institucije obvezne izračunati kvantitativni utjecaj svakog proširenja ili promjene na kapitalne zahtjeve ili, prema potrebi, na iznose izloženosti ponderirane rizikom, to će učiniti primjenom sljedeće metodologije:
(a)
za potrebe procjene kvantitativnog utjecaja institucije upotrebljavaju najnovije dostupne podatke;
(b)
ako precizna procjena kvantitativnog utjecaja nije izvediva, institucije umjesto toga provode procjenu utjecaja na temelju reprezentativnog uzorka ili drugih pouzdanih izvedenih metodologija;
(c)
za promjene koje nemaju izravan kvantitativni utjecaj nije potrebno izračunati kvantitativni utjecaj iz članka 4. stavka 1. točke (c) za IRB pristup ili članka 6. stavka 1. točke (c) za napredni pristup.
3. Jedno se značajno proširenje ili promjena ne smije dijeliti u nekoliko promjena ili proširenja manjeg značaja.
4. U slučaju sumnje institucije raspoređuju proširenja i promjene u kategoriju najvećeg mogućeg značaja.
5. Ako su nadležna tijela dala odobrenje za značajno proširenje ili promjenu, institucije izračunavaju kapitalne zahtjeve na temelju odobrenog proširenja ili promjene od datuma određenog u novom odobrenju kojim se zamjenjuje prethodno. Ako se proširenje ili promjena za koje su nadležna tijela dala odobrenje ne provedu na datum određen u novom odobrenju, potrebno je novo odobrenje nadležnih tijela, koje se mora zatražiti bez nepotrebnog odgađanja.
6. U slučaju odgode provedbe proširenja ili promjene za koju je nadležno tijelo dalo odobrenje, institucija obavješćuje nadležno tijelo i dostavlja mu plan pravovremene provedbe odobrenog proširenja ili promjene, koji ona primjenjuje u razdoblju koje će se dogovoriti s nadležnim tijelom.
7. Ako se proširenje ili promjena klasificira kao proširenje ili promjena o kojoj je potrebno prethodno obavijestiti nadležna tijela i ako nakon obavješćivanja institucije odluče ne provesti proširenje ili promjenu, institucije obavješćuju nadležna tijela o toj odluci bez nepotrebnog odgađanja.
Članak 4.
Značajne promjene IRB pristupa
1. Promjene IRB pristupa smatraju se značajnima ako ispunjavaju neki od sljedećih uvjeta:
(a)
obuhvaćene su bilo kojom promjenom opsega primjene rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja opisanom u Prilogu I. dijelu I. odjeljku 1.;
(b)
obuhvaćene su bilo kojom promjenom rejting-sustava ili pristupa internih modela opisanom u Prilogu I. dijelu II. odjeljku 1.;
(c)
dovode do jednog od sljedećeg:
i.
smanjenja od 1,5 % jednog od sljedećeg:
-
ukupnih konsolidiranih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom matične institucije u EU-u za kreditni i razrjeđivački rizik,
-
ukupnih iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik ako institucija nije ni matična institucija ni društvo-kći;
ii.
smanjenja od najmanje 15 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik povezan s opsegom primjene internog rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja.
2. Za potrebe stavka 1. točke (c) podtočke i. ovog članka i u skladu s člankom 3. stavkom 2., utjecaj promjene procjenjuje se kao omjer izračunan na sljedeći način:
(a)
u brojniku, razlika iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik povezan s opsegom primjene internog rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja prije i nakon promjene na konsolidiranoj razini matične institucije u EU-u ili na razini institucije koja nije ni matična institucija ni društvo-kći;
(b)
u nazivniku, ukupni iznosi izloženosti ponderirani rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik prije promjene na konsolidiranoj razini matične institucije u EU-u, odnosno na razini institucije koja nije ni matična institucija ni društvo-kći.
Izračun se odnosi na isti trenutak.
Određivanje utjecaja na iznose izloženosti ponderirane rizikom odnosi se samo na utjecaj promjene na IRB pristup pa se pretpostavlja da skup izloženosti ostaje stalan.
3. Za potrebe stavka 1. točke (c) podtočke ii. ovog članka i u skladu s člankom 3. stavkom 2., utjecaj promjene procjenjuje se kao omjer izračunan na sljedeći način:
(a)
u brojniku, razlika iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik povezan s opsegom primjene internog rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja prije i nakon promjene;
(b)
u nazivniku, iznosi izloženosti ponderirani rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik prije promjene povezan s opsegom primjene rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja.
Izračun se odnosi na isti trenutak.
Određivanje utjecaja na iznose izloženosti ponderirane rizikom odnosi se samo na utjecaj promjene na IRB pristup pa se pretpostavlja da skup izloženosti ostaje stalan.
Članak 5.
Promjene IRB pristupa koje se ne smatraju značajnima
1. Promjene IRB pristupa koje nisu značajne, ali o kojima je potrebno obavijestiti nadležna tijela u skladu s člankom 143. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 575/2013 priopćavaju se na sljedeći način:
(a)
promjene koje ispunjavaju bilo koji od sljedećih uvjeta priopćavanju se nadležnom tijelu najmanje dva mjeseca prije njihove provedbe:
i.
promjene opisane u Prilogu 1. dijelu I. odjeljku 2.;
ii.
promjene opisane u Prilogu 1. dijelu II. odjeljku 2.;
iii.
promjene koje dovode do smanjenja od najmanje 5 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik povezan s opsegom primjene internog rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja;
(b)
sve ostale promjene priopćuju se nadležnom tijelu nakon provedbe najmanje jednom godišnje.
2. Za potrebe stavka 1. točke (a) podtočke iii. ovog članka i u skladu s člankom 3. stavkom 2., utjecaj promjene procjenjuje se kao omjer izračunan na sljedeći način:
(a)
u brojniku, razlika iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik povezan s opsegom primjene internog rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja prije i nakon promjene;
(b)
u nazivniku, iznosi izloženosti ponderirani rizikom za kreditni i razrjeđivački rizik prije promjene povezan s opsegom primjene rejting-sustava ili pristupa internih modela za izloženosti na osnovi vlasničkih ulaganja.
Izračun se odnosi na isti trenutak.
Određivanje utjecaja na iznose izloženosti ponderirane rizikom odnosi se samo na utjecaj promjene na IRB pristup pa se pretpostavlja da skup izloženosti ostaje stalan.
Članak 6.
Značajna proširenja i promjene naprednog pristupa
1. Proširenja i promjene naprednog pristupa smatraju se značajnima ako ispunjavaju bilo koji od sljedećih uvjeta:
(a)
obuhvaćeni su bilo kojim proširenjem opisanim u Prilogu II. dijelu I. odjeljku 1.;
(b)
obuhvaćeni su bilo kojom promjenom opisanom u Prilogu II. dijelu II. odjeljku 1.;
(c)
dovode do jednog od sljedećeg:
i.
smanjenja od najmanje 10 % jednog od sljedećeg:
-
ukupnih konsolidiranih kapitalnih zahtjeva matične institucije u EU-u za operativni rizik,
-
ukupnih kapitalnih zahtjeva za operativni rizik ako institucija nije ni matična institucija ni društvo-kći;
ii.
smanjenja od najmanje 10 % jednog od sljedećeg:
-
ukupnih kapitalnih zahtjeva za operativni rizik na konsolidiranoj razini matične institucije koja nije matična institucija u EU-u,
-
ukupnih kapitalnih zahtjeva za operativni rizik društva-kćeri ako matična institucija nije dobila odobrenje za upotrebu naprednog pristupa.
2. Za potrebe stavka 1. točke (c) podtočke i. i u skladu s člankom 3. stavkom 2., utjecaj proširenja ili promjene procjenjuje se kao omjer izračunan na sljedeći način:
(a)
u brojniku, razlika kapitalnih zahtjeva za operativni rizik povezan s opsegom primjene modela naprednog pristupa prije i nakon proširenja ili promjene na konsolidiranoj razini matične institucije u EU-u ili na razini institucije koja nije ni matična institucija ni društvo-kći;
(b)
u nazivniku, ukupni kapitalni zahtjevi za operativni rizik prije proširenja ili promjene na konsolidiranoj razini matične institucije u EU-u odnosno na razini institucije koja nije ni matična institucija ni društvo-kći.
Izračun se odnosi na isti trenutak.
Određivanje utjecaja na kapitalne zahtjeve odnosi se samo na utjecaj proširenja i promjene na napredni pristup pa se stoga pretpostavlja da profil izloženosti operativnom riziku ostaje stalan.
3. Za potrebe stavka 1. točke (c) podtočke ii. i u skladu s člankom 3. stavkom 2., utjecaj proširenja ili promjene procjenjuje se kao omjer izračunan na sljedeći način:
(a)
u brojniku, razlika kapitalnih zahtjeva za operativni rizik povezan s opsegom primjene modela prije i nakon proširenja ili promjene na konsolidiranoj razini matične institucije koja nije ni matična institucija u EU-u ni društvo-kći ako matična institucija nije dobila odobrenje za upotrebu naprednog pristupa;
(b)
u nazivniku, ukupni kapitalni zahtjevi za operativni rizik prije proširenja ili promjene na konsolidiranoj razini matične institucije koja nije matična institucija u EU-u, odnosno na razini društva-kćeri ako matična institucija nije dobila odobrenje za upotrebu naprednog pristupa.
Izračun se odnosi na isti trenutak.
Određivanje utjecaja na kapitalne zahtjeve odnosi se samo na utjecaj proširenja i promjene na napredni pristup pa se stoga pretpostavlja da profil izloženosti operativnom riziku ostaje stalan.
Članak 7.
Proširenja i promjene naprednog pristupa koje se ne smatraju značajnima
Proširenja i promjene naprednog pristupa koje nisu značajne, ali o kojima je potrebno obavijestiti nadležna tijela u skladu s člankom 312. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 priopćavaju se na sljedeći način:
(a)
proširenja i promjene obuhvaćene Prilogom II. dijelom I. odjeljkom 2. i dijelom II. odjeljkom 2. priopćuju se nadležnim tijelima najmanje dva mjeseca prije njihove provedbe;
(b)
sva ostala proširenja i promjene priopćuju se nadležnim tijelima nakon njihove provedbe najmanje jednom godišnje.
Članak 8.
Dokumentacija o proširenjima i promjenama
1. Za proširenja i promjene IRB ili naprednog pristupa koje se klasificiraju kao proširenja i promjene za koje je potrebno odobrenje nadležnih tijela, institucije uz zahtjev dostavljaju sljedeću dokumentaciju:
(a)
opis proširenja ili promjene, svoje razloge za odabir i cilj;
(b)
datum provedbe;
(c)
opseg primjene na koji utječe proširenje ili promjena modela, zajedno s karakteristikama obujma;
(d)
tehničke dokumente i dokumente o postupku;
(e)
izvješća o nezavisnoj provjeri ili validaciji institucije;
(f)
potvrdu da su proširenje ili promjenu odobrila nadležna tijela u okviru postupka odobravanja institucije i datum odobrenja;
(g)
prema potrebi, kvantitativni utjecaj promjene ili proširenja na iznose izloženosti ponderirane rizikom ili kapitalne zahtjeve;
(h)
evidenciju broja trenutačne i prethodne verzije internih modela institucije koji podliježu odobrenju.
2. Za proširenja i promjene klasificirane kao proširenja i promjene za koje je potrebno obavješćivanje prije ili nakon provedbe, institucije uz obavijest dostavljaju dokumentaciju iz stavka 1. točaka (a), (b), (c), (f) i (g).
Članak 9.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. ožujka 2014.