PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2013
ze dne 18. února 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 25. listopadu 2011 Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila, že zahajuje antidumpingové řízení (dále též „řízení“), pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále též „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Téhož dne Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (3) oznámila, že zahajuje antisubvenční řízení, pokud jde o dovoz bioethanolu pocházejícího z USA do Unie, a zahájila samostatné šetření (dále jen „antisubvenční řízení“). Toto řízení bylo ukončeno dne 21. prosince 2012 bez uložení vyrovnávacích opatření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 12. října 2011 Sdružením evropských výrobců obnovitelného ethanolu (ePURE) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby bioethanolu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, vývozce/výrobce v USA, dovozce a další strany, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i orgány USA. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1 Výběr vzorku vývozců/výrobců v USA
(6)
Vzhledem k možnému vysokému počtu vývozců/výrobců v USA se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(7)
Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vývozci/výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení vyplnili formulář pro výběr vzorku, v němž uvedou základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobou a prodejem bioethanolu v období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“).
(8)
Výběr reprezentativního vzorku byl rovněž konzultován s příslušnými orgány USA.
(9)
V 15denní lhůtě se přihlásilo více než 60 vývozců/výrobců, kteří poskytli požadované informace.
(10)
V souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního množství vývozu bioethanolu do Unie, které může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumáno. Vybraný vzorek tvořilo šest výrobců bioethanolu v USA (dále jen „vzorek za USA“).
(11)
Během šetření bylo zjištěno, že výroba jednoho výrobce zařazeného do vzorku za USA nebyla během období šetření vyvážena do Unie. Tato společnost byla tudíž ze vzorku vyloučena.
(12)
Navzdory skutečnosti, že další výrobci zařazení do vzorku uvedli ve formuláři pro výběr vzorku vývoz bioethanolu do Unie, šetření prokázalo, že žádný z nich bioethanol na trh Unie nevyvážel. Ve skutečnosti jej prodávali obchodníkům/výrobcům směsí na domácím trhu, kteří nejsou ve spojení, a ti jej poté smíchali s benzinem a znovu prodávali, a to jak na domácím trhu, tak na vývoz, zejména do Unie. V průběhu šetření na místě se ukázalo, a to navzdory dojmu vyplývajícímu z informací poskytnutých výrobci v USA zařazenými do vzorku prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, že si tito výrobci nebyli ve všech případech vědomi toho, zda je jejich výroba určena pro trh Unie či pro jinou destinaci, včetně trhu USA, a neměli představu o prodejních cenách účtovaných obchodníky/výrobci směsí. To tudíž znamená, že výrobci bioethanolu v USA nejsou vývozci dotčeného výrobku do Unie. Skutečnými vývozci jsou obchodníci/výrobci směsí. Na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni vzorku za USA v předběžné fázi tudíž nebylo možné stanovit, zda byl bioethanol pocházející z USA během období šetření vyvážen do Unie za dumpingové ceny.
(13)
Žádné antidumpingové opatření tedy v té době nemohlo být uloženo.
(14)
Pro účely zjištění vývozu bioethanolu do Unie se v rámci vzorku za USA vycházelo zejména z údajů, které poskytli výrobci směsí/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, již nebyli v předběžné fázi zahrnuti do šetření. Přestože v předběžné fázi jeden obchodník při šetření spolupracoval a poskytl doplňující údaje, nebyly tyto údaje dostačující k tomu, aby bylo možné přesně a spolehlivě stanovit údaje potřebné k výpočtu dumpingových rozpětí.
(15)
V zájmu dokončení šetření dumpingu bylo tedy považováno za nutné vycházet spíše z údajů obchodníků a výrobců směsí, kteří dotčený výrobek do Unie ve skutečnosti vyváželi.
(16)
Dotazníky týkající se dumpingu byly tedy zaslány osmi největším obchodníkům/výrobcům směsí v USA, kteří byli identifikováni během šetření v rámci vzorku za USA. Tito obchodníci/výrobci směsí představují více než 90 % celkového vývozu bioethanolu do Unie. Dva z nich se spoluprací při šetření souhlasili a jejich vývoz představuje přibližně 51 % celkového vývozu bioethanolu do Unie během období šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(17)
Vzhledem k možnému vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení.
(18)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii (dále jen „vzorek za EU“). Tento vzorek tvořilo pět společností a skupin z 19 výrobců v Unii, kteří byli známí před zahájením šetření. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby bioethanolu během období šetření a polohy známých výrobců. Tento vzorek představoval 48 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření.
(19)
Během šetření se však ukázalo, že skupiny zařazené do vzorku za EU tvoří vysoký počet společností či jednotlivých subjektů vyrábějících a prodávajících obdobný výrobek. To by znamenalo provést šetření ve 13 společnostech, což nebylo vzhledem k času, který byl na šetření vyčleněn, možné. Bylo tedy rozhodnuto znovu přezkoumat údaje, které byly k dispozici pro výběr reprezentativního vzorku. Vycházelo se z toho, že vzorek by měl být založen na největších jednotlivých výrobních subjektech v Unii a v rámci skupin a při výběru by mělo být zohledněno také určité geografické rozložení výrobců v Unii.
(20)
Proto byl nakonec vybrán konečný vzorek za EU složený z šesti jednotlivých výrobců zvolených na základě reprezentativnosti z hlediska výroby a objemu prodeje bioethanolu v období šetření a geografické polohy výrobce. Tito výrobci, kteří se nacházejí v Belgii, Nizozemsku, Francii, Spojeném království, Švédsku a Německu, představují 36 % celkové odhadované výroby v Unii a 44 % celkové výroby uvedené společnostmi, které poskytly údaje pro účely výběru vzorku. Tento vzorek byl považován za reprezentativní pro účely posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(21)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit připomínky ke vhodnosti výběru vzorku.
(22)
Některé strany tvrdily, že vzorek za EU je méně reprezentativní než vzorek původní, který obsahoval celé skupiny společností. Podle jejich názoru by objektivní analýzu situace ve výrobním odvětví Unie bylo možné provést pouze začleněním všech společností, které jsou součástí skupin ve vzorku. Uvedly zejména, že náklady a příjmy mohou být přiděleny určitým společnostem ve skupině, v nichž se neuskuteční návštěva, a tudíž nemusí být zohledněny při analýze újmy.
(23)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že Komise náležitě zvážila a přezkoumala údaje poskytnuté všemi společnostmi, a to těmi, které byly zařazeny do vzorku, i těmi, které zařazeny nebyly, a zejména společnostmi patřícími do skupin, aby se ujistila, že veškeré náklady a příjmy spojené s výrobou a prodejem u společností zařazených do vzorku byly při analýze újmy v plném rozsahu a správně zohledněny.
(24)
Některé strany napadly skutečnost, že do vzorku za EU byli zařazeni výrobci v Unii, kteří se nacházeli ve fázi rozběhu činnosti. Rovněž tvrdily, že by do vzorku neměla být zařazena jedna společnost, která měla v roce 2011 významnou volnou kapacitu, nacházející se v členském státě, který neprovedl směrnici o energii z obnovitelných zdrojů (4). Rovněž zaznělo, že pokud by tyto společnosti do vzorku nakonec zařazeny byly, měla by Komise údaje o nich upravit tak, aby byly tyto mimořádné okolnosti zohledněny.
(25)
Má se za to, že skutečnost, že společnosti v nedávné době rozběhly nebo obnovily provoz, není důvodem k tomu, aby byly vyloučeny ze vzorku. Zařazení takovýchto společností do vzorku není v rozporu s kritérii pro výběr vzorku, která jsou stanovena v článku 17 základního nařízení. Pokud jde o úpravu údajů, strany neposkytly žádný konkrétní materiál nebo podložené důkazy, kterými by své tvrzení podpořily, ani podklady pro to, jak by se měla požadovaná úprava provést.
(26)
Kromě toho nebyly při šetření zjištěny žádné náklady, například zrychlené odpisy, které by měly být upraveny, aby se napravilo zkreslení způsobené rozběhem činnosti. Tento požadavek se proto zamítá.
(27)
Některé strany rovněž vznesly námitky proti tomu, že součástí vzorku za EU již není společnost, která do něj byla prozatímně vybrána a nachází se v členském státě s vysokou spotřebou a výrobou bioethanolu. Tvrdily, že ekonomická situace této společnosti je dobrá, a naznačily, že právě to bylo důvodem k jejímu vyloučení ze vzorku. Dále tvrdily, že výběr vzorku byl zkreslen tak, aby byla zjištěna újma. Podle těchto stran měla Komise rozeslat tzv. minidotazníky všem výrobcům, aby shromáždila patřičné údaje pro výběr vzorku.
(28)
Pokud jde o rozesílání minidotazníků, je třeba poznamenat, že před výběrem vzorku si Komise vyžádala informace od všech výrobců v Unii, o nichž bylo známo, že jsou záležitostí dotčeni, aby shromáždila příslušné údaje pro výběr vzorku. Jak je uvedeno v bodě 5.2.1 oznámení o zahájení řízení, tyto informace byly k dispozici ode dne zahájení šetření v dokumentu „For inspection by interested parties“ a nebyly takové povahy, aby z nich byla zřejmá ekonomická situace respondentů. Komise tedy měla k dispozici dostatek informací k tomu, aby mohla vybrat reprezentativní vzorek v souladu s kritérii uvedenými v článku 17 základního nařízení, ale nemohla společnosti vybírat tak, aby bylo dosaženo určitého výsledku. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.
(29)
Na závěr bylo vzneseno tvrzení, že vzorek měl obsahovat společnosti vyrábějící bioethanol z cukrové řepy, jelikož výroba z této suroviny může být mnohem ziskovější než výroba například z pšenice. Třebaže toto tvrzení nebylo podložené, z dostupných informací vyplývá, že bioethanol vyráběný z cukrové řepy představuje pouze malou část celkové výroby v Unii, v roce 2011 přibližně 12 %, a že dvě ze společností zařazených do vzorku cukrovou řepu jako vstupní surovinu k výrobě bioethanolu zčásti používají. Toto tvrzení se proto zamítá.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že vzorek vybraný výše popsaným způsobem pro účely analýzy újmy je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
Vzhledem k možnému vysokému počtu dovozců zapojených do řízení se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců podle článku 17 základního nařízení.
(32)
Pouze tři dovozci poskytli ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a ověřování
(33)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. Dotazníky byly tedy zaslány vývozcům/výrobcům v USA zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem spolupracujícím dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(34)
Odpovědi zaslali vývozci/výrobci v USA zařazení do vzorku, výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a čtyři uživatelé.
(35)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které poskytly zúčastněné strany a které považovala za nezbytné pro účely konečného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(36)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Vývozci/výrobci v USA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas a Sioux Falls, Jižní Dakota
Obchodník v USA, který není ve spojení
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Obchodník ve Švýcarsku, který je ve spojení
-
Cargill International SA, Ženeva
Výrobci v Unii
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgie
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Německo
-
Ensus, Yarm, Spojené království
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švédsko
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francie
Dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemsko
-
Greenergy Fuels Limited, Londýn, Spojené království
Uživatelé v Unii
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nizozemsko
1.3 Období šetření a posuzované období
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011. Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(38)
Dotčeným výrobkem je bioethanol, někdy označovaný jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkohol vyráběný ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaný či nedenaturovaný, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v), pocházející z USA, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97.
(39)
Bioethanol lze vyrábět z různých zemědělských vstupních surovin, např. cukrové třtiny, cukrové řepy, brambor, manioku a kukuřice. V USA se bioethanol rozlišuje podle různých vstupních surovin, jak je popsáno níže:
a)
Konvenční biopalivo (vyráběné především ze vstupní suroviny kukuřice a běžně nazývané kukuřicový ethanol), které je definováno jako obnovitelné palivo získávané z kukuřičného škrobu a vyráběno v zařízeních, jejichž výstavba byla zahájena po datu uzákonění zákona o energetické nezávislosti a bezpečnosti v prosinci 2007 (5), a které musí v budoucnosti dosáhnout 20 % snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání se základními emisemi skleníkových plynů z benzinu a nafty v průběhu životního cyklu.
b)
Vyspělé biopalivo, definované jako obnovitelné palivo jiné než ethanol získaný z kukuřičného škrobu, které je získáváno z obnovitelné biomasy a jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice (Energy Policy Act, EPA), jsou alespoň o 50 % nižší než základní emise skleníkových plynů. Tento pojem zahrnuje „celulózová biopaliva“ jako bioethanol a „naftu z biomasy“. Soupis pro vyspělá biopaliva zahrnuje soupis pro celulózová biopaliva, naftu z biomasy a nerozlišená vyspělá biopaliva.
(40)
Konkrétněji je celulózové biopalivo (6) definováno jako obnovitelné palivo získané z jakékoli celulózy, hemicelulózy nebo ligninu získaných z obnovitelné biomasy, jehož emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu, určené správcem podle zákona o energetické politice, jsou alespoň o 60 % nižší než základní emise skleníkových plynů v průběhu životního cyklu. Celulózová biopaliva zahrnují celulózový bioethanol. Federální vláda Spojených států ve značné míře podporuje výzkum a pilotní projekty zabývající se výrobou vyspělých biopaliv, a zejména celulózového bioethanolu vyráběného především z odpadu ze zemědělství a lesnictví. Podle činitelů USA a veřejně dostupných údajů (7) dosáhne výroba tohoto typu bioethanolu v roce 2014 přibližně 4 miliard litrů a do roku 2021 přesáhne 50 miliard litrů. Výroba celulózového bioethanolu byla během období šetření zanedbatelná.
(41)
Během období šetření a až do současnosti byla hlavní vstupní surovinou používanou v USA kukuřice, zatímco hlavní vstupní surovinou používanou v Unii je pšenice.
(42)
Z šetření vyplynulo, že bioethanol se obecně prodává v čisté formě výrobcům směsí/obchodníkům, kteří jej smísí (8) s benzinem především s cílem vyrobit směsi s vysokým obsahem bioethanolu, které se vyvážejí nebo prodávají na domácím trhu k dalšímu mísení a používají jako palivo ke spotřebě. Mísení není příliš složité a lze je provést smísením výrobků ve zvláštních nádržích, do nichž se přidají požadované procentní podíly bioethanolu a benzinu.
(43)
Aby bylo možné určit různé druhy bioethanolu a směsi bioethanolu používané na celém světě, jsou směsi paliva ethanolu značeny tzv. čísly „E“, která popisují procentní podíl objemu paliva ethanolu ve směsi. Například E85 znamená, že směs obsahuje 85 % bezvodného ethanolu a 15 % benzinu. Směsi s nízkým obsahem ethanolu v rozmezí od E5 do E25 jsou rovněž známé jako gasohol, ačkoli mezinárodně pojem gasohol nejčastěji označuje směs E10. Směsi E10 nebo směsi slabší se do roku 2011 používaly ve více než dvaceti zemích světa a vedoucí příčku zaujímaly Spojené státy americké, kde byl téměř všechen maloobchodní benzin v roce 2010 smíšen s 10 % bioethanolu.
(44)
Z šetření vyšlo najevo, že podle stávajícího programu pro národní normu pro obnovitelná paliva (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) zřízeného v rámci zákona o energetické politice z roku 2005, jímž se změnil zákon o ochraně ovzduší (Clean Air Act) a který stanovil první národní normu pro obnovitelná paliva, jsou všechny druhy bioethanolu považovány za biopaliva. Odpovědnost za koordinaci činností s ministerstvem energetiky Spojených států, ministerstvem zemědělství Spojených států a zúčastěnými subjekty za účelem koncipování a provádění tohoto programu přidělil Kongres Spojených států Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států (US Environmental Protection Agency, EPA).
(45)
V důsledku své politiky v oblasti energetiky jsou Spojené státy od roku 2005 největším světovým výrobcem bioethanolu a připadá na ně 57,5 % světové produkce. Požadavky EPA zaručily, že v roce 2009 bylo vyrobeno nejméně 11 miliard amerických galonů obnovitelných paliv, a to zejména za účelem splnění cílů stanovených zákonem o energetické nezávislosti a bezpečnosti z roku 2007. Výroba v tak velkém měřítku rovněž umožnila výrobcům v USA vyvážet bioethanol i na jiné trhy, včetně Unie.
(46)
Podle úředních zdrojů, informací o trhu a veřejně dostupných informací (9) jsou všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, zejména směsích bioethanolu a minerálního benzinu, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění výše, které se vyrábějí v USA a prodávají se buď v USA, nebo na vývoz, považovány za paliva z bioethanolu a jsou součástí legislativního balíčku týkajícího se energetické účinnosti a obnovitelné energie a náhradních paliv v USA.
(47)
Bylo zjištěno, že všechny druhy bioethanolu a bioethanolu ve směsích, kterých se týká toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o vstupní suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Malé odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani to, jak ho různé strany vnímají.
(48)
Některé strany tvrdily, že definice dotčeného výrobku není jasná, zejména proto, že neumožňuje rozlišovat mezi bioethanolem pro použití v palivu a bioethanolem pro jiná použití. Z toho důvodu prohlásily, že by se šetření mělo vztahovat na ethanol určený pro všechna použití a ethanol ze všech zdrojů včetně syntetického ethanolu, který konkuruje bioethanolu pro průmyslové použití.
(49)
Další strana tvrdila opak, konkrétně že šetření by se mělo vztahovat pouze na bioethanol pro použití v palivu, a že bioethanol pro průmyslové použití by tím pádem měl být vyloučen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že dotčený výrobek by měl být definován především podle základních fyzikálních, technických a chemických vlastností, nikoli podle použití či uplatnění. Výrobek, který má různá uplatnění, může mít samozřejmě tytéž nebo obdobné základní vlastnosti bez ohledu na další použití a za určitých okolností může být nutné prohloubit analýzu definice výrobku s ohledem na specifické rysy výrobního odvětví a trhu.
(51)
V tomto případě bylo jasné, že oznámení o zahájení řízení neobsahovalo záměr zahrnout do definice výrobků také syntetický ethanol. Syntetický ethanol má jiné vlastnosti než bioethanol a neodpovídá výše popsaným kritériím týkajícím se definice dotčeného výrobku. Do šetření se nezapojil žádný výrobce, který se soustředí na výrobu uvedeného výrobku. Z toho důvodu nelze syntetický ethanol zařadit do definice dotčeného výrobku a spadá mimo rámec šetření. V rozporu s názorem některých stran toto upřesnění nevede ke změně rámce šetření ani definice dotčeného výrobku a nemělo dopad na kvalitu použitých údajů.
(52)
Bioethanol pro použití v palivu a bioethanol pro jiná použití mohou mít obdobné vlastnosti. Šetření se však věnovalo dumpingu na úrovni hospodářských subjektů v USA, které vyráběly nebo míchaly bioethanol pro použití v palivu, zejména bioethanol určený pro palivové směsi. I šetření výrobců v Unii se zaměřilo na bioethanol určený pro použití v palivu, a nikoli pro jiné účely. Na bioethanol pro jiná použití, než je použití v palivu, by se tudíž rámec tohoto šetření neměl vztahovat.
(53)
Dovozci, kteří nebudou využívat bioethanol pro použití v palivu dovážený z USA, mohou podat prohlášení, podle ustanovení týkajících se konečného použití stanovených prováděcími pravidly obsaženými v článcích 291 až 300 celního kodexu Unie (10).
2.2 Obdobný výrobek
(54)
Bylo zjištěno, že bioethanol vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie má obdobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako bioethanol vyvážený do Unie z USA.
(55)
Jak je popsáno ve 39. bodě odůvodnění výše, bioethanol lze vyrábět z různých vstupních surovin. Šetření však nepoukázalo na skutečnost, že by použitá vstupní surovina vedla k jakýmkoli rozdílům, pokud jde o vlastnosti konečného výrobku. Bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA, zejména z kukuřice, a vyvážený na trh Unie je vzájemně zaměnitelný s dotčeným výrobkem, zejména ze pšenice, vyráběným a prodávaným v Unii tamními výrobci. Pokud jde o bioethanol, neexistují kromě toho žádné významné rozdíly, jsou-li vůbec nějaké, v používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu.
(56)
Je tedy potvrzeno, že bioethanol vyráběný a prodávaný v Unii a dotčený výrobek vyvážený z USA by měly být považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Někteří výrobci v USA zařazení do vzorku tvrdili, že bioethanol vyráběný a prodávaný na trhu USA není jako dotčený výrobek, protože striktně neodpovídá znění popisu výrobku uvedenému v oznámení o zahájení řízení. Druhy bioethanolu prodávané na trhu USA skutečně odpovídají normě uplatňované ve Spojených státech (ASTM) spíše než EN 15376 a obsah vody u nich přesahuje hranici 0,3 %.
(58)
Šetření však ukázalo, že bioethanol vyráběný k prodeji na trhu USA má ve značné míře stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako dotčený výrobek. Čl. 1 odst. 4 základního nařízení stanoví, že obdobný výrobek nemusí být nezbytně podobný ve všech ohledech s dotčeným výrobkem, ale může se jednat o výrobek, který ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem dotčeného výrobku. To je případ bioethanolu prodávaného na trhu USA a bioethanolu vyváženého do Unie. Existují precedenty, kdy se výrobky považovaly za obdobné jako dotčený výrobek i navzdory určitým rozdílům (11).
(59)
Proto bylo rozhodnuto prozatímní zjištění zvrátit a považovat bioethanol odpovídající normě ASTM a prodávaný na trhu USA za výrobek obdobný dotčenému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(60)
Jak je vysvětleno v 6. až 16. bodě odůvodnění výše, šetření se za účelem prošetření možného dumpingu týkalo jak výrobců bioethanolu, tak obchodníků/výrobců směsí, kteří vyváželi dotčený výrobek na trh Unie.
(61)
Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení se v nařízení o uložení cla stanoví clo pro každého dodavatele, nebo není-li to proveditelné, pro danou dodavatelskou zemi.
(62)
Někteří výrobci tvrdili, že bylo možné identifikovat a sledovat jejich výrobky prodané hospodářským subjektům v USA za účelem vývozu, zejména do Unie. Odvolávali se na certifikační postup, který stanoví směrnice o energii z obnovitelných zdrojů, ale nedokázali najít konkrétní vazbu mezi jejich prodejem na trhu USA a vývozem uskutečňovaným jinými hospodářskými subjekty do EU. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše a 63. bodě odůvodnění níže, tito výrobci rovněž neměli představu o úrovni vývozních cen do Unie.
(63)
V tomto případě bylo zjištěno, že vzhledem ke struktuře odvětví bioethanolu a způsobu výroby a prodeje dotčeného výrobku na trhu USA a způsobu jeho vývozu do Unie není proveditelné stanovit individuální dumpingová rozpětí pro výrobce v USA. Přesněji, výrobci zařazení do vzorku za USA dotčený výrobek do Unie nevyváželi a obchodníci/výrobci směsí, kteří byli zahrnuti do šetření, získávali bioethanol od různých výrobců, míchali jej a prodávali zejména na vývoz do Unie, tudíž navzdory tvrzením výše uvedených stran nebylo možné všechny jednotlivé nákupy vysledovat a srovnat běžné hodnoty s příslušnými vývozními cenami a nelze určit výrobce v okamžiku vývozu do Unie. Jinými slovy, každá dodávka odeslaná do EU obsahuje bioethanol vyrobený v USA různými výrobci v USA, ne pouze těmi, kteří jsou zařazeni do vzorku za USA. Šetření také ukázalo, že úroveň cen, které účtovali výrobci ve vzorku za USA svým odběratelům v USA, nebyla v souladu s cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v případě vývozu do Unie.
(64)
Z toho důvodu se má za to, že by mělo být stanoveno celostátní dumpingové rozpětí.
3.2 Běžná hodnota
(65)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zjišťovala, zda byl dotčený výrobek prodáván dvěma spolupracujícími obchodníky/výrobci směsí nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu do Unie.
(66)
Jelikož byl obdobný výrobek prodáván na domácím trhu v dostatečném množství, byla běžná hodnota určena na základě ceny zaplacené nebo splatné dvěma výše uvedeným obchodníkům/výrobcům směsí v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v USA.
3.3 Vývozní cena
(67)
Spolupracující obchodníci/výrobci směsí poskytli údaje, které umožnily stanovit vývozní cenu na základě jejich cen, které jsou skutečně zaplacené nebo které je třeba zaplatit, podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení. U transakcí, při nichž se dovoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena určena početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
(68)
Pokud jde o prodej uskutečněný prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, nebyly od vývozní ceny odečteny prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jelikož nebyly považovány za náklady v období mezi dovozem a novým prodejem do Unie. Šetření ukázalo, že hlavní činnost obchodníka ve spojení představovalo řízení peněžních prostředků jednotky pro obchod v oblasti „cukru“, do níž biopaliva patří, a zajišťování rizik spojených s obchodem v zemědělském odvětví uzavíráním derivátových smluv, a to jak v rámci mimoburzovního trhu, tak i organizovaného finančního trhu.
(69)
Někteří výrobci ve Spojených státech tvrdili, že běžnou praxí orgánů je považovat prodejní cenu účtovanou vývozcem prvnímu nezávislému odběrateli za vývozní cenu, která slouží k výpočtu dumpingu. V tomto případě by touto cenou byla prodejní cena účtovaná výrobci ve Spojených státech obchodníkům/výrobcům směsí ve Spojených státech, kteří nejsou ve spojení. Jak je však uvedeno v 62. a 63. bodě odůvodnění výše, žádný z výrobců bioethanolu ve Spojených státech dotčený výrobek do Unie nevyvážel a neměl představu o úrovni vývozních cen do EU. Jejich cenu účtovanou na domácím trhu tedy použít nelze, protože se nejedná o vývozní cenu zaplacenou nebo splatnou za dotčený výrobek v Unii. Jejich tvrzení tudíž nelze přijmout.
3.4 Srovnání
(70)
Srovnání mezi váženým průměrem běžné hodnoty a váženým průměrem vývozní ceny podle druhu výrobku stanovenými pro spolupracující obchodníky/výrobce směsí bylo provedeno na základě ceny ze závodu a v souladu s čl. 2 odst. 10 při něm byly zohledněny rozdíly u činitelů, které prokazatelně ovlivnily ceny a srovnatelnost cen. Jeden obchodník/výrobce směsí tvrdí, že údaje o prodeji na domácím trhu nebyly reprezentativní. Jelikož daný obchodník/výrobce směsí však nebyl schopen údaje o veškerém prodeji na domácím trhu poskytnout, vychází výpočet z údajů získaných z dotazníku a inspekce na místě.
(71)
Jeden obchodník/výrobce směsí uvádí, že výpočet prodejní ceny na domácím trhu by měl vycházet z údajů burzy NYMEX o spotovém trhu. Komise má za to, že spolehlivější jsou ověřené údaje od dvou obchodníků/výrobců směsí.
(72)
Za tímto účelem byly v příslušných a odůvodněných případech provedeny náležité úpravy o rozdíly u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů.
(73)
Zvláštností u dotčeného výrobku a obdobného výrobku je skutečnost, že obchodníci/výrobci směsí získali během období šetření subvenci, zejména formou slev na spotřební dani u jejich prodeje směsí bioethanolu. K určení běžné hodnoty a vývozní ceny se použije metoda, při níž jsou plně zohledněny skutečné prodejní ceny uvedených obchodníků/výrobců směsí, a to jak pro prodej na domácím trhu, tak na vývoz. Srovnání prodeje uskutečněného obchodníky/výrobci směsí na trhu USA a vývozních cen obchodníků/výrobců směsí uplatňovaných pro EU tak za účelem vypočítání úrovně dumpingu u dotčeného výrobku eliminuje případný dopad subvence na ceny, neboť tato subvence během období šetření ovlivnila stejnou měrou jak prodej na domácím trhu, tak prodej na vývoz. Jeden obchodník/výrobce směsí uvedl, že subvenci na prodej na domácím trhu nedostal. Své tvrzení však není schopen prokázat; tvrzení je rovněž obtížně porovnatelné s informacemi, které o použití subvence poskytly orgány USA.
3.5 Dumping
(74)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě tohoto srovnání bylo zjištěno, že se spolupracující obchodníci/výrobci směsí, kteří nejsou ve spojení, podíleli na dumpingových praktikách.
(75)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí bylo stanoveno ve výši 9,5 % na základě souhrnných údajů od spolupracujících obchodníků/výrobců směsí a představuje celostátní dumpingové rozpětí pro USA.
(76)
Někteří z výrobců ve Spojených státech zařazení do vzorku uvedli, že budou-li uložena konečná antidumpingová opatření, očekávají, že jim bude uděleno individuální celní rozpětí. Vzhledem k obsahu 6. až 16. bodu odůvodnění a argumentaci uvedené v 60. až 64. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení přijmout, neboť šetření potvrdilo, že v případě těchto hospodářských subjektů, konkrétně proto, že během období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie, nebylo možné jejich výrobky při vývozu do Unie sledovat a ony samy obecně neměly informace o časovém plánu vývozu ani o cenách zaplacených nebo splatných dovozci v Unii, a tudíž pro tyto výrobce nebylo možné vývozní cenu a dumpingové rozpětí spolehlivě stanovit.
(77)
Někteří výrobci požádali o více podrobností o výpočtu dumpingu stanoveného pro dva spolupracující obchodníky/výrobce směsí. Je však třeba mít na paměti, že požadované informace obsahují obchodní tajemství, a nelze je tedy zpřístupnit jiné straně, než je strana dotčená. Na druhou stranu je běžné, že orgány zpřístupní obecnou metodu použitou k určení dumpingu všem stranám, u nichž nebyly pro výpočty použity žádné jednotlivé údaje. Tato metoda byla popsána v obecném informačním dokumentu, který byl rozeslán všem stranám.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(78)
Výroba v Unii byla stanovena na základě zprávy o trhu, kterou během šetření poskytl žadatel. Celková výroba obdobného výrobku v Unii, uvedená v této zprávě, byla srovnána s údaji poskytnutými 17 spolupracujícími výrobci v Unii. Mezi těmito dvěma soubory údajů byl zjištěn drobný rozdíl o přibližně 5 %. Důvodem je skutečnost, že údaje o výrobě neposkytli někteří relativně malí nespolupracující výrobci v Unii. Podle těchto podkladů byla celková výroba v Unii v období šetření stanovena na 3,42 milionu tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou proto uváděni jako „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Spotřeba v Unii
(79)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě celkové výroby v Unii uskutečněné výrobním odvětvím Unie po přičtení objemu dovozu z třetích zemí, který byl stanoven na základě nejlepších dostupných statistik, a odečtení změny zásob a vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie podle údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Některé strany tvrdily, že statistiky použité ke stanovení spotřeby nebyly kompletní, neboť nezohledňovaly významný dovoz bioethanolu z dalších třetích zemí, a to zejména v období šetření. Dále se domnívaly, že Komise nadhodnotila objem dovozu ze Spojených států, a údaje o spotřebě a podílu na trhu tudíž nejsou spolehlivé.
(80)
Tato tvrzení byla analyzována a porovnána s dostupnými informacemi. Ve věci dovozu z dalších zemí strany neposkytly žádné důkazy o objemech dovozu dotčeného výrobku. Dovoz z dalších zemí byl nicméně v rámci odhadu dovozu zohledněn. Pokud jde o objem dovozu ze Spojených států, byla v odhadu dovozu z USA během období šetření zjištěna administrativní chyba. Objem dovozu byl tedy znovu posouzen a podle potřeby upraven. Tato skutečnost však nemá žádný dopad na závěry týkající se posouzení újmy a příčinné souvislosti.
(81)
V souvislosti s dovozem dotčeného výrobku je třeba zdůraznit, že pro dotčený výrobek neexistují žádné zvláštní celní kódy kombinované nomenklatury. Kódy kombinované nomenklatury, pod nimiž lze dotčený výrobek celním orgánům oznámit, zahrnují navíc vedle dotčeného výrobku i jiné výrobky.
(82)
Co se týče dovozu směsí bioethanolu, z ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že se většina dovozu celním orgánům oznamuje pod kódem TARIC 3824909799. Objem dovozu však nelze získat přímo od Eurostatu, protože tento kód TARIC zahrnuje vedle dotčeného výrobku i různé další chemické výrobky.
(83)
Co se týče dovozu deklarovaného pod kódy 2207 10 00 a 2207 20 00 kombinované nomenklatury, nebylo možné rozlišovat mezi dotčeným výrobkem a jinými výrobky, které nebyly předmětem šetření, vzhledem k nedostatku informací o dováženém výrobku.
(84)
Jelikož údaje získané od Eurostatu neposkytovaly ucelený obrázek o dovozu, bylo za účelem stanovení dovozu dotčeného výrobku na trh Unie rozhodnuto, že se použijí také další zdroje informací.
(85)
V zájmu dosažení nejpřesnějšího odhadu dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z USA se za nejspolehlivější podklady považovaly statistiky, které poskytla americká komise pro mezinárodní obchod (International Trade Commission, ITC). Uvedené objemy vývozu odpovídají kódům celního sazebníku Spojených států 22071060 a 22072000.
(86)
K odhadu tohoto dovozu se přistoupilo racionálně a při stanovení dovozu z USA na trh Unie byla zohledněna všechna množství, která uvedla americká komise pro mezinárodní obchod.
(87)
Podklady pro odhad dovozu pocházejícího z Brazílie do Unie představovaly tyto zdroje: zprávy o dovozu do Spojeného království vydané agenturou pro obnovitelná paliva Spojeného království, výpisy z podrobné celní databáze dovozu, které poskytlo Nizozemsko, Švédsko a Finsko, a Eurostat. V případě Nizozemska, Švédska a Finska byl objem dovozu odhadován podle názvů dovozců a vývozců a popisu výrobku, byl-li k dispozici. K odhadu tohoto dovozu se použil konzervativní přístup. Při výpočtu dovozu se zohlednila veškerá uvedená množství.
(88)
Pro odhad zbytkového dovozu do Unie za ostatní členské státy, vyjma členských států uvedených v 87. bodě odůvodnění výše, byly použity údaje Eurostatu. Objem dovozu byl upraven na základě procenta bioethanolu použitého v Unii jako palivo. Podklady pro tuto úpravu lze najít v podnětu. Uvedené procento bylo získáno z roční bilance pro ethanol zveřejňované Evropskou komisí (12). Procento bioethanolu pro použití v palivu činilo v Unii 54 % v roce 2008, 66 % v roce 2009 a 68 % v roce 2010. Pro účely odhadu příslušného dovozu, který byl uskutečněn během období šetření, bylo pro období šetření použito procento za rok 2010.
(89)
Pro odhad dovozu jiného původu se vycházelo z údajů Eurostatu a z výpisů z podrobné celní databáze dovozu poskytnutých Nizozemskem, Švédskem a Finskem. Použila se stejná metodika jako v případě stanovení dovozu pocházejícího z Brazílie.
(90)
Jako zdroj údajů pro výpočet průměrné jednotkové ceny CIF pro dovoz z USA a Brazílie sloužily výpisy z podrobné celní databáze dovozu poskytnuté Nizozemskem, Švédskem a Finskem. V případě USA byly použity i ověřené údaje uvedené v dotazníku dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pro USA byly průměrné ceny CIF pro roky 2008 a 2009 odhadnuty na základě průměrné ceny, kterou pro tyto roky uvedla americká komise pro mezinárodní obchod, vyjádřené ve vztahu k průměrné jednotkové ceně CIF získané za rok 2010.
(91)
Změna zásob byla stanovena na základě údajů o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(92)
Podle těchto podkladů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Celková výroba v Unii (v tunách) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Celkový dovoz ze třetích zemí včetně dotčené země (v tunách) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Celkový vývoz výrobního odvětví Unie do zemí, které nejsou členy EU (v tunách) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Změna zásob (13) (v tunách) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Spotřeba v Unii (v tunách)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Index: 2008 = 100
100
115
121
129
Zdroj:
(A) zpráva o trhu; (B) Eurostat, americká komise pro mezinárodní obchod, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království a celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem; (C) podnět, odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie uvedené v podnětu.
(93)
Během posuzovaného období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29 %. Tento nárůst podnítilo provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů v členských státech, která stanovila cíle pro růst spotřeby energie z obnovitelných zdrojů.
4.3 Dovoz z dotčené země do Unie
4.3.1 Objem, podíl na trhu a cena dovozu z dotčené země
(94)
Z hlediska objemu, podílu na trhu a ceny se dovoz z USA do Unie během posuzovaného období vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z USA (v tunách) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Index: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Podíl na trhu (v %)
1,9
1,4
8,5
15,7
Index: 2008 = 100
100
73
454
837
Průměrná cena v EUR/t (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Index: 2008 = 100
100
94
92
106
Zdroj:
(A) objem vývozu deklarovaný americkou komisí pro mezinárodní obchod; (B) celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a ověřené odpovědi na dotazník od dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(95)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období významně vzrostl z 63 406 tun na 686 185 tun. Ve stejném období podobně vzrostl také podíl vývozců z USA na trhu Unie, a to z 1,9 % na 15,7 %.
(96)
Ačkoliv průměrné ceny dovozu z USA vzrostly během posuzovaného období o 6 %, byly ceny účtované vývozci z USA trvale nižší než průměrné ceny výrobců v Unii, jak se uvádí ve 117. bodě odůvodnění níže. Toto systematické cenové podbízení praktikované vývozci z USA vysvětluje významný nárůst podílu na trhu, jehož během posuzovaného období dosáhli.
4.3.2 Cenové podbízení dovozu z dotčené země
(97)
Pro účely posouzení případného cenového podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých druhů výrobku účtovanými vývozci z USA prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF. V zájmu spravedlivého srovnání cen byly u ceny týkající se USA provedeny příslušné úpravy o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(98)
Výsledky tohoto srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření, prokázaly trvalé cenového podbízení dosahující v průměru 5,6 %. Toto cenové podbízení naznačuje cenový tlak, který dovoz z dotčené země vyvíjel na trh Unie, a to zejména během období šetření.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Předběžné poznámky
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(100)
Pokud jde o makroekonomické údaje, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, stav zásob, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí, vychází analýza újmy z údajů o výrobním odvětví Unie jako celku od sdružení ePURE.
(101)
Pokud jde o mikroekonomické údaje, jako jsou ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, mzdy a stav zásob, vychází analýza újmy z údajů, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku v ověřených odpovědích na dotazník.
(102)
Odvětví bioethanolu je v Unii stále v počáteční fázi. Společnosti v poslední době investovaly do nových výrobních zařízení nebo rozšiřovaly stávající kapacity, aby mohly uspokojit rostoucí poptávku v Unii. Skutečnost, že během posuzovaného období zahájili výrobu noví výrobci, kladně ovlivnila takové ukazatele, jako například výrobu, výrobní kapacitu, objem prodeje a zaměstnanost.
(103)
Šetření rovněž prokázalo, že tento typ výrobního odvětví potřebuje k tomu, aby dosáhl běžných úrovní výroby, určitou dobu, a to dva až tři roky od okamžiku zahájení činnosti.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Index: 2008 = 100
100
130
152
157
Výrobní kapacita (v tunách)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Index: 2008 = 100
100
116
136
137
Využití kapacity (v %)
63
70
70
72
Index: 2008 = 100
100
112
112
114
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(104)
V důsledku směrnice o energii z obnovitelných zdrojů značně vzrostla v posuzovaném období výroba v Unii, a to o přibližně 57 %. V období 2008-2010 výroba v Unii vzrostla o 36 %, poté však míra růstu významně zpomalila a ve srovnání s rokem 2010 činila v období šetření pouze 3,5 %.
(105)
Výrobní kapacita vzrostla během posuzovaného období o 37 % a její vývoj sledoval podobný trend jako výroba.
(106)
Využití kapacity vzrostlo během posuzovaného období o 14 %, přičemž tohoto nárůstu bylo dosaženo na počátku posuzovaného období. Vzhledem k skutečnosti, že v roce 2009 se někteří výrobci v Unii nacházeli ve fázi rozběhu činnosti, předpokládalo se, že využití kapacity dále poroste, protože výrobci obvykle potřebují k dosažení běžných úrovní výroby po zahájení činnosti dva až tři roky, jak je vysvětleno ve 103. bodě odůvodnění výše. K tomu však nedošlo.
(107)
Šetření tak potvrdilo, že v souvislosti s očekávaným vyhlášením směrnice o energii z obnovitelných zdrojů několik společností v EU zahájilo na počátku posuzovaného období nebo v jeho průběhu svoji činnost. To vedlo ke kladnému vývoji, zejména pokud jde o výše uvedené činitele újmy, a to především v období do roku 2010. Situace na trhu Unie se však změnila souběžně s nárůstem dumpingového dovozu ze Spojených států v roce 2010 a předpokládaný růst se během období šetření nedostavil.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Index: 2008 = 100
100
130
152
159
Podíl na trhu (v %)
60,2
68,3
76,2
74,0
Index: 2008 = 100
100
113
126
122
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(108)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 59 % a podíl na trhu si připsal 13,8 procentního bodu. V letech 2008 až 2010 rostl objem prodeje rovnoměrně, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření méně než spotřeba, která v uvedeném období vzrostla o 6,8 %.
(109)
Podobně se vedlo i podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který do roku 2010 rostl, ale v období šetření pak klesal. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z USA svůj podíl na trhu téměř zdvojnásobil a připočítal si 7,2 procentního bodu, ztratilo výrobní odvětví Unie 2,2 procentního bodu.
4.4.4 Růst
(110)
V posuzovaném období spotřeba v Unii výrazně vzrostla o 29,2 %. Ačkoli objem prodeje a podíl na trhu v témže období rovněž vzrostly, výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby plně neprofitovalo, zejména pak od roku 2010. Od roku 2010 do období šetření růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie oproti předchozím letům zvolnil a podíl na trhu klesl.
(111)
Některé strany tvrdily, že trend růstu, který dokládaly určité ukazatele během posuzovaného období, neodráží situaci výrobního odvětví, jemuž byla působena újma. Jak je však vysvětleno výše, ze šetření je patrné, že zpomalení růstu výrobního odvětví Unie v roce 2010 a v období šetření koliduje s nárůstem levného dumpingového dovozu z USA.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
2 331
2 419
2 523
2 552
Index: 2008 = 100
100
104
108
109
Produktivita
(v jednotkách/zaměstnanec)
924
1 157
1 298
1 328
Index: 2008 = 100
100
125
141
144
Zdroj:
založeno na údajích o výrobním odvětví Unie, které poskytl žadatel.
(112)
Zaměstnanost vzrostla v posuzovaném období o 9 %. Přesněji, v letech 2008 až 2010 vzrostla o 8 %, ale během období šetření jen nepatrně - pouze o 1 %. Tento trend odráží tendence v oblasti kapacity a výroby v Unii.
(113)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie se měřila jako výroba na jednoho zaměstnance za rok. V posuzovaném období prudce vzrostla o 44 %, což odráželo efekt učení a zvyšování efektivity během fáze rozběhu činnosti a po ní.
4.4.6 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(114)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad dumpingových rozpětí stanovených během období šetření na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.4.7 Překonávání účinků minulého dumpingu
(115)
V tomto případě není vzhledem k neexistenci účinků minulého dumpingu tento bod relevantní.
4.4.8 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotkové ceny (v EUR/kg)
702,59
634,88
657,41
768,59
Index: 2008 = 100
100
90
94
109
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(116)
Ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly celkově o 9 %. V roce 2009 oproti roku 2008 klesly, pak ale rovnoměrně do konce období šetření rostly. Ze šetření je patrné, že zvýšení cen však výrobnímu odvětví Unie nepostačovalo k pokrytí nákladů. Propast mezi prodejními cenami a náklady se dále prohlubovala, zejména během období šetření. Tato situace kolidovala se zvyšujícím se výskytem levného dumpingového dovozu z USA na trhu Unie.
(117)
Šetření ukázalo, že ceny výrobního odvětví Unie zůstaly v posuzovaném období vyšší (až o 23 %) než ceny dumpingového dovozu z USA.
4.4.9 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk před zdaněním (v EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Index: 2008 = -100
- 100
4
- 102
- 246
Ziskovost prodeje Unie (v % čistého prodeje)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Index: 2008 = -100
- 100
3
-49
-84
Peněžní tok (v EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Index: 2008 = -100
- 100
1 376
1 928
1 457
Peněžní tok v % prodeje Unie stranám, které nejsou ve spojení
-0,9
8,7
8,2
4,4
Index: 2008 = -100
- 100
980
930
494
Investice (v EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Index: 2008 = 100
100
26
12
7
Návratnost investic (v %)
-10
2
-88
- 357
Index: 2008 = -100
- 100
15
- 870
-3 538
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(118)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena jak v absolutních hodnotách (čistý zisk před zdaněním), tak vyjádřením čistého zisku nebo ztráty před zdaněním procentem obratu prodeje obdobného výrobku. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla během posuzovaného období negativní, s výjimkou roku 2009, kdy se společnostem ve vzorku podařilo dosáhnout nulové ztráty.
(119)
Návratnost investic sledovala podobný trend a zdaleka nedosahovala návratnosti, která by umožňovala výrobnímu odvětví Unie přežít.
(120)
Peněžní tok byl v roce 2008 negativní a v letech 2009 a 2010 došlo ke zlepšení. Během období šetření ale peněžní tok začal opět klesat, což odráželo zhoršující se schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost.
(121)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období omezoval schopnost výrobního odvětví Unie investovat do své činnosti a podkopával jeho rozvoj, což jasně dokládá 93% pokles investic v tomto období.
4.4.10 Mzdy
2008
2009
2010
OŠ
Mzdy (v EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Index: 2008 = 100
100
107
117
132
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(122)
Mzdy v posuzovaném období vzrostly o 32 %, což odráželo zvýšení produktivity zaměstnanců.
4.4.11 Zásoby
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
34 585
24 022
38 649
31 408
Index: 2008 = 100
100
69
112
91
Stav zásob v poměru k výrobě (v %)
8,3
3,5
3,8
2,5
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(123)
Stavy zásob během posuzovaného období mírně klesly.
4.5 Závěr ohledně újmy
(124)
Šetřením bylo prokázáno, že k nárůstu levného dumpingového dovozu do Unie došlo v roce 2010 a zejména během období šetření. V uvedeném období se některé ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie zlepšily, růst však neodpovídal nárůstu spotřeby v posuzovaném období, a zlepšení tak výrobnímu odvětví Unie dostatečně neumožňovalo rozvíjet svoji činnost.
(125)
Jak tomu obvykle bývá u nové a rozvíjející se činnosti, určité ukazatele, jako například objem prodeje, výroba a využití kapacity, vykazovaly během posuzovaného období kladný trend. Důvodem je skutečnost, že na trh v daném období vstoupili noví výrobci v Unii. Šetření nicméně prokázalo, že situace na trhu Unie od roku 2010, kdy došlo k nárůstu levného dovozu, nedovolovala výrobcům v Unii dosáhnout takové úrovně činnosti a cen, která by byla dostatečná pro rozvoj a udržení významných investic, které byly uskutečněny v posuzovaném období.
(126)
Bylo zjištěno, že docházelo k neustálému cenovému podbízení levného dovozu ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Hladina cen uvedenému výrobnímu odvětví neumožňovala pokrýt své náklady a realizovat peněžní tok a zisk, které jsou nezbytné pro rozvoj činnosti.
(127)
Ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, si pohoršily nebo zaostávaly daleko za běžnou úrovní. Tato skutečnost silně poškodila schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a dále investovat do činnosti.
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla během období šetření způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Úvod
(129)
V souladu s čl. 3 odst. 5 a čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení bylo posouzeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země působil újmu výrobnímu odvětví Unie; zkoumaly se rovněž jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(130)
Jak je uvedeno výše, spotřeba Unie během posuzovaného období významně vzrostla o 29,2 %. Objem dumpingového dovozu z dotčené země však významně vzrostl, tj. jeho podíl na trhu Unie činil na začátku posuzovaného období 1,9 % a během období šetření dosáhl 15,7 %. Tato situace jednoznačně vyvíjela tlak na výrobní odvětví Unie, a to především od roku 2010 do konce období šetření, kdy se tento dovoz více než zdvojnásobil. Od roku 2010, a zejména pak během období šetření, zaplavoval levný dovoz z USA trh Unie a ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení. Tato situace výrobnímu odvětví neumožnila dosáhnout v období šetření předpokládaného rozvoje.
(131)
Některé strany tvrdí, že právě v období od roku 2010 do období šetření se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, což koliduje se zdvojnásobením vývozu z USA. Jak je vysvětleno výše ve 102. a 107. bodě odůvodnění, vývoj určitých činitelů újmy, jako je například výroba a objem prodeje, kladně ovlivnila skutečnost, že během posuzovaného období začalo vstupovat na trh mnoho výrobců v Unii. Oproti roku 2010 však v období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu a ve stejné době trh Unie zaznamenal nejsilnější nárůst dumpingového dovozu z USA. Cenové podbízení a cenový tlak měly za následek zhoršení obecné finanční situace výrobního odvětví Unie, především pokud jde o ziskovost.
(132)
Levný dovoz se tudíž významně podílel na tom, že výrobní odvětví Unie během období šetření utrpělo podstatnou újmu.
5.3 Účinky jiných činitelů
(133)
Zkoumaly se tyto jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které by mohly působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito činiteli není přičítána dumpingovému dovozu: dovoz z jiných zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a jiné činitele, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky a údajné interní problémy společností v rámci výrobního odvětví Unie.
5.3.1 Dovoz z jiných zemí (Brazílie)
(134)
Podle dostupných informací do Unie v posuzovaném období nevyvážela významná množství dotčeného výrobku vedle Brazílie žádná další země. Pokud jde o ceny, pohybovaly se ceny brazilského dovozu hluboko pod úrovní cen výrobců v Unii. Dovoz z Brazílie však během posuzovaného období zaznamenal pokles objemu (-81 %) i podílu na trhu (-25,8 %). Jelikož objem dovozu klesl během období šetření na tak nízkou úroveň, nelze mít za to, že narušil příčinnou souvislost mezi levným dovozem z USA a újmou, která výrobnímu odvětví Unie během období šetření vznikla.
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu pocházejícího z Brazílie (v tunách)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Index: 2008 = 100
100
86
39
19
Podíl dovozu z Brazílie na trhu (v %)
30,3
22,8
9,7
4,5
Průměrná jednotková cena CIF
(v EUR/t dovozu)
560,8
496,2
580,8
622,4
Index: 2008 = 100
100
88
104
111
Zdroj:
Eurostat, agentura pro obnovitelná paliva Spojeného království, celní databáze dovozu poskytnutá Nizozemskem, Švédskem a Finskem a podnět.
(135)
Strany uváděly, že dovoz z Brazílie přesahoval během celého posuzovaného období zanedbatelnou úroveň a docházelo k němu na trhu Unie za dumpingové ceny. Dále tvrdily, že dovoz z USA pouze zaplnil podíl na trhu, který uvolnil dovoz z Brazílie. Dovoz z USA tudíž údajně nelze považovat za příčinu podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, dovoz z Brazílie v posuzovaném období výrazně poklesl. Jeho podíl na trhu se v momentu, kdy spotřeba významně vzrostla, propadl z 30,3 % na 4,5 %. Vzhledem k cenám uplatňovaným brazilskými vývozci na trhu Unie nelze vyloučit, že přítomnost brazilského bioethanolu do určité míry přispěla k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Má se však za to, že tento dovoz klesl během období šetření natolik, že jej nelze vnímat jako významnou příčinu uvedené újmy. V době mezi rokem 2010 a obdobím šetření, kdy dovoz z Brazílie klesl o 200 000 tun, vzrostl dumpingový dovoz z USA o více než 330 000 tun. Proto se má za to, že přítomnost bioethanolu z Brazílie na trhu Unie, a to především během období šetření, není natolik významná, aby narušila příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou způsobenou v uvedeném období výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
26 263
41 023
53 085
59 633
Zdroj:
podnět a odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(137)
Šetření ukázalo, že během období šetření výrobní odvětví Unie vyváželo bioethanol v malých objemech, a to za ceny znatelně převyšující ceny běžně účtované na trhu Unie. Z toho se usoudilo, že vývozní výkonnost není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z dotčené země.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(138)
Bylo zjištěno, že hospodářská krize neměla na výrobní odvětví Unie negativní dopad. Růst spotřeby bioethanolu v Unii dosáhl maxima v roce 2009, tedy v roce, který je z pohledu hospodářské krize obecně považován za nejhorší. V téže době vzrostly i výroba a prodej výrobců v Unii.
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že hospodářská krize nenarušila příčinnou souvislost mezi levným dovozem z dotčené země a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.4 Jiné činitele
(140)
Strany uvedly i jiné činitele, které mohly narušit příčinnou souvislost, například kolísání cen surovin, vývoj poptávky, která byla nižší, než se očekávalo, právní rámec Unie, který údajně výrobce v Unii znevýhodňuje, a některé údajné interní problémy výrobců v Unii.
(141)
Pokud jde o kolísání cen surovin, bylo zjištěno, že během posuzovaného období kolísaly jak ceny kukuřice, tak pšenice. Šetření ukázalo, že většina výrobců toto riziko vyrovnává prostřednictvím zvláštního mechanismu stanovení cen, v němž jsou zapojeni jejich dodavatelé, nebo prostřednictvím finančních trhů. A tak ačkoli ceny vstupních surovin skutečně kolísaly, zejména v letech 2008-2010, kdy cena kukuřice byla nižší než cena pšenice, byly ceny vstupních surovin v druhé polovině období šetření prakticky stejné. Z toho je patrné, že případný cenový rozdíl je snížen na minimum a není trvalé povahy.
(142)
Některé strany tvrdily, že provádění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů probíhalo v členských státech příliš pomalu a spotřeba pokulhávala za cíli, které uvedená směrnice stanovila. Přestože během posuzovaného období nebylo původních cílů zcela dosaženo, představoval významný nárůst spotřeby v daném období, konkrétně o 29,2 %, pozitivní vliv, který nelze při analýze ignorovat. V žádném případě nelze však údajným pomalým prováděním směrnice o energii z obnovitelných zdrojů odůvodnit výskyt vysokého objemu levného dovozu na trhu Unie, související cenové podbízení ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie a újmu, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena. Toto tvrzení se proto zamítá.
(143)
Strany rovněž tvrdily, že vzhledem k právní nejistotě nebylo v silách samotného výrobního odvětví Unie uspokojit poptávku v Unii a že systém certifikace je velmi pomalý, čímž podkopává přínos pro certifikované výrobce v Unii. Některé strany rovněž tvrdily, že způsobenou újmu vysvětlují interní problémy, se kterými se mnoho výrobců v Unii během posuzovaného období potýkalo. Tato tvrzení však nebyla opodstatněná a šetření je nepotvrdilo. Je třeba nicméně zdůraznit, že šetření prokázalo, že hlavním důvodem pro případnou údajnou nízkou úroveň výroby v Unii byly nízké prodejní ceny na trhu Unie, na který dolehl příliv levného dumpingového dovozu z USA, který se vyznačoval cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobců v Unii, a to především během období šetření. Zdá se, že výrobci v EU neměli jinou možnost než výrobu zastavit, jelikož ceny jim ani neumožňovaly pokrýt náklady na suroviny, zejména pak během období šetření. Výše uvedená nepodložená tvrzení tedy nejsou takové povahy, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla během období šetření výrobnímu odvětví Unie způsobena.
(144)
Z toho tedy vyplývá závěr, že všechny výše uvedené činitele nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
(145)
Strany zmiňují, že v průběhu období šetření bylo podstatné množství dovozu deklarováno pod číslem KN 3824, na které se vztahovalo nízké clo. Po konci období šetření bylo příslušné clo zvýšeno. Mají za to, že újmu způsobilo nízké clo, nikoli dumping. K této otázce stačí podotknout, že cla se mohou kdykoli měnit, a tento argument tudíž nemůže zpochybnit újmu, ke které během období šetření došlo.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(146)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z dotčené země i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(147)
Nárůst objemu levného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu kolidoval s celkovým a průběžným nárůstem spotřeby v Unii a taktéž se zápornými výsledky výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Vývozcům z dotčené země se podařilo zvýšit podíl na trhu systematickým cenovým podbízením ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie současně nebylo schopné dosáhnout stabilních kladných hodnot ziskovosti, a to navzdory zvýšení činnosti.
(148)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory závěru o újmě způsobené dumpingovým dovozem z dotčené země neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(151)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie byla dumpingovým dovozem z USA způsobena podstatná újma. Bez opatření, která by napravila nepříznivé účinky tohoto dovozu na obchod, je velmi pravděpodobné, že se bude hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršovat.
(152)
Předpokládá se, že uložení antidumpingového cla obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní, aby ceny výrobního odvětví Unie odrážely skutečné náklady na výrobu. Lze očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie rovněž umožní zvýšit objem prodeje, a tím i získat podíl na trhu, o který přišlo kvůli dumpingovému dovozu. To bude mít další pozitivní dopad na finanční situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(153)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.3 Zájem dovozců
(154)
Odpovědi na dotazník určený pro dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaslaly dvě společnosti. V prostorách těchto spolupracujících dovozců se uskutečnily inspekce na místě. U obou navštívených společností představuje obchodování bioethanolem pouze malou část jejich celkového obratu (méně než 5 %). Obě rovněž uvedly, že by případné zvýšení cen mohly přenést na odběratele - uživatele.
(155)
Z dostupných informací bylo vyvozeno, že by uložení opatření nemělo na dovozce podstatný nepříznivý dopad.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Odpovědi na dotazník určený pro uživatele v Unii zaslaly čtyři společnosti. V prostorách jedné z nich se uskutečnily inspekce na místě.
(157)
U navštívené společnosti představuje obchodování bioethanolem malou část obratu - méně než 5 %. Společnost provedla posouzení dopadů, které se týkalo směsi E5, a výpočtem zjistila, že clo ve výši 100 EUR/m3 by vedlo ke zvýšení ceny na čerpací stanici o 0,005 EUR/litr.
(158)
Z údajů, které ve svých odpovědích na dotazník uvedli další tři uživatelé, je patrné, že i v jejich případě by byl dopad omezený. Jedna společnost nakupuje z dotčené země v poměrně omezeném objemu a uložení antidumpingového cla by mělo pouze minimální dopad na její ziskovost.
(159)
V dalších dvou případech se jedná o spolupracující uživatele, kteří jsou ve spojení, a oba uvedli, že případné uložení antidumpingového cla lze přenést na odběratele. Vysvětlili také, že mají dostatečný výběr, pokud jde o zdroje dodávek, a nejsou závislí na dovozu z USA.
(160)
Strany tvrdily, že Unie nedisponuje dostatečnou kapacitou, aby uspokojila celkovou poptávku, a že k tomu, aby zajistila své potřeby v oblasti bioethanolu, se Unie neobejde bez dovozu. Ověřené údaje o kapacitě ukazují, že v Unii byla volná kapacita, zejména vzhledem k nízké hladině prodejních cen. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii by dokázali zvýšit výrobu, aby byla uspokojena rostoucí poptávka, a to zejména v případě, že z trhu zmizí narušení obchodu. V blízké budoucnosti se dále očekává výstavba a zahájení provozu nových zařízení, což snižuje případné údajné riziko nedostatku v Unii.
(161)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že účinek antidumpingových opatření namířených proti dovozu bioethanolu z USA by na uživatele v Unii neměl významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(162)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo konstatováno, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření na dovoz bioethanolu pocházejícího z USA.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(163)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(164)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(166)
V tomto případě se má vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména ve 102. a 103. bodě odůvodnění výše za to, že cílový zisk výrobního odvětví Unie by měl vycházet ze zisku dosahovaného v době, kdy byl dovoz z USA zanedbatelný, tj. z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním jednoho z výrobců v Unii zařazených do vzorku z let 2008 a 2009, přesněji výrobce, který v uvedené době nerozbíhal činnost. Má se tedy za to, že rozpětí 6,8 % z obratu je přiměřené a lze je chápat jako odpovídající minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout za běžných obchodních podmínek, pokud by během období šetření neexistoval dumping působící újmu.
(167)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(168)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v USA, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
7.2 Forma a úroveň cel
(169)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení měla uložit konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(170)
Navrhované konečné antidumpingové clo je následující:
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
Celostátní dumpingové rozpětí (v %)
9,5
31,1
9,5
(171)
Vzhledem ke skutečnosti, že se antidumpingové clo bude vztahovat i na směsi obsahující podle objemu více než 10 % (v/v) bioethanolu, a to úměrně jejich obsahu bioethanolu, pokládá se pro účely účinného provádění opatření celními orgány členských států za vhodné, aby bylo clo stanoveno jako paušální částka na základě obsahu čistého bioethanolu.
(172)
Sazba antidumpingového cla uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě nálezů tohoto šetření. Proto odráží situaci zjištěnou během uvedeného šetření. Toto celostátní clo platné pro všechny společnosti se použije na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA.
(173)
Ačkoliv původně měla být platnost opatření omezena na tři roky vzhledem k vývoji trhu s dotčeným výrobkem, který je vnímán jako dynamický, došlo na základě připomínek zúčastněných stran k přehodnocení tohoto pohledu. Žadatelé zejména uváděli, že v této fázi je příliš brzy na to předvídat významnou změnu struktury trhu, jelikož přechod na novou generaci bioethanolu s velkou pravděpodobností potrvá poměrně dlouho a nemělo by se k němu v rámci stávajícího návrhu přihlížet. Bylo by také předčasné předvídat, jaký výsledek a dopad budou mít některé návrhy právních předpisů, které jsou v současnosti předmětem jednání, pro všechny hospodářské subjekty na trhu. Po prošetření těchto argumentů bylo rozhodnuto, že není vhodné odklonit se od obvyklé doby platnosti opatření stanovené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tímto není dotčena možnost jakékoli ze zúčastněných stran požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3, budou-li to okolnosti vyžadovat.
8. CELNÍ EVIDENCE
(174)
Komise od žadatele obdržela žádost o celní evidenci dovozu bioethanolu pocházejícího z USA. Podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení může Komise po konzultaci s poradním výborem vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči takovému dovozu zavedena opatření ode dne celní evidence. Celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie. Žadatel tvrdil, že jelikož byla celní evidence zavedena v rámci paralelního antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bioethanolu pocházejícího z USA (14), jsou tyto podmínky automaticky splněny.
(175)
Je však potřeba zdůraznit, že celní evidence byla v rámci paralelního antisubvenčního řízení zavedena za zcela jiných okolností. Jak se uvádí v 10. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 771/2012, navzdory kladným zjištěním, pokud jde o vyrovnávací subvencování a v důsledku toho podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období šetření, se Komise rozhodla nepřijmout prozatímní vyrovnávací clo, protože bylo předběžně zjištěno, že hlavní program subvencování platný během období šetření byl ukončen a že v době, kdy by byla uložena předběžná opatření, by již neposkytoval zvýhodnění. Existovaly však důkazy, že USA mohou hlavní program subvencování, který byl shledán napadnutelným, v následujících měsících znovu zavést, a to se zpětným účinkem. V takovém případě se Komise domnívala, že by byla oprávněna přijmout (a případně vybírat) v rámci stávajícího šetření prozatímní vyrovnávací clo. V zájmu zachování práv Evropské unie se Komise za těchto zvláštních okolností tudíž rozhodla vyzvat celní orgány, aby zavedly celní evidenci dovozu. Tyto zvláštní okolnosti se na aktuální antidumpingové řízení nevztahují,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz bioethanolu, označovaného jako „palivo ethanol“, tj. ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie), denaturovaného či nedenaturovaného, s výjimkou produktů s obsahem vody převyšujícím 0,3 % (m/m) měřeno v souladu s normou EN 15376, avšak včetně ethylalkoholu vyráběného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) ve směsi s benzinem o obsahu ethylalkoholu převyšujícím 10 % (v/v) určeného pro použití v palivu, v současnosti kódů KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 a ex 3824 90 97 (kódů TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 a 3824909767), a pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 činí 62,3 EUR/t netto. Antidumpingové clo se uplatní na hmotnostní podíl celkového obsahu čistého ethylalkoholu vyrobeného ze zemědělských produktů (jak jsou uvedeny v seznamu v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie) (obsah bioethanolu) ve výrobku.
3. Výrobky popsané v odstavci 1 jsou osvobozeny od konečného antidumpingového cla, pakliže jsou určeny k jiným účelům než pro použití v palivu. Na osvobození se vztahují podmínky stanovené příslušnými předpisy Evropské unie, jež se týkají celní kontroly použití tohoto zboží (viz články 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93).
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. února 2013.
32013R0157
L 049/10
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 157/2013
od 18. veljače 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz bioetanola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 25. studenoga 2011. objavila, obaviješću o pokretanju postupka objavljenom u Službenom listu Europske unije (2), pokretanje antidampinškog postupka („AD postupak” ili „postupak”) u pogledu uvoza u Uniju bioetanola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD” ili „dotična zemlja”).
(2)
Istog dana, Komisija je objavila, obaviješću objavljenom u Službenom listu Europske unije (3), pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju bioetanola podrijetlom iz SAD-a te započela zasebni ispitni postupak („AS postupak”). Taj je postupak prekinut 21. prosinca 2012. bez uvođenja kompenzacijskih mjera.
(3)
AD postupak je pokrenut na temelju zahtjeva koji je 12. listopada 2011. podnijelo Udruženje europskih proizvođača obnovljivog etanola (ePURE) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje bioetanola u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(4)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, izvoznike/proizvođače u SAD-u, uvoznike te ostale stranke za koje je poznato da se na njih odnosi postupak te tijela SAD-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(5)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
1.2.1. Odabir uzoraka izvoznikâ/proizvođačâ u SAD-u
(6)
S obzirom na potencijalno veliki broj izvoznikâ/proizvođačâ u SAD-u, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(7)
Radi omogućivanja Komisiji odlučivanja o tome bi li odabir uzoraka bio potreban i ako da, sam odabir uzoraka, od izvoznika/proizvođača u SAD-u je zatraženo da se jave u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka i da odgovore na obrazac za odabir uzoraka koji pruža, kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne informacije o njihovim aktivnostima koje su povezane s proizvodnjom i prodajom bioetanola tijekom razdoblja od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).
(8)
O odabiru reprezentativnog uzorka obavljene su i konzultacije s odgovarajućim tijelima SAD-a.
(9)
Više od 60 izvoznika/proizvođača se javilo i dostavilo tražene informacije u roku od 15 dana.
(10)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak na temelju najveće reprezentativne količine izvoza bioetanola u Uniju koju je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od šest proizvođača bioetanola iz SAD-a („SAD uzorak”).
(11)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da proizvodnja jednog proizvođača uključenog u SAD uzorak nije bila izvezena u Uniju u RIP-u. To trgovačko društvo je stoga uklonjeno iz uzorka.
(12)
Unatoč činjenici da su ostali proizvođači u uzorku spomenuli izvoz bioetanola u Uniju u svojem obrascu za odabir uzoraka, ispitni postupak je pokazao da ni jedan od njih nije izvozio bioetanol na tržište Unije. Oni su ga zapravo prodavali na domaćem tržištu nepovezanim trgovcima/proizvođačima mješavina koji su ga zatim miješali s benzinom i preprodavali na domaćem tržištu i za izvoz posebno za Uniju. Tijekom ispitnog postupka na licu mjesta, postalo je jasno da zapravo, suprotno stečenoj predodžbi na temelju informacija koje su pružili proizvođači iz SAD-a u uzorku u svojim obrascima za odabir uzoraka, ti proizvođači nisu bili sustavno svjesni je li njihova proizvodnja namijenjena tržištu Unije ili bilo kojem drugom odredištu uključujući tržište SAD-a i da nisu imali saznanja o prodajnim cijenama trgovaca/proizvođača mješavina. To zapravo znači da proizvođači bioetanola iz SAD-a nisu izvoznici dotičnog proizvoda u Uniju. Izvoznici su zapravo trgovci/proizvođači mješavina. Stoga, podaci prikupljeni i provjereni na razini SAD uzorka u privremenoj fazi nisu omogućili utvrđivanje je li se bioetanol iz SAD-a izvozio po dampinškim cijenama u Uniju tijekom RIP-a.
(13)
Stoga se u to vrijeme nisu mogle uvesti nikakve antidampinške mjere.
(14)
Radi utvrđivanja izvoznika bioetanola u Uniju, SAD uzorak se oslanjao uglavnom na podatke koje su im pružili nepovezani proizvođači mješavina/trgovci koji nisu ispitani u privremenoj fazi. Iako je u privremenoj fazi jedan takav trgovac surađivao u ispitnom postupku i pružio dodatne podatke, ti podaci nisu bili dostatni za precizno i pouzdano utvrđivanje potrebnih podataka za potrebe izračuna dampinških marža.
(15)
Radi okončanja dampinškog ispitnog postupka, smatralo se stoga nužnim radije ga temeljiti na podacima trgovaca i proizvođača mješavina koji su stvarno izvozili dotični proizvod u Uniju.
(16)
Upitnici o dampingu su stoga poslani za osam najvećih trgovaca/proizvođača mješavina iz SAD-a koji su utvrđeni tijekom ispitivanja SAD uzorka. Ti trgovci/proizvođači mješavina predstavljaju više od 90 % ukupnog izvoza bioetanola u Uniju. Dvojica su pristala surađivati u ispitnom postupku i njihov izvoz predstavlja oko 51 % ukupnog izvoza bioetanola u Uniju tijekom RIP-a.
1.2.2. Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(17)
S obzirom na potencijalno veliki broj proizvođača iz Unije, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(18)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije („EU uzorak”). Taj se uzorak sastojao od pet trgovačkih društava i grupacija, između 19 proizvođača iz Unije za koje se znalo prije pokretanja ispitnog postupka. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje bioetanola tijekom razdoblja ispitnog postupka i na temelju lokacije poznatih proizvođača. Taj je uzorak predstavljao 48 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a.
(19)
Ali ispitni postupak je otkrio da su se grupacije uključene u EU uzorak sastojale od velikog broja trgovačkih društava ili pojedinačnih subjekata koji proizvode i prodaju istovjetni proizvod. U ovom slučaju to bi značilo ispitivanje 13 trgovačkih društava, a nije bilo moguće ispitati sve njih s obzirom na dostupno vrijeme za ispitni postupak. Stoga je odlučeno preispitati dostupne podatke za odabir reprezentativnog uzorka. Smatralo se da bi se uzorak trebao temeljiti na najvećim pojedinačnim proizvodnim subjektima u Uniji i grupacijama, uzimajući također u obzir određenu zemljopisnu raširenost među proizvođačima iz Unije.
(20)
Stoga je na kraju odabran konačni EU uzorak od šest pojedinačnih proizvođača na temelju reprezentativnosti u pogledu proizvodnje i obujma prodaje bioetanola tijekom RIP-a i zemljopisne lokacije proizvođača. Ti proizvođači smješteni u Belgiji, Nizozemskoj, Francuskoj, UK, Švedskoj i Njemačkoj predstavljaju 36 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji i 44 % ukupne proizvodnje koju su prijavila trgovačka društva koja su podnijela podatke za odabir uzorka. Taj uzorak smatrao se reprezentativnim za ispitivanje moguće štete industriji Unije.
(21)
Zainteresirane stranke dobile su priliku komentirati primjerenost odabira uzorka.
(22)
Neke stranke su tvrdile da je EU uzorak manje reprezentativan od prvotno odabranog, koji je uključivao cijele grupacije trgovačkih društava. Prema njihovom mišljenju, objektivna analiza situacije industrije Unije mogla bi se provesti samo uključivanjem svih trgovačkih društava koja su dio grupacija u uzroku. Naročito su tvrdila da bi se troškovi i prihodi mogli prenijeti na određena trgovačka društva grupacije koja nisu posjećena te se tako ne bi odrazili u analizi štete.
(23)
U tom smislu trebalo bi naglasiti da je Komisija pomno razmotrila i ispitala podatke koje su pružila sva trgovačka društva u uzorku i izvan njega, a posebno trgovačka društva koja pripadaju grupacijama, kako bi se osiguralo da se svi troškovi i prihodi uključeni u proizvodnji i prodaji trgovačkih društava odabranih za uzorak potpuno i ispravno odraze u analizi štete.
(24)
Neke su stranke osporile uključivanje u EU uzorak proizvođača iz Unije koji su bili u fazi pokretanja poslovanja. Također su tvrdile da se jedno trgovačko društvo s važnim neiskorištenim kapacitetom u 2011., smješteno u državi članici koja nije provela Direktivu u obnovljivoj energiji („RED”) (4), nije trebalo uključiti u uzorak. Također se tvrdilo da bi u slučaju konačnog uključivanja tih trgovačkih društava u uzorak Komisija trebala prilagoditi njihove podatke radi uzimanja u obzir tih izvanrednih okolnosti.
(25)
Smatra se da činjenica što su trgovačka društva nedavno pokrenula ili nastavila poslovanje ne sprečava njihovo uključivanje u uzorak. Uključivanje tih trgovačkih društava nije u suprotnosti s kriterijima za odabir uzorka kako su utvrđeni u članku 17. Osnovne uredbe. U pogledu prilagodbe svojih podataka, stranke nisu navele nikakvo posebno pitanje ili utemeljeni dokaz za potporu svojim tvrdnjama, niti osnovu za način izvršenja navodne prilagodbe.
(26)
Nadalje, ispitni postupak nije otkrio nikakve troškove, poput ubrzanih deprecijacija, koje bi trebalo prilagoditi radi ispravka bilo koje iskrivljenosti zbog pokretanja aktivnosti. Stoga se ova tvrdnja odbacuje.
(27)
Neke stranke su također osporile činjenicu što jedno trgovačko društvo koje je privremeno odabrano u EU uzorak i smješteno u državi članici s visokom potrošnjom i proizvodnjom bioetanola više nije dio EU uzorka. Tvrdile su da je ekonomska situacija tog trgovačkog društva dobra i navele da je to razlog za njegovo isključenje iz uzorka. Nadalje su tvrdile da je odabir uzorka bio naklonjen pronalasku štete. Prema ovim strankama, Komisija je trebala poslati takozvane miniupitnike svim proizvođačima za prikupljanje odgovarajućih podataka radi odabira uzorka.
(28)
U pogledu slanja miniupitnika, trebalo bi naglasiti da je Komisija prije odabira uzorka zatražila informacije od svih proizvođača iz Unije za koje je poznato da se postupak na njih odnosi radi prikupljanja odgovarajućih podataka za potrebe odabira uzorka. Kako je spomenuto u točki 5.2.1. obavijesti po pokretanju postupka, te su informacije bile dostupne od datuma pokretanja ispitnog postupka u spisu za pregled od strane zainteresiranih stranaka i nisu bile takve da bi pokazivale ekonomsku situaciju ispitanika. Stoga je Komisija imala dovoljno odgovarajućih informacija na raspolaganju za odabir reprezentativnog uzorka, poštujući kriterije članka 17. Osnovne uredbe, ali nije mogla izvršiti odabir trgovačkih društava usmjeren rezultatu. Gornje tvrdnje su stoga odbačene.
(29)
Konačno, tvrdilo se da je uzorak trebao uključiti trgovačka društva koja proizvode bioetanol od šećerne repe, budući da proizvodnja od te sirovine može biti puno profitabilnija do proizvodnje od, primjerice, pšenice. Iako ta tvrdnja nije bila potkrijepljena, dostupne informacije pokazale su da bioetanol proizveden od šećerne repe predstavlja samo manji dio ukupne proizvodnje u Uniji, oko 12 % u 2011., i da dva trgovačka društva uključena u uzorak djelomično koriste šećernu repu kao sirovinu za proizvodnju bioetanola. Stoga se tvrdnja odbacuje.
(30)
Na temelju gore navedenog, smatra se da je uzorak odabran kako je objašnjeno gore za potrebe analize štete reprezentativan za industriju Unije.
1.2.3. Odabir uzorka nepovezanih uvoznika
(31)
S obzirom na potencijalno veliki broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(32)
Samo su tri uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na ograničeni broj uvoznika koji surađuju, smatralo se da odabir uzorka nije potreban.
1.2.4. Odgovori na upitnik i provjere
(33)
Komisija je poslala upitnik svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi. Upitnici su stoga poslani izvoznicima/proizvođačima u uzorku iz SAD-a, proizvođačima u uzorku iz Unije, trima nepovezanim uvoznicima koji surađuju u Uniji i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.
(34)
Odgovori su dobiveni od izvoznika/proizvođača u uzorku iz SAD-a, proizvođača u uzorku iz Unije, dva nepovezana uvoznika i četiri korisnika.
(35)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za potrebe konačnog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije.
(36)
Posjeti radi provjere provedeni su u prostorima sljedećih tvrtki:
Izvoznici/proizvođači u SAD-u
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, South Dakota
Nepovezani trgovac u SAD-u
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Povezani trgovac u Švicarskoj
-
Cargill International SA, Ženeva
Proizvođači u Uniji
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nizozemska
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgija
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Njemačka
-
Ensus, Yarm, Ujedinjena Kraljevina
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Švedska
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francuska
Nepovezani uvoznici u Uniji
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nizozemska
-
Greenergy Fuels Limited, London, Ujedinjena Kraljevina
Korisnici u Uniji
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Nizozemska
1.3. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(37)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. (RIP). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(38)
Dotični proizvod je bioetanol, nekad se navodi i kao „etanol za gorivo”, tj. etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije), denaturirani ili nedenaturirani, isključujući proizvode s udjelom vode većim od 0,3 % (m/m), mjereno u skladu s normom EN 15376, ali uključujući etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) sadržan u mješavinama s benzinom s udjelom etilnog alkohola većim od 10 % (v/v), podrijetlom iz SAD-a, koji je trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 i ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanol se može proizvesti od različitih poljoprivrednih sirovina, poput šećerne trske, šećerne repe, krumpira, manioke i kukuruza. U SAD-u postoji razlikovanje na temelju različitih sirovina, kako je opisano u nastavku:
(a)
konvencionalno biogorivo (uglavnom proizvedeno od kukuruzne sirovine i uobičajenog naziva kukuruzni etanol), koje se definira kao obnovljivo gorivo dobiveno od kukuruznog škroba proizvedenog u pogonima čija je izgradnja počela nakon datuma donošenja Zakona o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz prosinca 2007. (5) i koji u budućnosti moraju ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova („GHG”) od 20 % u usporedbi s emisijama GHG-a osnovnog životnog ciklusa benzina i dizela;
(b)
napredno biogorivo, koje se definira kao obnovljivo gorivo koje nije etanol dobiven od kukuruznog škroba, a koje se dobiva od obnovljive biomase i ima emisije GHG-a životnog ciklusa, kako je odredilo upravno tijelo Zakona o energetskoj politici („EPA”), koje su barem 50 % manje od osnovnih emisija GHG-a. Ovaj pojam uključuje „celulozna biogoriva”, poput bioetanola i „dizel na osnovi biomase”. Program za napredna biogoriva uključuje program za celulozna biogoriva, dizel na osnovi biomase i nediferencirana napredna goriva.
(40)
Preciznije, celulozno biogorivo (6) se definira kao obnovljivo gorivo dobiveno od bilo koje celuloze, hemiceluloze ili lignina koji su dobiveni od obnovljive biomase i koje ima emisije GHG-a životnog ciklusa, kako je odredilo upravno tijelo EPA, koje su barem 60 % manje od emisija GHG-a osnovnog životnog ciklusa. Celulozna biogoriva uključuju celulozni bioetanol. Postoje istraživanja i pilot projekti koje velikim dijelom podupire savezna vlada SAD-a za proizvodnju naprednih biogoriva i posebno celuloznog bioetanola, proizvedenog naročito od poljoprivrednih i šumskih otpadaka. Prema dužnosnicima SAD-a i javno dostupnim podacima (7), proizvodnja ovog tipa bioetanola dosegnut će oko 4 milijarde litara u 2014. i više od 50 milijardi litara do 2021. Proizvodnja celuloznog bioetanola bila je zanemariva u RIP-u.
(41)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka do sada kukuruz je bio glavna sirovina korištena u SAD-u, dok je glavna sirovina korištena u Uniji pšenica.
(42)
Ispitni postupak je pokazao da se bioetanol općenito prodaje u svojem čistom obliku proizvođačima mješavina/trgovcima koji ga miješaju (8) s benzinom naročito radi proizvodnje mješavina visokog udjela koje se izvoze ili prodaju na domaćem tržištu za daljnje miješanje i koriste kao gorivo. Miješanje nije vrlo složen postupak i može se postići miješanjem proizvoda u posebnim spremnicima koji dodaju željene postotke bioetanola i benzina.
(43)
Radi identificiranja različitih vrsta bioetanola i mješavina bioetanola u uporabi u svijetu, mješavine goriva etanola imaju „E” brojeve koji opisuju postotak goriva etanola u mješavini prema obujmu. Na primjer, E85 je 85 % bezvodnog etanola i 15 % benzina. Mješavine etanola malog udjela, od E5 do E25, također su poznate kao „gasohol”, iako se međunarodno najčešća uporaba pojma „gasohol” odnosi na E10 mješavinu. Mješavine od E10 ili manje koristile su se u više od dvadeset zemalja u svijetu do 2011., predvođene SAD-om, gdje je gotovo sav benzin u maloprodaji prodan u 2010. bio pomiješan s 10 % bioetanola.
(44)
Ispitni postupak je pokazao da se sve vrste bioetanola smatraju biogorivom prema trenutačnom nacionalnom programu standarda obnovljivog goriva (RFS1) uspostavljenom na temelju Zakona o energetskoj politici iz 2005., koji je izmijenio Zakon o čistom zraku uspostavljajući prvi nacionalni standard obnovljivog goriva. Kongres SAD-a dodijelio je Agenciji za zaštitu okoliša SAD-a (EPA) odgovornost koordiniranja oblikovanja i provedbe tog programa s Ministarstvom energije SAD-a, Ministarstvom poljoprivrede SAD-a i uključenim subjektima.
(45)
Kao posljedica svoje energetske politike SAD je postao najveći svjetski proizvođač bioetanola od 2005., čineći 57,5 % svjetske proizvodnje. Zahtjevi EPA osigurali su u 2009. proizvodnju barem 11 milijardi američkih galona obnovljivog goriva, posebno radi ostvarivanja ciljeva uspostavljenih Zakonom o energetskoj neovisnosti i sigurnosti iz 2007. Proizvodnja velikog obujma također je omogućila proizvođačima iz SAD-a da postanu izvoznici bioetanola na ostala tržišta, uključujući Uniju.
(46)
Na temelju službenih izvora, tržišta i javno dostupnih informacija (9), sve vrste bioetanola i bioetanola u mješavinama, točnije mješavine bioetanola s mineralnim benzinom kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 43., koje se proizvode u SAD-u i prodaju u SAD-u ili izvoze smatraju se bioetanolnim gorivom i dio su zakonodavnog paketa koji se odnosi na energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju i alternativna goriva u SAD-u.
(47)
Utvrđeno je da sve vrste bioetanola i bioetanol u mješavinama obuhvaćeni ovim ispitnim postupkom, usprkos mogućim razlikama u pogledu sirovine korištene u proizvodnji ili razlikama u procesu proizvodnje, imaju iste ili vrlo slične osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke te se koriste u iste svrhe. Moguće manje promjene dotičnog proizvoda ne mijenjaju njegovu osnovnu definiciju, njegova svojstva ili dojam koji o tom proizvodu imaju različite stranke.
(48)
Neke su stranke tvrdile da definicija dotičnog proizvoda nije jasna, naročito jer ne omogućuje razlikovanje bioetanola za primjene kao gorivo od onoga namijenjenog za druge primjene. Stoga su tvrdile da bi ispitni postupak trebao obuhvatiti etanol za sve svrhe i etanol iz svih izvora, uključujući sintetički etanol koji konkurira bioetanolu za industrijske svrhe.
(49)
Druga stranka je tvrdila suprotno, točnije da bi ispitni postupak trebao obuhvatiti samo bioetanol za primjenu kao gorivo i da bi se bioetanol za industrijsku svrhu stoga trebao isključiti.
(50)
U tom smislu se naglašava da bi se dotični proizvod prvenstveno trebao definirati na temelju svojih osnovnih fizičkih, tehničkih i kemijskih značajki, a ne svojoj uporabi ili primjenama. Proizvod koji ima različite primjene može doista imati iste ili slične osnovne značajke neovisno o njegovoj daljnjoj uporabi i u određenim okolnostima može biti nužno produbiti analizu definicije proizvoda i opsega proizvoda u svjetlu posebnosti industrije i tržišta.
(51)
U ovom slučaju bilo je jasno da obavijest o pokretanju postupka nije namjeravala obuhvatiti sintetički etanol u definiciju proizvoda. Sintetički etanol ima drukčije značajke od bioetanola i ne odgovara gornjim kriterijima povezanim s definicijom dotičnog proizvoda. Nema proizvođača koji se usredotočuje na proizvodnju tog proizvoda, a koji je sudjelovao u ovom ispitnom postupku. Stoga se sintetički etanol ne može uključiti u definiciju dotičnog proizvoda i izvan je opsega ispitnog postupka. Suprotno tvrdnji nekih stranaka, ovo pojašnjenje ne dovodi do promjene opsega ispitnog postupka ili definicije dotičnog proizvoda i nije imalo nikakav učinak na kvalitetu korištenih podataka.
(52)
Bioetanol za primjenu kao gorivo i bioetanol namijenjen za druge primjene mogu imati slične značajke. Međutim, tijekom ispitnog postupka damping je ispitan na razini subjekata iz SAD-a koji su proizvodili ili miješali bioetanol za primjenu kao gorivo, točnije bioetanol koji će se uključiti u mješavinu goriva. Slično tomu, ispitivanje proizvođača iz Unije usredotočilo se na bioetanol namijenjen za primjenu kao gorivo, a ne za druge svrhe. Stoga se bioetanol namijenjen za primjene koje nisu gorivo ne bi trebao obuhvatiti opsegom ovog ispitnog postupka.
(53)
Uvoznici koji neće koristiti uvezeni bioetanol iz SAD-a za primjene kao gorivo imaju mogućnost dati izjavu podložnu odredbama o krajnjoj namjeni kako je utvrđeno u provedbenim odredbama koje se nalaze u člancima od 291. do 300. Carinskog zakonika Unije (10).
2.2. Istovjetni proizvod
(54)
Utvrđeno je da bioetanol koji proizvodi industrija Unije i koji se prodaje na tržištu Unije ima slične osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke u usporedbi s bioetanolom koji se u Uniju izvozi iz SAD-a.
(55)
Kako je opisano gore u uvodnoj izjavi 39., bioetanol se može proizvesti od različitih sirovina. Međutim, ispitni postupak nije ukazao na činjenicu da bi korištena sirovina dovela do bilo kakvih razlika u značajkama krajnjeg proizvoda. Utvrđeno je da je dotični proizvod koji se proizvodi u SAD-u posebno od kukuruza i koji se izvozi u Uniju međusobno zamjenjiv s onim koji se proizvodi posebno od pšenice i koji u Uniji prodaju proizvođači iz Unije. Pored toga, nema značajnih razlika, ako ih uopće i ima, u namjenama i predodžbi subjekata i korisnika na tržištu u pogledu bioetanola.
(56)
Stoga se potvrđuje da bi se bioetanol koji se proizvodi i prodaje u Uniji i dotični proizvod koji se izvozi iz SAD-a trebali smatrati sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(57)
Neki od proizvođača iz SAD-a u uzorku su tvrdili da bioetanol koji se proizvodi i prodaje na tržištu SAD-a nije sličan dotičnom proizvodu, jer ne odgovara sasvim izričaju opisa proizvoda kako je određen u obavijesti o pokretanju postupka. Naime, vrste bioetanola koje se prodaju na tržištu SAD-a imaju udio vode iznad praga od 0,3 % i to odgovara američkom standardu (ASTM), a ne EN 15376.
(58)
Međutim, ispitni postupak je pokazao da bioetanol koji se proizvodi za prodaju na tržište SAD-a većinom dijeli iste osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke kao i dotični proizvod. Članak 1. stavak 4. Osnovne uredbe propisuje da dotični proizvod ne bi trebao nužno biti sličan u svim pogledima u odnosu na dotični proizvod, nego može biti proizvod koji, iako nije sličan u svim pogledima, ima značajke koje su vrlo slične onima dotičnog proizvoda. To je slučaj kod bioetanola koji se prodaje na tržištu SAD-a i bioetanola koji se izvozi u Uniju. Postoje presedani kada su se proizvodi smatrali slični dotičnom proizvodu unatoč određenim razlikama (11).
(59)
Stoga je odlučeno promijeniti privremeni nalaz i smatrati da je ASTM bioetanol koji se prodaje na tržištu SAD-a istovjetni proizvod kao i dotični proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Uvod
(60)
Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama od 6. do 16., radi ispitivanja mogućeg postojanja dampinga ispitni postupak je obuhvatio proizvođače bioetanola, s jedne strane, i trgovce/proizvođače mješavina koji su izvozili dotični proizvod na tržište Unije, s druge strane.
(61)
U skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe, uredba kojom se uvodi pristojba određuje pristojbu za svakog od dobavljača ili, ako to nije praktično, za dotičnu zemlju dobavljača.
(62)
Određeni proizvođači su tvrdili da je moguće identificirati i pratiti njihove proizvode kada se prodaju subjektima iz SAD-a za izvoz, posebno u Uniju. Pozvali su se na postupak certificiranja predviđen RED-om, ali nisu mogli posebno prikazati vezu između svoje prodaje na tržištu SAD-a i izvoz drugih subjekata u EU. Kako je spomenuto gore u uvodnoj izjavi 12. i dolje u uvodnoj izjavi 63., ti proizvođači također nisu bili svjesni razine izvozne cijene u Uniju.
(63)
U ovom slučaju je utvrđeno da su struktura industrije bioetanola i način proizvodnje i prodaje dotičnog proizvoda na tržištu SAD-a i izvoza u Uniju učinili nepraktičnim utvrđivanje pojedinačnih dampinških marža za proizvođače iz SAD-a. Točnije, proizvođači u SAD uzorku nisu izvozili dotični proizvod u Uniju, a ispitani trgovci/proizvođači mješavina su dobivali bioetanol od različitih proizvođača, miješali ga i prodavali posebno za izvoz u Uniju pa stoga, suprotno navodima spomenutih stranaka, nije bilo moguće pratiti sve nabave pojedinačno i usporediti uobičajene vrijednosti s odgovarajućim izvoznim cijenama te nije moguće identificirati proizvođača u trenutka izvoza u Uniju. Drugim riječima, svaka isporuka izvršena za EU sadrži bioetanol koji su proizveli različiti proizvođači iz SAD-a, a ne samo oni iz SAD uzorka. Nadalje, ispitni postupak je također pokazao da razina cijena koje je SAD uzorak naplaćivao svojim kupcima u SAD-u nije bila u skladu sa stvarnom cijenom koja je plaćena ili koju je trebalo platiti za dotični proizvod kada se izvozi u Uniju.
(64)
Stoga se smatra da bi trebalo utvrditi dampinšku maržu na razini cijele zemlje.
3.2. Uobičajena vrijednost
(65)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije utvrdila je li domaća prodaja dotičnog proizvoda od strane dvaju trgovaca/proizvođača mješavina koji surađuju nezavisnim kupcima bila u reprezentativnom obujmu, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju tijekom RIP-a.
(66)
S obzirom na to da je prodaje istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bilo u dovoljnoj količini, uobičajena vrijednost je utvrđena na temelju cijena koje su nezavisni kupci u SAD-u platili ili trebali platiti dvama naprijed spomenutim trgovcima/proizvođačima mješavina, u uobičajenom tijeku trgovine.
3.3. Izvozna cijena
(67)
Trgovci/proizvođači mješavina koji surađuju dostavili su podatke koji su omogućili utvrđivanje izvozne cijene na temelju njihovih cijena koje su stvarno plaćene ili trebale biti plaćene u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. Za transakcije za koje je uvoz u Uniju izvršen preko povezanog trgovačkog društva trgovca, izvozna cijena je utvrđena na temelju prve preprodajne cijene povezanog trgovca nezavisnom kupcu u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.
(68)
U pogledu prodaje obavljene preko povezanog trgovca smještenog u Švicarskoj, prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i dobit nisu bili oduzeti od izvozne cijene jer se smatralo da to nisu troškovi između uvoza i preprodaje u Uniji. Ispitni postupak je pokazao da se glavna aktivnost povezanog trgovca sastojala od upravljanja novcem za poslovnu jedinicu za šećer, kojoj pripadaju biogoriva i osiguranje od rizika prisutnih u poljoprivrednim aktivnostima, sklapajući izvedene financijske instrumente na izvanburzovnim i organiziranim financijskim tržištima.
(69)
Neki su proizvođači iz SAD-a tvrdili da je stalna praksa institucija uzeti prodajnu cijenu izvoznika prvom nezavisnom kupcu kao izvoznu cijenu za izračun dampinga. U ovom slučaju, ta bi cijena bila prodajna cijena proizvođača iz SAD-a nepovezanim trgovcima/proizvođačima mješavina u SAD-u. Međutim, kako je spomenuto gore u uvodnim izjavama 62. i 63., ni jedan od proizvođača bioetanola iz SAD-a nije izvozio dotični proizvod u Uniju i nisu bili svjesni razine izvozne cijene u EU. Stoga se njihova domaća cijena ne može koristiti jer to nije izvozna cijena koja je plaćena ili koju treba platiti za dotični proizvod u Uniji. Njihova se tvrdnja stoga ne može prihvatiti.
3.4. Usporedba
(70)
Usporedba ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene po vrsti proizvoda utvrđenih za trgovce/proizvođače mješavina koji surađuju obavljena je na osnovi franko tvornica, uzimajući u obzir, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena. Jedan trgovac/proizvođač mješavina tvrdi da podaci o domaćoj prodaji nisu bili reprezentativni. Budući da trgovac/proizvođač mješavina nije dostavio podatke o domaćoj prodaji, izračun se temelji na podacima dostavljenim u upitniku i tijekom posjeta na licu mjesta.
(71)
Jedan trgovac/proizvođač mješavina tvrdi da bi se izračun cijene domaće prodaje trebao temeljiti na podacima promptnog tržišta od NYMEX-a. Komisija smatra da su provjereni podaci od dvaju trgovaca/proizvođača mješavina pouzdaniji.
(72)
U tu svrhu izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnim troškovima, gdje je to primjenjivo i opravdano.
(73)
Dotični proizvod i istovjetni proizvod predstavljaju posebnost jer su trgovci/proizvođači mješavina dobili subvencije uglavnom u obliku trošarinskih olakšica tijekom RIP-a na svoju prodaju mješavina bioetanola. Metoda korištena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti i izvozne cijene je metoda kojom se stvarne prodajne cijene, domaće i izvozne, navedenih trgovaca/proizvođača mješavina u potpunosti uzimaju u obzir. Stoga, usporedba prodaje trgovaca/proizvođača mješavina na tržištu SAD-a i izvozne cijene trgovaca/proizvođača mješavina u EU, radi izračuna razine dampinga na dotičnom proizvodu, uklanjaju svaki mogući utjecaj koji su subvencije mogle imati na cijene, budući da je subvencija jednako utjecala na domaće i izvozne cijene tijekom RIP-a. Jedan trgovac/proizvođač mješavina je tvrdio da nije dobio subvenciju za svoju domaću prodaju. Međutim, nije pružio dokaz za tu tvrdnju; tvrdnju je također teško pomiriti s podacima koje su dala tijela SAD-a o korištenju subvencije.
3.5. Damping
(74)
Kao što je predviđeno u članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Na temelju te usporedbe, za nepovezane trgovce/proizvođače mješavina koji surađuju utvrđeno je da su bili uključeni u dampinšku praksu.
(75)
Ponderirana prosječna dampinška marža od 9,5 % utvrđena je na temelju ukupnih podataka trgovaca/proizvođača mješavina koji surađuju te predstavlja dampinšku maržu na razini cijelog SAD-a.
(76)
Neki od proizvođača iz SAD-a uključenih u uzorak tvrdili su da su u slučaju uvođenja konačnih antidampinških mjera očekivali dobivanje svoje pojedinačne stope pristojbe. U svjetlu sadržaja uvodnih izjava od 6. do 16. i obrazloženja u uvodnih izjavama od 60. do 64. gore, ova se tvrdnja ne može prihvatiti jer je ispitni postupak potvrdio da za te subjekte, posebno jer nisu imali izvoz u Uniju tijekom RIP-a, nije bilo moguće pratiti njihove proizvode kada se izvoze u Uniju i općenito nisu imali predodžbu o trenutku izvoza i cijeni koju su platili ili trebali platiti uvoznici u Uniji pa se stoga izvozna cijena i dampinška marža nisu mogle pouzdano utvrditi za te proizvođače.
(77)
Određeni proizvođači su zatražili još informacija o izračunima dampinga utvrđenog za dva trgovca/proizvođača mješavina. Međutim, trebalo bi uzeti u obzir s jedne strane da zatražene informacije sadrže informacije koje su poslovna tajna i ne mogu se stoga otkriti drugim strankama pored stranke na koju se to odnosi. S druge strane, stalna je praksa institucija objaviti opću metodu korištenu za utvrđivanje dampinga svim strankama za koje u izračunima nisu korišteni pojedinačni podaci. Ta je metoda opisana u dokumentu o općoj objavi koji je poslan svim strankama.
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(78)
Proizvodnja Unije je utvrđena na temelju izvješća o tržištu kojeg je dostavio podnositelj zahtjeva tijekom ispitnog postupka. Ukupna proizvodnja Unije istovjetnog proizvoda navedena u tom izvješću uspoređena je s informacijama koje su dostavili 17 proizvođača iz Unije koji surađuju. Utvrđena je mala razlika od oko 5 % između dvaju setova podataka. To se objašnjava činjenicom što neki relativno mali proizvođači iz Unije koji ne surađuju nisu dostavili informacije o proizvodnji. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na 3,42 milijuna tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i stoga se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
4.2. Potrošnja Unije
(79)
Potrošnja Unije je utvrđena na temelju ukupne proizvodnje industrije Unije u Uniji, dodavanjem obujma uvoza iz trećih zemalja utvrđenog na temelju najboljih dostupnih statističkih podataka, a razlike u zalihama i izvoz industrije Unije kako je izvijestila industrija Unije su oduzeti. Neke stranke su tvrdile da statistički podaci korišteni za utvrđivanje potrošnje nisu bili potpuni jer značajni uvoz bioetanola iz ostalih trećih zemalja, posebno u RIP-u, nisu uzeti u razmatranje. Također su smatrali da je obujam uvoza iz SAD-a Komisija precijenila i da su stoga podaci o potrošnji i tržišnom udjelu nepouzdani.
(80)
Te su tvrdnje analizirane i unakrsno provjerene s dostupnim podacima. U pogledu uvoza iz ostalih zemalja, stranke nisu pružile nikakav dokaz u pogledu obujma uvoza dotičnog proizvoda. Ipak, uvoz iz ostalih zemalja uzet je u obzir pri procjeni uvoza. Za obujam uvoza iz SAD-a je utvrđena administrativna pogreška u procjeni uvoza iz SAD-a tijekom RIP-a. Stoga je obujam uvoza bio ponovno procijenjen i prilagođen gdje je to potrebno. Međutim, to nema utjecaja na zaključke do kojih se došlo u procjeni štete i uzročnosti.
(81)
U pogledu uvoza dotičnog proizvoda, trebalo bi naglasiti da nema posebnih carinskih oznaka kombinirane nomenklature za dotični proizvod. Nadalje, oznake kombinirane nomenklature po kojima se dotični proizvod može prijaviti carinskim tijelima uključuje druge proizvode pored dotičnog proizvoda.
(82)
Za uvoz mješavina bioetanola, provjereni odgovori nepovezanih uvoznika na upitnik su pokazali da se većina uvoza prijavljivala pri carini pod oznakom TARIC 3824909799. Međutim, obujam uvoza ne može se dobiti izravno od Eurostata jer ta oznaka TARIC uključuje različite kemijske proizvode pored dotičnog proizvoda.
(83)
U pogledu uvoza prijavljenog pod oznakama kombinirane nomenklature 2207 10 00 i 2207 20 00, nije bilo moguće razlikovati dotični proizvod i ostale proizvode na koje se ne odnosi ispitni postupak zbog nedostatka dovoljno informacija u pogledu uvezenog proizvoda.
(84)
Stoga, u nedostatku potpunih podataka o uvozu u Eurostatu, odlučeno je koristiti također druge izvore informacija za potrebe utvrđivanja uvoza dotičnog proizvoda na tržište Unije.
(85)
Radi dobivanja najbolje procjene uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a, smatralo se da je najpouzdanija osnova statistika Komisije SAD-a za međunarodnu trgovinu (ITC). Prijavljeni obujam izvoza odgovara tarifnim oznakama SAD-a 22071060 i 22072000.
(86)
Usvojen je razuman pristup radi procjene tog uvoza i sve količine koje je prijavila Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu uzete su u obzir za utvrđivanje uvoza SAD-a na tržište Unije.
(87)
Procjena uvoza u Uniju podrijetlom iz Brazila temeljila se na sljedećim izvorima informacija: izvješće koje je izdala Agencija za obnovljivo gorivo Ujedinjene Kraljevine za uvoz u Ujedinjenu Kraljevinu; izvaci baze podataka o carini pri uvozu koje su dali Nizozemska, Švedska i Finska i Eurostat. Za Nizozemsku, Švedsku i Finsku, obujam uvoza procijenjen je na temelju naziva uvoznika i izvoznika i opisa proizvoda kada je to dostupno. Radi procjene tog uvoza usvojen je konzervativni pristup. Sve prijavljene količine uzete su u obzir pri izračunu uvoza.
(88)
Konačno, Eurostat je također korišten za procjenu preostalog uvoza u Uniju za države članice koje nisu spomenute gore u uvodnoj izjavi 87. Primijenjena je prilagodba obujma uvoza na temelju postotka bioetanola korištenog kao gorivo u Uniji. Izvor te prilagodbe može se pronaći u zahtjevu. Taj je postotak dobiven od godišnje bilance etilnog alkohola koju objavljuje Europska komisija (12). Postotak bioetanola korištenog kao gorivo u Uniji bio je 54 % u 2008., 66 % u 2009. i 68 % u 2010. Za RIP, postotak iz 2010. korišten je za potrebe procjene odgovarajućeg uvoza obavljenog tijekom RIP-a.
(89)
Za procjenu uvoza drugog podrijetla, izvori korištenih informacija bili su Eurostat i izvaci baze podataka o carini pri uvozu koje su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska. Korištena je ista metodologija kao ona za utvrđivanje brazilskog uvoza.
(90)
U pogledu izračuna prosječne jedinične cijene CIF za uvoz iz SAD-a i Brazila, izvor informacija je izvadak baze podataka o carini pri uvozu koji su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska. A za SAD, korišteni su također podaci iz provjerenih upitnika nepovezanih uvoznika. Za SAD, prosječne cijene CIF za 2008. i 2009. procijenjene su na temelju prosječne cijene koje je prijavio ITC SAD-a za te godine, izraženo u odnosu prema prosječnoj jediničnoj cijeni CIF dobivenoj za 2010.
(91)
Razlike u zalihama utvrđene su na temelju informacija o industriji Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(92)
Na temelju toga utvrđeno je da se potrošnja Unije razvijala na sljedeći način:
2008.
2009.
2010.
RIP
Ukupna proizvodnja Unije (u tonama) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Ukupni uvoz iz trećih zemalja, uključujući dotičnu zemlju (u tonama) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Ukupni uvoz industrije Unije u ne-EU zemlje (u tonama) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Razlike u zalihama (13) (u tonama) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Potrošnja Unije (u tonama)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indeks: 2008. = 100
100
115
121
129
Izvor:
(A) izvješće o tržištu, (B) Eurostat, Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu, Agencija za obnovljiva goriva Ujedinjene Kraljevine i baza podataka o carini pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska; (C) zahtjev, odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik, informacije o industriji Unije u zahtjevu.
(93)
Potrošnja Unije značajno se povećala za 29 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje je potaknula provedba Direktive o obnovljivoj energiji (RED) u državama članicama koje su uspostavile ciljeve rasta za potrošnju obnovljive energije.
4.3. Uvoz u Uniju iz dotične zemlje
4.3.1. Obujam, tržišni udio i cijena uvoza iz dotične zemlje
(94)
U pogledu obujma, tržišnog udjela i cijena, uvoz u Uniju iz SAD-a razvijao se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz SAD-a (u tonama) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indeks: 2008. = 100
100
84
550
1 082
Tržišni udio (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indeks: 2008. = 100
100
73
454
837
Prosječna cijena u eurima po toni (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indeks: 2008. = 100
100
94
92
106
Izvor:
(A) obujam izvoza koji je prijavila Komisija SAD-a za međunarodnu trgovinu, (B) baza podataka o carinama pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska te provjereni odgovor nepovezanog uvoznika na upitnik.
(95)
Uvoz iz SAD-a se značajno povećao, u pogledu obujma, s 63 406 tona na 686 185 tona tijekom razmatranog razdoblja. Slično tomu, tržišni udio izvoznika iz SAD-a u Uniju značajno se povećao s 1,9 % na 15,7 % tijekom tog razdoblja.
(96)
Iako su se prosječne uvozne cijene iz SAD-a povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, cijene koje su naplaćivali izvoznici iz SAD-a bile su stalno niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije kako je objašnjeno dolje u uvodnoj izjavi 117. To sustavno sniženje cijena koju su provodili izvoznici iz SAD-a objašnjava značajno povećanje tržišnog udjela koje su ostvarili tijekom razmatranog razdoblja.
4.3.2. Sniženje cijena uvoza iz dotične zemlje
(97)
Za potrebe utvrđivanja sniženja cijena tijekom RIP-a, ponderirani prosjek prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređen je s odgovarajućim ponderiranim prosjekom cijena po vrsti proizvoda za uvoz od izvoznika iz SAD-a prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF. Radi omogućivanja poštene usporedbe cijena, na cijenu iz SAD-a primijenjene su odgovarajuće prilagodbe za postojeće carinske pristojbe i troškove nakon uvoza.
(98)
Rezultati te usporedbe, izraženi kao postotak prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, pokazali su postojano sniženje cijena od u prosjeku 5,6 %. To sniženje cijena ukazuje na cjenovni pritisak koji je izvršio uvoz iz dotične zemlje na tržište Unije, posebno tijekom RIP-a.
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.4.1. Uvodne napomene
(99)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(100)
Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka poput proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje, tržišnog udjela, rasta, zaliha, zaposlenosti, produktivnosti i veličine dampinške marže temelji se na podacima ePURE o industriji Unije kao cjeline.
(101)
Analiza štete u pogledu mikroekonomskih podataka poput cijena, profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala, plaća i zaliha provedena je na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku putem provjerenih odgovora na upitnik.
(102)
Industrija bioetanola je još uvijek u početnoj fazi u Uniji. Trgovačka društva su nedavno uložila u nove proizvodne pogone ili su proširila postojeće kapacitete radi zadovoljavanja rastuće potražnje u Uniji. Činjenica što su novi proizvođači pokrenuli proizvodnju tijekom razmatranog razdoblja dovela je do pozitivnog razvoja pokazatelja poput proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, obujma prodaje i zaposlenosti.
(103)
Ispitni postupak je također pokazao da ova vrsta industrije treba određeno vrijeme, od dvije do tri godine od pokretanja, za dostizanje normalnih razina proizvodnje.
4.4.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indeks: 2008.=100
100
130
152
157
Proizvodni kapacitet (u tonama)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indeks: 2008.=100
100
116
136
137
Iskorištenost kapaciteta (%)
63
70
70
72
Indeks: 2008.=100
100
112
112
114
Izvor:
temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva.
(104)
Kao posljedica RED-a, proizvodnja Unije porasla je značajno u razmatranom razdoblju, za oko 57 %. Od 2008. do 2010. proizvodnja Unije povećala se za 36 %, ali se naknadno stopa rasta značajno usporila i bila je samo 3,5 % u RIP-u, u usporedbi s 2010.
(105)
Proizvodni kapacitet se povećao za 37 % tijekom razmatranog razdoblja i slijedio je sličan obrazac kao i proizvodnja.
(106)
Iskorištenost kapaciteta se povećala za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, a to povećanje se ostvarilo na početku razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir fazu pokretanja poslovanja određenih proizvođača u Uniji u 2009., očekivalo se da će se iskorištenost kapaciteta dalje povećavati jer proizvođači obično trebaju od dvije do tri godine od pokretanja proizvodnje do dostizanja normalnih razina proizvodnje, kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 103. Međutim, to nije bio slučaj.
(107)
Ispitni postupak je stoga potvrdio da je nekoliko trgovačkih društava u EU pokrenulo poslovanje u početku ili tijekom razmatranog razdoblja zbog očekivane objave RED-a. To je dovelo do pozitivnih razvoja naročito gore navedenih čimbenika štete, posebno u razdoblju do 2010. Ali stanje na tržištu Uniju promijenilo se istodobno kad je došlo do naglog povećanja dampinškog uvoza iz SAD-a u 2010. i rast aktivnosti očekivan tijekom RIP-a nije se ostvario.
4.4.3. Obujam prodaje i tržišni udio
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indeks: 2008.=100
100
130
152
159
Tržišni udio (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indeks: 2008.=100
100
113
126
122
Izvor:
temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva
(108)
Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 59 %, a tijekom razmatranog razdoblja stečeno je 13,8 postotnih bodova tržišnog udjela. Obujam prodaje rastao je stabilno između 2008. i 2010., ali između 2010. i RIP-a obujam prodaje rastao je manje od potrošnje koja se povećala za 6,8 % u tom razdoblju.
(109)
Slično tomu, tržišni udio industrije Unije povećao se do 2010., ali se potom smanjio tijekom RIP-a. U razdoblju između 2010. i RIP-a, dok je uvoz iz SAD-a gotovo udvostručio svoj tržišni udio, stekavši 7,2 postotnih bodova, industrija Unije je izgubila 2,2 postotna bodova.
4.4.4. Rast
(110)
Potrošnja Unije povećala se značajno tijekom razmatranog razdoblja, za 29,2 %. Iako su se obujam prodaje i tržišni udio također povećali tijekom ovog razdoblja, industrija Unije nije od tog rasta imala u potpunosti koristi u potrošnji, naročito od 2010. Od 2010. do RIP-a rast obujma prodaje industrije Unije se usporio, a tržišni udio se smanjio u usporedbi s prethodnim godinama.
(111)
Neke su stranke tvrdile da obrazac rasta koji pokazuju određeni pokazatelji tijekom razmatranog razdoblja ne odražavaju situaciju oštećene industrije. Međutim, kako je objašnjeno gore, ispitni postupak je pokazao da je usporenje rasta industrije Unije u 2010. i RIP-u bilo istodobno s naglim porastom dampinškog uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a.
4.4.5. Zaposlenost i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
2 331
2 419
2 523
2 552
Indeks: 2008.=100
100
104
108
109
Produktivnost
(jedinica po zaposleniku)
924
1 157
1 298
1 328
Indeks: 2008.=100
100
125
141
144
Izvor:
temeljeno na podacima industrije Unije koje je dostavio podnositelj zahtjeva
(112)
Zaposlenost se povećala za 9 % u razmatranom razdoblju. Točnije, porasla je za 8 % od 2008. do 2010., ali se povećala samo neznatno za 1 % tijekom RIP-a. Ovo kretanje odražava kretanje kapaciteta i proizvodnje u Uniji.
(113)
Produktivnost radne snage industrije Unije mjerena je kao proizvodnja po zaposlenoj osobi u jednoj godini. Ona se značajno povećala tijekom razmatranog razdoblja za 44 %, odražavajući učinak učenja i povećanje učinkovitosti tijekom i nakon faze pokretanja poslovanja.
4.4.6. Visina stvarne dampinške marže
(114)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz dotične zemlje, učinak stvarnih marži dampinga utvrđenih tijekom RIP-a na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.4.7. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(115)
Ovo pitanje nije relevantno u ovom slučaju zbog nedostatka učinaka prošlog dampinga.
4.4.8. Prosječne jedinične cijene industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena (u eurima)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indeks: 2008.=100
100
90
94
109
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(116)
Cijene industrije Unije povećale su se ukupno za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Smanjile su se u 2009. u usporedbi s 2008., ali su se onda stabilno povećavale do kraja RIP-a. Međutim, ispitni postupak je pokazao da povećanja cijena nisu bila dovoljna za omogućivanje industriji Unije pokrivanja svojih troškova. Razlika između prodajnih cijena i troškova dodatno se povećala naročito tijekom RIP-a. Ta situacija je istovremena s povećanom prisutnošću dampinškog uvoza iz SAD-a po niskoj cijeni na tržište Unije.
(117)
Ispitni postupak je pokazao da su cijene industrije Unije ostale više (do 23 %) od cijena dampinškog uvoza iz SAD-a tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.9. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
2008.
2009.
2010.
RIP
Neto dobit prije oporezivanja (u eurima)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indeks: 2008. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Profitabilnost prodaje Unije (% neto prodaje)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indeks: 2008. = - 100
- 100
3
-49
-84
Novčani tok (u eurima)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indeks: 2008. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Novčani tok u % prodaje Unije nepovezanim strankama
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indeks: 2008. = - 100
- 100
980
930
494
Ulaganja (u eurima)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indeks: 2008.=100
100
26
12
7
Povrat ulaganja (%)
-10
2
-88
- 357
Indeks: 2008. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(118)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je i u apsolutnim iznosima (neto dobit prije oporezivanja) i izražavajući neto dobit prije oporezivanja kao postotak prometa istovjetnim proizvodom. Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom razmatranog razdoblja uz izuzetak 2009., kada su trgovačka društva u uzorku uspjela biti na pragu isplativosti.
(119)
Povrat ulaganja slijedio je slični obrazac, ostajući prilično iza povrata nužnih industriji Unije za preživljavanje.
(120)
Novčani tok je bio negativan u 2008. i popravio se u 2009. i 2010. Međutim, tijekom RIP-a se novčani tok ponovno počeo smanjivati, odražavajući pogoršanje sposobnosti industrije Unije za samofinanciranje svojih aktivnosti.
(121)
Razvoj profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je industriju Unije u ulaganju u svoje aktivnosti i narušilo njezin razvoj, što se jasno očituje u smanjenju ulaganja od 93 % tijekom ovog razdoblja.
4.4.10. Plaće
2008.
2009.
2010.
RIP
Plaće (u eurima)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (u eurima)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indeks: 2008.=100
100
107
117
132
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(122)
Plaće su se povećale za 32 % tijekom razmatranog razdoblja, odražavajući povećanja produktivnosti zaposlenika.
4.4.11. Zalihe
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indeks: 2008.=100
100
69
112
91
Zalihe u odnosu na proizvodnju (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(123)
Razine zaliha blago su se smanjile tijekom razmatranog razdoblja.
4.5. Zaključak o šteti
(124)
Ispitni postupak je pokazao da se nagli porast dampinškog uvoza po niskoj cijeni na tržište Unije dogodio u 2010. i posebno tijekom RIP-a. U tom razdoblju određeni pokazatelji štete koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije popravili su se, ali rast nije bio u skladu s povećanjem potrošnje tijekom razmatranog razdoblja te poboljšanja stoga nisu bila dovoljna industriji Unije za razvoj svojih aktivnosti.
(125)
Kao što je uobičajeno u novoj i rastućoj aktivnosti, određeni pokazatelji, poput obujma prodaje, proizvodnje te iskorištenosti kapaciteta pokazali su pozitivno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. To se objašnjava činjenicom što su novi proizvođači u Uniji ušli na tržište u tom razdoblju. Ipak, ispitni postupak je pokazao da stanje na tržištu Unije, od 2010. kada se dogodio nagli porast uvoza po niskoj cijeni, nije dopustio proizvođačima iz Unije dostizanje dovoljne razine aktivnosti i cijena radi razvoja i održavanja važnih ulaganja izvršenih u razmatranom razdoblju.
(126)
Utvrđeno je da je uvoz po niskoj cijeni stalno snižavao cijene industrije Unije. Razina cijena nije dopuštala industriji pokrivanje troškova i ostvarenje novčanog toka i dobiti, koji su nužni za razvoj aktivnosti.
(127)
Doista, pokazatelji štete koji se odnose na financijsku uspješnost industrije Unije, poput profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja pogoršali su se ili ostali daleko ispod uobičajene razine. To je ozbiljno utjecalo na sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala i daljnje ulaganje u svoje aktivnosti.
(128)
Na temelju gore navedenog, smatralo se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvod
(129)
U skladu s člankom 3. stavcima 5. i 6. Osnovne antidampinške uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje uzrokovao štetu industriji Unije. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(130)
Kako je spomenuto gore, potrošnja Unije značajno je porasla tijekom razmatranog razdoblja, za 29,2 %. Međutim, dampinški uvoz iz dotične zemlje značajno se povećao u obujmu, tj. s 1,9 % udjela na tržištu Unije na početku razmatranog razdoblja na 15,7 % tijekom RIP-a. To je očigledno izvršilo pritisak na industriju Unije, posebno od 2010. do kraja RIP-a, kada se taj uvoz više nego udvostručio. Od 2010., a posebno tijekom RIP-a, veliki obujam uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a bio je prisutan na tržištu Unije i snižavao cijene industrije Unije. To stanje nije dopuštalo industriji razvoj prema očekivanjima tijekom RIP-a.
(131)
Neke su stranke tvrdile da se stanje industrije Unije poboljšalo točno od 2010. do RIP-a, što se podudara s udvostručenjem uvoza iz SAD-a. Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama 102. i 107., činjenica što je mnogo proizvođača iz Unije počelo ulaziti na tržište tijekom razmatranog razdoblja dovela je do pozitivnih kretanja određenih čimbenika štete, poput proizvodnje i obujma prodaje. Međutim, industrija Unije je izgubila tržišni udio u RIP-u u usporedbi s 2010., dok je u isto vrijeme tržište Unije iskusilo najveće povećanje dampinškog uvoza iz SAD-a. Postojanje sniženja cijena i cjenovnog pritiska dovelo je do pogoršanja općeg financijskog stanja, posebno profitabilnosti, industrije Unije.
(132)
Uvoz po niskoj cijeni je tako imao značajnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
5.3. Učinak ostalih čimbenika
(133)
Sljedeći poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se sva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu: uvoz iz drugih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije, učinak gospodarske krize i drugi čimbenici poput promjena cijena sirovina, razvoj potražnje i navodni unutarnji problemi trgovačkih društava industrije Unije.
5.3.1. Uvoz iz ostalih zemalja (Brazil)
(134)
Prema dostupnim informacijama, osim Brazila, nije bilo druge zemlje koja je izvozila dotični proizvod u Uniju u značajnim količinama u razmatranom razdoblju. S obzirom na cijene, cijene uvoza iz Brazila ostale su daleko ispod cijena proizvođača u Uniji. Međutim, uvoz iz Brazila je jasno pokazao silazno kretanje obujma (- 81 %) i tržišnog udjela (- 25,8 %) tijekom razmatranog razdoblja. Posljedično, budući da je obujam uvoza smanjen na tako nisku razinu tijekom RIP-a, ne može se smatrati da je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a i štete industriji Unije tijekom RIP-a.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza podrijetlom iz Brazila (u tonama)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indeks: 2008.=100
100
86
39
19
Tržišni udio uvoza iz Brazila (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Prosječna jedinična cijena CIF
(eura po toni uvoza)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indeks: 2008.=100
100
88
104
111
Izvor:
Eurostat, Agencija UK-a za obnovljiva goriva, baza podataka o carinama pri uvozu koju su dostavile Nizozemska, Švedska i Finska te zahtjev.
(135)
Stranke su tvrdile da je uvoz iz Brazila ostao iznad de minimis razine kroz razmatrano razdoblje te da se obavljao po dampinškim cijenama na tržištu Unije. Tvrdile su nadalje da je uvoz iz SAD-a samo zamijenio tržišni udio koji je izgubio brazilski uvoz. Prema tome se stoga uvoz iz SAD-a ne bi mogao smatrati uzrokom materijalne štete industriji Unije.
(136)
Kako je objašnjeno gore, brazilski uvoz se značajno smanjio u razmatranom razdoblju. Njegov tržišni udio se smanjio s 30,3 % na 4,5 % u vrijeme kada se potrošnja značajno povećala. Uzimajući u obzir razinu cijene brazilskih izvoznika na tržištu Unije, ne može se isključiti da je prisutnost brazilskog bioetanola u nekoj mjeri doprinijela šteti industrije Unije. Međutim, smatra se da se taj uvoz smanjio na takvu razinu tijekom RIP-a da se ne može smatrati glavnim uzrokom te štete. Doista, u razdoblju između 2010. i RIP-a, dok se uvoz iz Brazila smanjio za oko 200 000 tona, dampinški uvoz iz SAD-a se povećao za preko 330 000 tona. Stoga se smatra da prisutnost brazilskog bioetanola na tržištu Unije, naročito tijekom RIP-a, ne može biti takva da prekine utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz SAD-a i štetnog stanja industrije Unije u tom razdoblju.
5.3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam izvozne prodaje (u tonama)
26 263
41 023
53 085
59 633
Izvor:
zahtjev i odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(137)
Ispitni postupak je pokazao da je mali obujam bioetanola izvozila industrija Unije tijekom RIP-a po cijenama uvelike iznad onih na tržištu Unije. To je dovelo do zaključka da realizacija izvoza nije čimbenik koji je prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz dotične zemlje.
5.3.3. Utjecaj gospodarske krize
(138)
Za gospodarsku krizu nije utvrđeno da je imala negativni utjecaj na industriju Unije. Potrošnja bioetanola u Uniji pokazala je svoje najveće povećanje u 2009., godini za koju se općenito smatra da je najgora godina gospodarske krize. U istom razdoblju, proizvodnja i prodaja proizvođača u Uniji također se povećala.
(139)
Na temelju gore navedenog, smatra se da gospodarska kriza nije prekinula uzročno-posljedičnu vezu između uvoza po niskoj cijeni iz dotične zemlje i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.4. Ostali čimbenici
(140)
Stranke su također spomenule druge čimbenike koji su mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu, poput promjena cijena sirovina, razvoja potražnje koja je bila niža od očekivane, regulatornog okvira u Uniji koji je navodno protiv proizvođača u Uniji i određenih navodnih unutarnjih problema proizvođača u Uniji.
(141)
U pogledu promjena cijena sirovina, i za cijene kukuruza i za cijene pšenice je utvrđeno da su bile promjenjive tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak je, međutim, pokazao da većina proizvođača osigurava taj rizik kroz posebne mehanizme određivanja cijena sa svojim dobavljačima ili kroz financijska tržišta. Stoga, čak i ako su se cijene sirovina razlikovale naročito od 2008. do 2010., kada je cijena kukuruza bila niža od cijene pšenice, cijene sirovina u drugoj polovici RIP-a su bile više ili manje jednake. To ukazuje na to da se svaka cjenovna razlika smanjuje na najmanju mjeru i nije trajne naravi.
(142)
Neke su stranke tvrdile da je provedba RED-a u državama članicama bila prespora i da je potrošnja zaostajala za ciljevima utvrđenim u navedenoj Direktivi. Ali, čak i ako početni ciljevi nisu bili u potpunosti ostvareni unutar razmatranog razdoblja, činjenica što je potrošnja porasla značajno, točnije za 29,2 %, u tom razdoblju je pozitivni čimbenik koji se ne može zanemariti u analizi. U svakom slučaju, navodna spora provedba RED-a ne može opravdati prisutnost velikog obujma dampinškog uvoza po niskoj cijeni na tržištu Unije koji snižava cijene industrije Unije i uzrokuje štetu toj industriji. Stoga se tvrdnja odbacuje.
(143)
Stranke su također tvrdile da sama industrija Unije nije mogla zadovoljiti potražnju u Uniji zbog regulatorne nesigurnosti i da je sustav certificiranja vrlo spor i stoga smanjuje koristi za certificirane proizvođače u Uniji. Neke su stranke konačno tvrdile da činjenica što su mnogi proizvođači u Uniji imali unutarnje probleme tijekom razmatranog razdoblja objašnjava svu štetu koju su pretrpjeli. Te tvrdnje, međutim, nisu bile potkrijepljene i ispitni postupak nije potvrdio da su te tvrdnje utemeljene. Svejedno, trebalo bi naglasiti da je ispitni postupak pokazao da svaku navodnu nisku razinu proizvodnje Unije opravdava uglavnom niska razina prodajnih cijena na tržištu Unije koje je uvelike bilo pogođeno naglim porastom dampinškog uvoza po niskoj cijeni iz SAD-a koji je snižavao cijene proizvođača u Uniji, posebno tijekom RIP-a. Činilo se da proizvođači iz EU nisu imali drugog izbora nego prekinuti proizvodnju jer im cijene nisu omogućivale niti pokrivanje troškova sirovina posebno tijekom RIP-a. Stoga, gore navedene nepotkrijepljene tvrdnje nisu takve da bi prekinule uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije Unije tijekom RIP-a.
(144)
Stoga se zaključuje da svi gore navedeni čimbenici nisu mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz SAD-a.
(145)
Stranke su konačno spomenule činjenicu da je tijekom RIP-a značajan broj uvoza prijavljen pod tarifnim brojem KN 3824, koji ima nisku carinsku pristojbu. Nakon kraja RIP-a razina odgovarajućih carinskih pristojba se podignula. Stranke smatraju da je štetu uzrokovala niska carinska pristojba, a ne damping. U tom smislu, dovoljno je reći da se carinske pristojbe mogu promijeniti u bilo kojem trenutku te da stoga taj argument ne može dovesti u pitanje prisutnost štete tijekom razdoblja ispitnog postupka.
5.4. Zaključak o uzročnosti
(146)
Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio uvoza po niskoj cijeni podrijetlom iz dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja. Uz to, utvrđeno je da su cijene tog uvoza bile ispod cijena koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije.
(147)
To povećanje obujma i tržišnog udjela uvoza po niskoj cijeni iz dotične zemlje podudaralo se s općim i neprestanim povećanjem potrošnje u Uniji i također s negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Izvoznici iz dotične zemlje uspjeli su povećati svoj tržišni udio sustavnim snižavanjem cijena industrije Unije. U isto vrijeme, industrija Unije nije uspjela dosegnuti stabilne pozitivne razine profitabilnosti unatoč povećanju svoje aktivnosti.
(148)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici naočigled nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(149)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, zaključilo se da je dampinški uvoz iz SAD-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodna napomena
(150)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč zaključku o šteti koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje, uvjerljivi razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje antidampinških mjera nije bilo u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
6.2. Interes industrije Unije
(151)
Ispitni postupak je pokazao da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz SAD-a. U nedostatku mjera za ispravak učinaka tog uvoza koji narušavaju trgovinu, daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(152)
Očekuje se da će uvođenje antidampinških pristojba ponovno uspostaviti učinkovite trgovinske uvjete na tržištu Unije, omogućujući cijenama industrije Unije odražavanje troškova proizvodnje. Može se očekivati da bi uvođenje mjera također omogućilo industriji Unije povećanje obujma prodaje i na taj način stjecanje tržišnog udjela izgubljenog zbog prisutnosti dampinškog uvoza. To će zauzvrat imati daljnji pozitivni učinak na njezino financijsko stanje i profitabilnost.
(153)
Stoga je zaključeno da uvođenje antidampinških mjera na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a ne bi bilo protivno interesu industrije Unije.
6.3. Interes uvoznikâ
(154)
Dva trgovačka društva su poslala odgovore na upitnik namijenjen nepovezanim uvoznicima u Uniji. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorima tih uvoznika koji surađuju. Za oba posjećena trgovačka društva, poslovanje s bioetanolom čini samo mali dio njihovog ukupnog prometa (manje od 5 %). Pored toga, oba su navela da bi mogli prenijeti svako povećanje cijena na svoje kupce, korisnike.
(155)
Na temelju dostupnih informacija zaključeno je da uvođenje mjera ne bi imalo značajan negativni učinak na uvoznike.
6.4. Interes korisnikâ
(156)
Četiri trgovačka društva su poslala odgovore na upitnik namijenjen korisnicima u Uniji. Posjeti radi provjere obavljeni su u prostorima jednoga od njih.
(157)
Za posjećeno trgovačko društvo, poslovanje s bioetanolom predstavlja mali dio njegovog prometa, manje od 5 %. Trgovačko društvo je napravilo procjenu učinka u pogledu mješavine E5 i izračunalo da bi pristojba od 100 eura po kubičnom metru imala za posljedicu povećanje cijene za 0,005 eura po litri na crpki.
(158)
U pogledu ostalih triju korisnika, na temelju podataka sadržanih u njihovim odgovorima na upitnik, očito je da bi učinak također bio ograničen. Za jedno trgovačko društvo, obujam koji se nabavlja iz dotične zemlje je prilično ograničen i uvođenje antidampinških pristojba bi doveo samo do minimalnog učinka na njegovu profitabilnost.
(159)
Ostala dva korisnika koja surađuju su povezana i izjavila su da se svako uvođenje antidampinških pristojba može prenijeti na njihove kupce. Također su dali do znanja da imaju dovoljno izbora u izvorima opskrbe i da ne ovise o uvozu iz SAD-a.
(160)
Stranke su tvrdile da nema dovoljno kapaciteta u Uniji za zadovoljenje ukupne potražnje te da će Unija trebati uvoziti radi osiguranja svojih potreba za bioetanolom. Provjereni podaci o kapacitetu pokazuju da je u Uniji postojao neiskorišteni kapacitet, s obzirom posebno na nisku razinu prodajnih cijena. Posljedično, proizvođači iz Unije bi mogli povećati svoju proizvodnju radi zadovoljenja rastuće potražnje, naročito kada se trgovinski poremećaji uklone s tržišta. Nadalje, očekuje se da će se izgraditi novi pogoni te da će početi raditi u bliskoj budućnosti, smanjujući tako svaki navodni rizik nestašice u Uniji.
(161)
S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da učinak antidampinških mjera na uvoz bioetanola iz SAD-a ne bi imao značajan negativni učinak na korisnike u Uniji.
6.5. Zaključak o interesu Unije
(162)
S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, uglavnom ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja antidampinških mjera na uvoz bioetanola podrijetlom iz SAD-a.
7. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
7.1. Razina uklanjanja štete
(163)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(164)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije, bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža.
(165)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije pokrivanje troškova proizvodnje i ostvarivanje dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(166)
U ovom slučaju, s obzirom na razmatranja naročito gore u uvodnim izjavama 102. i 103., smatra se da bi se ciljana dobit industrije Unije trebala temeljiti na dobiti ostvarenoj kada je uvoz iz SAD-a bio zanemariv, tj. prosječnoj profitnoj marži prije oporezivanja jednog od proizvođača iz Unije u uzorku u 2008. i 2009., proizvođača koji u to vrijeme nije bio u fazi pokretanja poslovanja. Stoga se smatra da je marža od 6,8 % prometa razumna i da se može smatrati primjerenim minimumom kojeg je industrija Unije mogla očekivati pod uobičajenim trgovinskim uvjetima u izostanku štetnog dampinga tijekom RIP-a.
(167)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena izračunana je tako da su se prodajne cijene proizvođača u Uniji u uzorku prilagodile stvarnom gubitku, odnosno stvarnoj dobiti ostvarenoj tijekom RIP-a i dodala se profitna marža navedena gore u tekstu.
(168)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz SAD-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
7.2. Oblik i razina pristojba
(169)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da bi, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda trebalo uvesti na razini marže dampinga i štete, ovisno koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. Prema tome, sve stope pristojba trebalo bi na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenih dampinških marža.
(170)
Predložene konačne antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Dampinška marža
Marža štete
Konačna pristojba
Dampinška marža na području cijele zemlje (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
S obzirom na činjenicu da će se antidampinška pristojba također primjenjivati na mješavine koje po obujmu sadrže više od 10 % (v/v) bioetanola, u razmjeru sa njihovim sadržajem bioetanola, radi učinkovite provedbe mjere od strane carinskih tijela država članica smatra se prikladnim odrediti pristojbu kao fiksni iznos na temelju sadržaja čistog bioetanola.
(172)
Stopa antidampinške pristojbe određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga, ona odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka. Ta pristojba na razini cijele zemlje koja se primjenjuje na sva trgovačka društva primjenjiva je na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz SAD-a.
(173)
Iako se prvotno planiralo ograničenje trajanja mjera na 3 godine zbog percipiranih dinamičnih tržišnih razvoja u pogledu dotičnog proizvoda, to pitanje je ponovno ocijenjeno nakon komentara dobivenih od zainteresiranih stranaka. Podnositelji zahtjeva posebno su tvrdili da bi u ovoj fazi bilo prerano očekivati veliku promjenu u tržišnim obrascima jer bi prebacivanje na novu generaciju bioetanola moglo vrlo vjerojatno značajno vremenski trajati i ne bi se smjelo uzeti u obzir u trenutačnom prijedlogu. Također, bilo bi prerano pretpostaviti da bi ishod i učinak nekih od regulatornih prijedloga trenutačno raspravljanih bio za sve subjekte na tržištu. Nakon ispitivanja tih argumenata smatralo se da nije prikladno odstupiti od uobičajenog razdoblja važenja mjera kako je predviđeno u članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. To ne dovodi u pitanje mogućnost svake zainteresirane stranke traženja revizije ako bi to okolnosti opravdavale u skladu s člankom 11. stavkom 3.
8. EVIDENTIRANJE
(174)
Komisija je zaprimila zahtjeve od podnositelja zahtjeva za evidentiranjem uvoza bioetanola podrijetlom iz SAD-a. Prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe, Komisija može, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, naložiti carinskim tijelima poduzimanje odgovarajućih mjera evidentiranja uvoza tako da se na te uvoze mjere mogu naknadno primijeniti od datuma evidencije. Na zahtjev industrije Unije, koji sadrži dostatne dokaze za opravdanje takvih mjera, uvoz može podlijegati evidentiranju. Podnositelj zahtjeva je tvrdio, budući da je evidentiranje uvedeno u istovremenom antisubvencijskom postupku na uvoz bioetanola podrijetlom iz SAD-a (14), da su takvi uvjeti automatski ispunjeni.
(175)
Međutim, trebalo bi istaknuti da je evidentiranje u istovremenom antisubvencijskom postupku uvedeno u potpuno drukčijem skupu okolnosti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10. Uredbe (EU) br. 771/2012, unatoč pozitivnim nalazima subvencioniranja protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere i materijalne štete na taj način uzrokovane industriji Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, Komisija je odlučila da neće uvesti privremene kompenzacijske pristojbe jer je privremeno utvrđeno da je glavni program subvencioniranja na snazi tijekom razdoblja ispitnog postupka prestao, u smislu da nije više davao koristi u trenutku kada bi se uvele privremene mjere. Međutim, bilo je dokaza da bi SAD mogao ponovno uspostaviti glavni program subvencioniranja za koji je utvrđeno da se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere u nadolazećim mjesecima s povratnim učincima. U tom slučaju, Komisija je smatrala da bi imala pravo uvesti (i s vremenom naplatiti) privremene kompenzacijske pristojbe u trenutačnom ispitnom postupku. Stoga, radi očuvanja prava Europske unije u tim posebnim okolnostima, Komisija je odlučila naložiti carinskim tijelima evidentiranje uvoza. Taj posebni skup okolnosti se ne primjenjuje u trenutačnom antidampinškom postupku,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bioetanola, koji se nekad navodi i kao „etanol za gorivo”, tj. etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije), denaturirani ili nedenaturirani, isključujući proizvode s udjelom vode većim od 0,3 % (m/m), mjereno u skladu s normom EN 15376, ali uključujući etilni alkohol proizveden od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) sadržan u mješavinama s benzinom s udjelom etilnog alkohola većim od 10 % (v/v) namijenjen kao gorivo, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 i ex 3824 90 97 (oznake TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 i 3824909767), podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. iznosi 62,3 eura po toni neto. Antidampinška pristojba se primjenjuje u razmjeru, po težini, s ukupnim sadržajem čistog etilnog alkohola proizvedenog od poljoprivrednih proizvoda (kako su navedeni u Prilogu I. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) (sadržaj bioetanola).
3. Proizvodi opisani u stavku 1. izuzeti su od konačne antidampinške pristojbe ako se ne koriste kao gorivo. Izuzeće podliježe uvjetima utvrđenim u odgovarajućim propisima Europske unije u pogledu carinske provjere korištenja takve robe (vidjeti članke od 291. do 300. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93).
4. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe (EEZ) br. 2454/93, iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2013.