NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 517/2014
ze dne 16. dubna 2014
o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu („IPCC“) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), jejíž stranou Unie je (3), bylo uvedeno, že na základě stávajících vědeckých údajů by měly rozvinuté země do roku 2050 snížit emise skleníkových plynů o 80 až 95 % oproti úrovním z roku 1990, aby se globální změna klimatu omezila na nárůst teploty o 2 °C, a tím se zabránilo nežádoucím dopadům na klima.
(2)
K dosažení tohoto cíle přijala Komise Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, který vzala Rada na vědomí ve svých závěrech ze dne 17. května 2011 a Evropský parlament jej schválil usnesením ze dne 15. března 2012. V tomto plánu přechodu vymezila Komise nákladově účinný způsob, jak dosáhnout nezbytného celkového snížení emisí v Unii do roku 2050. Tento plán přechodu stanoví příspěvky jednotlivých odvětví požadované v šesti oblastech. Jiné emise než CO2, včetně fluorovaných skleníkových plynů, ale vyjma jiných emisí než CO2 ze zemědělství, by se měly do roku 2030 snížit o 72 až 73 % a do roku 2050 o 70 až 78 % oproti úrovním z roku 1990. Pokud se vychází z referenčního roku 2005, je nutno jiné emise než CO2, s výjimkou emisí ze zemědělství, snížit do roku 2030 o 60 až 61 %. Emise fluorovaných skleníkových plynů byly v roce 2005 odhadovány na 90 milionů tun ekvivalentu CO2. Snížení o 60 % znamená, že do roku 2030 by se emise musely snížit přibližně o 35 milionů tun ekvivalentu CO2. Vzhledem k odhadovaným emisím 104 milionů tun ekvivalentu CO2 v roce 2030 na základě uplatnění současných právních předpisů Unie v plném rozsahu je nutné další snížení přibližně o 70 milionů tun ekvivalentu CO2.
(3)
Zpráva Komise ze dne 26. září 2011 o používání, účincích a přiměřenosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (4) dospěla k závěru, že současná opatření k omezování úniků mají v případě, že budou uplatněna v plném rozsahu, potenciál snížit emise fluorovaných skleníkových plynů. Tato opatření by proto měla být zachována a upřesněna na základě zkušeností získaných při jejich provádění. Některá opatření by se měla rovněž rozšířit na jiná zařízení, v nichž se používají značná množství fluorovaných skleníkových plynů, například chladírenská nákladní vozidla a přívěsy. Povinnost zřídit a vést záznamy o zařízeních, která tyto plyny obsahují, by se měla vztahovat rovněž na elektrická spínací zařízení. Vzhledem k důležitosti opatření k omezování úniků na konci životnosti výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny by členské státy měly zohlednit význam režimů odpovědnosti výrobce a podporovat jejich zavádění, a to na základě stávajících osvědčených postupů.
(4)
Uvedená zpráva rovněž dospěla k závěru, že pro snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů v Unii lze udělat více, zejména tím, že se takové plyny přestanou používat tam, kde existují bezpečné a energeticky účinné alternativní technologie s nulovým nebo nižším dopadem na klima. Snížení emisí z roku 2010 do roku 2030 až o dvě třetiny je nákladově efektivní, protože v řadě odvětví existují osvědčené a vyzkoušené alternativy.
(5)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. září 2011 o komplexním přístupu k jiným antropogenním emisím ovlivňujícím klima, než jsou emise CO2, byl uvítán závazek Unie podporovat opatření související s částečně fluorovanými uhlovodíky založená na Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“), jako ukázkový příklad přístupu ke snižování emisí skleníkových plynů, který není orientován tržně. Toto usnesení rovněž vyzývá k prozkoumání různých možností, jak na mezinárodní úrovni prostřednictvím Montrealského protokolu prosadit okamžité zahájení postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků.
(6)
Aby bylo podpořeno používání technologií s nulovým nebo nižším dopadem na klima, měla by školení fyzických osob, které pracují s fluorovanými skleníkovými plyny, zahrnovat rovněž informace o technologiích, které slouží k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů. Vzhledem k tomu, že některé alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům používaným ve výrobcích a zařízeních, sloužící k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů, mohou být toxické, hořlavé či vysokotlaké, měla by Komise přezkoumat stávající právní předpisy Unie vztahující se na školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, a případně předložit Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
(7)
Certifikační a školicí programy by měly být zavedeny nebo upraveny s ohledem na programy zavedené podle nařízení (ES) č. 842/2006 a lze je začlenit do systémů odborného vzdělávání.
(8)
K zajištění soudržnosti s požadavky na monitorování a podávání zpráv podle úmluvy UNFCCC a s rozhodnutím 4/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu k úmluvě UNFCCC, přijatého sedmou konferencí smluvních stran úmluvy UNFCCC v Durbanu dne 11. prosince 2011, by se měly potenciály globálního oteplování vypočítávat na základě stoletého potenciálu globálního oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Tam, kde je to možné, měl by výpočet vycházet ze čtvrté hodnotící zprávy přijaté panelem IPCC.
(9)
Účinné monitorování emisí fluorovaných skleníkových plynů má zásadní význam pro sledování pokroku při dosahování cílů snižování emisí a pro hodnocení účinků tohoto nařízení. K zajištění kvalitního vykazování emisí je nezbytné využívat k vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů konzistentní a vysoce kvalitní údaje. Zavedení systémů vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů členskými státy by zajistilo soudržnost s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (5). K výraznému zlepšení těchto systémů vykazování emisí by mohly přispět údaje o úniku fluorovaných skleníkových plynů ze zařízení nashromážděné společnostmi podle tohoto nařízení. Tímto způsobem by se mohla kontrolovat konzistentnost údajů použitých k odvození emisí a mohly by se tak zlepšit odhady na základě výpočtů, což by vedlo k lepšímu odhadu množství emisí fluorovaných skleníkových plynů v národních inventurách skleníkových plynů.
(10)
Vzhledem k tomu, že existují vhodné alternativy, měl by se současný zákaz používání fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin rozšířit i na zařízení, která používají méně než 850 kg fluoridu sírového ročně. Stejně tak by mělo být, při poskytnutí odpovídajícího přechodného období, zakázáno používání chladiv s velmi vysokým potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo více při servisu nebo údržbě chladírenských zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
(11)
Měly by být zaváděny zákazy uvádění na trh v případě nových zařízení pro chladírenství, klimatizaci a požární ochranu, která obsahují určité fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud k použití těchto látek existují vhodné alternativy. Pokud nejsou k dispozici alternativy nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít nebo pokud by použití těchto alternativ znamenalo nepřiměřené náklady, měla by mít Komise možnost povolit výjimku dočasně umožňující uvádění těchto výrobků a zařízení na trh. Komise by měla s ohledem na budoucí technický vývoj dále posoudit zákazy uvádět na trh nová zařízení pro druhotná spínací zařízení středního napětí a nové malé dělené klimatizační systémy s jednou vnitřní jednotkou.
(12)
Mělo by být povoleno uvádět na trh zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, pokud jeho celkové emise skleníkových plynů vzniklé během jeho životního cyklu, při zohlednění reálné míry úniku a znovuzískávání, jsou nižší než emise, jež by vznikly z rovnocenného zařízení, které fluorované skleníkové plny neobsahuje a jehož maximální povolená spotřeba energie odpovídá spotřebě stanovené v příslušných prováděcích opatřeních přijatých podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Pravidelný a včasný přezkum těchto prováděcích opatření v souladu s uvedenou směrnicí by napomohl zajistit, aby daná prováděcí opatření byla nadále účinná a vhodná.
(13)
Bylo zjištěno, že nejefektivnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem dlouhodobého snižování emisí těchto látek je postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh.
(14)
Aby bylo možné realizovat postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh Unie, měla by Komise přidělit jednotlivým výrobcům a dovozcům kvóty pro uvádění těchto látek na trh tak, aby nebyl překročen celkový množstevní limit pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh. S cílem zabezpečit jednotnost postupného snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh by měly být do systému kvót Unie započítány částečně fluorované uhlovodíky, jimiž jsou naplněna zařízení. Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh před naplněním zařízení, vyžaduje se jako doklad o započítání těchto látek do systému kvót Unie prohlášení o shodě.
(15)
Výpočet referenčních hodnot a přidělování kvót jednotlivým výrobcům a dovozcům by v první řadě mělo vycházet z množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které podle svého oznámení uvedli na trh během referenčního období let 2009 až 2012. Aby však nebyly vyloučeny malé podniky, mělo by se jedenáct procent celkového množstevního limitu vyhradit pro dovozce a výrobce, kteří v daném referenčním období neuvedli na trh 1 tunu nebo více fluorovaných skleníkových plynů.
(16)
Pravidelným přepočítáváním referenčních hodnot a kvót by Komise měla zajistit, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti na základě průměrných objemů, které uvedly na trh v uplynulých letech.
(17)
Proces výroby některých fluorovaných plynů může vést k významným emisím dalších fluorovaných skleníkových plynů vznikajících jako vedlejší produkt. Podmínkou uvedení fluorovaných skleníkových plynů na trh by mělo být zneškodnění těchto emisí vzniklých jako vedlejší produkt nebo jejich znovuzískání za účelem dalšího využití.
(18)
Komise by měla zajistit, aby byl zaveden ústřední elektronický rejstřík za účelem správy kvót, pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh a podávání zpráv, včetně oznamování zařízení uvedeného na trh v případech, kdy je zařízení předem naplněno částečně fluorovanými uhlovodíky, které nebyly před naplněním uvedeny na trh, a proto vyžaduji ověření prostřednictvím prohlášení o shodě a následného ověření třetí stranou, že množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou započítaná do systému kvót Unie.
(19)
K zachování pružnosti trhu s velkými objemy částečně fluorovaných uhlovodíků by mělo být možné převádět kvóty přidělené na základě referenčních hodnot jinému výrobci či dovozci v Unii nebo jinému výrobci či dovozci, který je v Unii zastoupen výhradním zástupcem.
(20)
Aby bylo možno sledovat účinnost tohoto nařízení, měla by být působnost současných povinností spojených s podáváním zpráv rozšířena tak, aby zahrnovala i další fluorované látky, které mají významný potenciál globálního oteplování nebo které pravděpodobně nahradí fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze I. Z téhož důvodu by mělo být rovněž hlášeno zneškodnění fluorovaných skleníkových plynů a dovoz těchto plynů do Unie, pokud jsou obsaženy ve výrobcích a zařízeních. Měly by být stanoveny minimální prahové hodnoty, aby se zabránilo neúměrné administrativní zátěži, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky.
(21)
Komise by měla soustavně sledovat účinky snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh, včetně účinku na dodávky pro zařízení, kde by použití částečně fluorovaných uhlovodíků vedlo k nižším emisím vznikajícím během životního cyklu, než kdyby byla použita alternativní technologie. Do konce roku 2020 by měla Komise připravit zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie. Do konce roku 2022 by měla Komise provést komplexní přezkum, aby byl čas upravit toto nařízení s ohledem na jeho provádění a nový vývoj a mezinárodní závazky a případně navrhnout další opatření ke snížení.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(23)
Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož je toto nařízení přijímáno na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, není překážkou tomu, aby členské státy zachovávaly nebo zaváděly přísnější ochranná opatření, která jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU. Podle článku 193 Smlouvy o fungování EU mají členské státy každé takové opatření oznámit Komisi.
(25)
Tímto nařízením se mění a doplňuje předmět nařízení (ES) č. 842/2006, které by proto mělo být zrušeno. S cílem zajistit plynulý přechod ze starého systému na nový je však vhodné stanovit, že by nařízení Komise (ES) č. 1493/2007 (8), (ES) č. 1494/2007 (9), (ES) č. 1497/2007 (10), (ES) č. 1516/2007 (11), (ES) č. 303/2008 (12), (ES) č. 304/2008 (13), (ES) č. 305/2008 (14), (ES) č. 306/2008 (15), (ES) č. 307/2008 (16) a (ES) č. 308/2008 (17) měla zůstat v platnosti a měla by se nadále používat, pokud a dokud nebudou zrušena akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty přijatými Komisí podle tohoto nařízení.
(26)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy řešeného environmentálního problému a účinků tohoto nařízení na obchod v rámci Unie i na vnější obchod, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Cílem tohoto nařízení je chránit životní prostředí snižováním emisí fluorovaných skleníkových plynů. Toto nařízení proto
a)
stanoví pravidla pro omezování úniků, používání, znovuzískávání a zneškodňování fluorovaných skleníkových plynů a související doplňková opatření;
b)
ukládá podmínky pro uvádění na trh v případě určitých výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
c)
ukládá podmínky pro konkrétní způsoby použití fluorovaných skleníkových plynů; a
d)
stanoví množstevní limity pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky, zcela fluorované uhlovodíky, fluorid sírový a další skleníkové plyny s obsahem fluoru uvedené v příloze I, nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
2)
„částečně fluorovanými uhlovodíky“ (HFC) látky uvedené v oddíle 1 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
3)
„zcela fluorovanými uhlovodíky“ (PFC) látky uvedené v oddíle 2 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
4)
„fluoridem sírovým“ (SF6) látka uvedená v oddíle 3 přílohy I nebo směsi obsahující tuto látku;
5)
„směsí“ tekutina skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je látka uvedená v příloze I nebo v příloze II;
6)
„potenciálem globálního oteplování“ (GWP) potenciál skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého (CO2), počítaný jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu skleníkového plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2 v souladu s přílohami I, II a IV nebo, v případě směsí, počítaný podle přílohy IV;
7)
„tunou (tunami) ekvivalentu CO2“ množství skleníkových plynů vyjádřené jako součin hmotnosti skleníkových plynů v metrických tunách a jejich potenciálu globálního oteplování;
8)
„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba skutečně zajišťující technický provoz výrobků nebo zařízení, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích určit vlastníka za osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele;
9)
„použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, údržbě nebo servisu včetně opětovného plnění výrobků a zařízení nebo při jiných procesech uvedených v tomto nařízení;
10)
„uvedením na trh“ první dodání či poskytnutí jiné straně v Unii, za úplatu nebo bezplatně, nebo v případě výrobce použití pro vlastní účely, včetně propuštění do volného oběhu v Unii;
11)
„hermeticky uzavřeným zařízením“ zařízení, v němž všechny díly obsahující fluorovaný skleníkový plyn jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením, které může obsahovat uzavřené ventily nebo uzavřené obslužné body umožňující řádnou opravu nebo likvidaci a které má prověřenou míru úniků menší než 3 gramy ročně pod tlakem alespoň čtvrtiny maximálního povoleného tlaku;
12)
„nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu nebo skladování fluorovaných skleníkových plynů;
13)
„nádobou na jedno použití“ nádoba, kterou nelze opětovně naplnit, aniž by byla pro tento účel uzpůsobena, nebo která se uvádí na trh, aniž by ji bylo možné vrátit k opětovnému naplnění;
14)
„znovuzískáváním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů z výrobků, včetně nádob, a zařízení během údržby nebo servisu nebo před likvidací výrobků či zařízení;
15)
„recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění;
16)
„regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů tak, aby odpovídaly vlastnostem nově vyrobené látky, s ohledem na jejich zamýšlené použití;
17)
„zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny;
18)
„vyřazením z provozu“ konečné odstavení a vyloučení z provozu či používání v případě výrobku nebo jednotlivého zařízení obsahujícího fluorované skleníkové plyny;
19)
„opravou“ obnova poškozených nebo netěsnících výrobků nebo zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, týkající se části, která tyto plyny obsahuje nebo je k tomuto účelu určena;
20)
„instalací“ spojení dvou nebo více zařízení nebo okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, za účelem montáže systému na místě, kde bude v provozu, včetně postupu, kterým jsou vodiče plynu systému spojeny dohromady za účelem uzavření okruhu, bez ohledu na nutnost systém po montáži naplnit;
21)
„údržbou nebo servisem“ všechny činnosti kromě znovuzískávání podle článku 8 a kontrol těsnosti podle článku 4 a čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, které představují zásah do okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, zvláště napouštění systému fluorovanými skleníkovými plyny, odstraňování jednoho nebo více dílů okruhu nebo zařízení, opětovná montáž dvou nebo více částí okruhu nebo zařízení, jakož i oprava netěsností;
22)
„nově vyrobenou látkou“ látka, která dosud nebyla použita;
23)
„stacionárním“ obvykle se nepřesouvající během provozu a zahrnující přenosná pokojová klimatizační zařízení;
24)
„mobilním“ obvykle se přesouvající během provozu;
25)
„jednosložkovou pěnou“ pěnová směs obsažená v jediném aerosolovém rozprašovači v nezreagovaném nebo částečně zreagovaném kapalném stavu, která se po opuštění rozprašovače rozpíná a tuhne;
26)
„chladírenským nákladním vozidlem“ motorové vozidlo s hmotností nad 3,5 tuny, které je navrženo a zkonstruováno primárně pro přepravu zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
27)
„chladírenským přívěsem“ vozidlo, které je navrženo a zkonstruováno k vlečení za nákladním vozidlem nebo tahačem primárně k přepravě zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
28)
„technickým aerosolem“ aerosolový rozprašovač používaný pro údržbu, opravy, čištění, testování, dezinsekci a výrobu výrobků a zařízení, instalaci zařízení a pro jiné aplikace;
29)
„systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které provozovatele při zjištění úniku varuje;
30)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, která:
a)
vyrábí, používá, znovuzískává, sbírá, recykluje, regeneruje nebo zneškodňuje fluorované skleníkové plyny;
b)
dováží nebo vyváží fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení obsahující tyto plyny;
c)
uvádí na trh fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení, které tyto plyny obsahují nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
d)
provádí instalaci, servis, údržbu, opravy, kontroly těsnosti nebo vyřazení z provozu zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
e)
je provozovatelem zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý;
f)
vyrábí, dováží, vyváží, uvádí na trh nebo zneškodňuje plyny uvedené v příloze II;
g)
uvádí na trh výrobky nebo zařízení obsahující plyny uvedené v příloze II;
31)
„vstupní surovinou“ jakýkoli fluorovaný skleníkový plyn nebo látka uvedená v příloze II, jež jsou předmětem chemické transformace v procesu, při kterém jsou zcela změněny proti svému původnímu složení, a jejichž emise jsou zanedbatelné;
32)
„komerčním využitím“ použití ke skladování, prezentaci nebo šíření výrobků, k prodeji konečným uživatelům, v maloobchodě a stravovacích službách;
33)
„protipožárním zařízením“ zařízení a systémy používané k protipožární ochraně, včetně hasicích přístrojů;
34)
„organickým Rankinovým cyklem“ cyklus obsahující kondenzovatelný fluorovaný skleníkový plyn, při němž se teplo z tepelného zdroje přeměňuje a vytváří elektrickou nebo mechanickou energii;
35)
„vojenským zařízením“ zbraně, střelivo a válečný materiál určené výhradně pro vojenské účely, které jsou nezbytné k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů členských států;
36)
„elektrickým spínacím zařízením“ spínací zařízení a jejich kombinace se souvisejícím ovládacím, měřicím, ochranným a regulačním zařízením a soubory těchto přístrojů a zařízení se souvisejícími propojeními, příslušenstvími, zapouzdřeními a podpůrnými strukturami určená k použití v souvislosti s výrobou, přenosem, rozvodem a přeměnou elektrické energie;
37)
„sdruženými centrálními chladicími systémy“ systémy dvou či více kompresorů se souběžným chodem, které jsou propojeny s jedním nebo více společnými kondenzátory a s řadou chladicích zařízení, jako jsou chladicí vitríny, skříně, mrazicí boxy, nebo s chlazenými skladovacími prostorami;
38)
„primárním chladicím okruhem kaskádních systémů“ primární okruh nepřímých systémů pro středně vysoké teploty se sériovým zapojením dvou či více samostatných chladicích okruhů tak, že primární okruh pohlcuje teplo z kondenzátoru ze sekundárního okruhu pro středně vysoké teploty;
39)
„dělenými klimatizačními systémy s jednou vnitřní jednotkou“ systémy pro pokojovou klimatizaci sestávající z jedné vnější jednotky a jedné vnitřní jednotky, které jsou propojeny chladicím potrubím, a vyžadující instalaci na místě použití.
KAPITOLA II
OMEZOVÁNÍ ÚNIKŮ
Článek 3
Prevence vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů
1. Úmyslné vypouštění fluorovaných skleníkových plynů do atmosféry je zakázáno, pokud toto vypouštění není technicky nezbytné pro určené použití.
2. Provozovatelé zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny, přijmou preventivní opatření, aby zabránili jejich neúmyslnému vypouštění (dále jen „únik“). Přijmou veškerá technicky a ekonomicky proveditelná opatření za účelem minimalizace úniků fluorovaných skleníkových plynů.
3. Je-li zjištěn únik fluorovaných skleníkových plynů, provozovatelé zajistí, aby bylo zařízení bez zbytečného prodlení opraveno.
Pokud je zařízení předmětem kontroly těsnosti podle čl. 4 odst. 1 a netěsnost byla u tohoto zařízení opravena, provozovatelé zajistí, aby toto zařízení do jednoho měsíce po jeho opravě zkontrolovaly certifikované fyzické osoby, které ověří, zda byla oprava účinná.
4. Fyzické osoby provádějící úkoly uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) až c) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 4 a 7 a provádějí preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 6 a 7 a přijmou preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Článek 4
Kontrola těsnosti
1. Provozovatelé zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším v jiné než pěnové formě, zajistí u tohoto zařízení kontroly těsnosti.
Na hermeticky uzavřené zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství nižším než 10 tun ekvivalentu CO2, se kontroly těsnosti podle tohoto článku nevztahují, pokud je toto zařízení označeno jako hermeticky uzavřené.
Kontroly těsnosti podle tohoto článku se nevztahují na elektrické spínací zařízení, pokud splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
má podle technické specifikace prověřenou míru úniku nižší než 0,1 % za rok a je příslušně označeno;
b)
je vybaveno přístrojem pro sledování tlaku či hustoty; nebo
c)
obsahuje méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
2. Odstavec 1 se vztahuje na provozovatele následujících zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny:
a)
stacionární chladicí zařízení;
b)
stacionární klimatizační zařízení;
c)
stacionární tepelná čerpadla;
d)
stacionární protipožární zařízení;
e)
chladicí jednotky chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
f)
elektrická spínací zařízení;
g)
organické Rankinovy cykly.
Pokud jde o zařízení uvedená v prvním pododstavci písm. a) až e), provádějí kontroly fyzické osoby certifikované v souladu s pravidly stanovenými v článku 10.
Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce se požadavky na kontrolu těsnosti nevztahují do 31. prosince 2016 na zařízení obsahující méně než 3 kg fluorovaných skleníkových plynů nebo hermeticky uzavřená zařízení, která jsou příslušně označena a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
3. Kontroly těsnosti podle odstavce 1 se provádějí v následujících intervalech:
a)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 50 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za 12 měsíců, nebo nejméně jednou za 24 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
b)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 50 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 500 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za šest měsíců, nebo nejméně jednou za 12 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
c)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším: nejméně jednou za tři měsíce, nebo nejméně jednou za šest měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků.
4. Pokud jde o protipožární zařízení uvedená v odst. 2 prvním pododstavci písm. d), má se za to, že povinnosti stanovené odstavcem 1 jsou splněny, pokud jsou dodrženy tyto dvě podmínky:
a)
zavedený systém inspekcí splňuje normy ISO 14520 nebo EN 15004 a
b)
inspekce protipožárního zařízení se provádějí tak často, jak vyžaduje odstavec 3.
5. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů vymezit požadavky na kontroly těsnosti, jež mají být prováděny podle odstavce 1 tohoto článku, pro každý typ zařízení uvedený v daném odstavci, určit ty části zařízení, u kterých je únik nejpravděpodobnější, a zrušit akty přijaté podle čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
Článek 5
Systémy detekce úniků
1. Provozovatelé zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a obsahujícího fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším zajistí, aby toto zařízení bylo vybaveno systémem detekce úniků, které na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
2. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f) a g) a obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, která byla instalována po 1. lednu 2017, zajistí, aby tato zařízení byla vybavena systémem detekce úniků, který na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
3. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a g), na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za dvanáct měsíců, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
4. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f), na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za šest let, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
Článek 6
Vedení záznamů
1. Provozovatelé zařízení, u něhož je třeba provádět kontrolu těsnosti podle čl. 4 odst. 1, zřídí a vedou o každém z těchto zařízení záznamy uvádějící tyto informace:
a)
množství a typ instalovaných fluorovaných skleníkových plynů;
b)
množství fluorovaných skleníkových plynů doplněných v průběhu instalace, údržby či servisu, nebo v důsledku úniku;
c)
zda byla daná množství instalovaných fluorovaných skleníkových plynů recyklována nebo regenerována, včetně názvu a adresy recyklačního nebo regeneračního zařízení a případně čísla certifikátu;
d)
množství znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů;
e)
identifikační údaje podniku, který provedl instalaci, servis, údržbu a případně opravu nebo vyřazení z provozu daného zařízení, v příslušných případech včetně čísla jeho certifikátu;
f)
termíny a výsledky kontrol prováděných podle čl. 4 odst. 1 až 3;
g)
pokud bylo zařízení vyřazeno z provozu, opatření podniknutá k znovuzískání a likvidaci fluorovaných skleníkových plynů.
2. Nejsou-li záznamy uvedené v odstavci 1 uchovávány v databázi zřízené příslušnými orgány členských států, použijí se tato pravidla:
a)
provozovatelé uvedení v odstavci 1 vedou záznamy zmíněné v uvedeném odstavci nejméně po dobu pěti let;
b)
podniky vykonávající pro provozovatele činnosti uvedené v odst. 1 písm. e) uchovávají kopie záznamů uvedených v odstavci 1 nejméně po dobu pěti let.
Záznamy uvedené v odstavci 1 se na vyžádání zpřístupní příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije případně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19).
3. Pro účely čl. 11 odst. 4 podniky dodávající fluorované skleníkové plyny vedou záznamy příslušných informací týkajících se osob, které fluorované skleníkové plyny nakupují, zejména:
a)
čísla certifikátů osob nakupujících uvedené plyny a
b)
zakoupená množství fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny uchovávají tyto záznamy nejméně po dobu pěti let.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny na vyžádání zpřístupní záznamy příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije směrnice 2003/4/ES nebo případně nařízení (ES) č. 1367/2006.
4. Komise může prostřednictvím prováděcího aktu určit formát záznamů uvedených v odstavcích 1 a 3 tohoto článku a upřesnit způsob jejich zřízení a vedení. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 7
Emise fluorovaných skleníkových plynů týkající se výroby
1. Výrobci fluorovaných sloučenin přijmou veškerá nezbytná preventivní opatření k tomu, aby byly v největším možném rozsahu omezeny emise fluorovaných skleníkových plynů během:
a)
výroby,
b)
přepravy a
c)
skladování.
Tento článek se použije i v případě, že fluorované skleníkové plyny vznikají jako vedlejší produkty.
2. Aniž je dotčen čl. 11 odst. 1, je zakázáno uvádět na trh fluorované skleníkové plyny a plyny uvedené v příloze II, ledaže výrobci nebo dovozci v příslušných případech při uvedení těchto plynů na trh doloží, že trifluormethan (HFC-23) vznikající jako vedlejší produkt během výrobního procesu, a to i během výroby vstupních surovin pro vlastní výrobu, byl v souladu s nejlepšími dostupnými technikami zneškodněn nebo znovuzískán pro další použití.
Tento požadavek se použije od 11. června 2015.
Článek 8
Znovuzískávání
1. Provozovatelé stacionárních zařízení nebo chladících jednotek chladírenských nákladních vozidel a přívěsů, které obsahují fluorované skleníkové plyny v jiné než pěnové formě, zajistí, aby znovuzískání těchto plynů prováděly fyzické osoby, které jsou držiteli příslušných certifikátů stanovených v článku 10, aby tyto plyny byly recyklovány, regenerovány nebo zneškodněny.
Tato povinnost se vztahuje na provozovatele kteréhokoli z těchto zařízení:
a)
chladicích okruhů stacionárních chladicích a klimatizačních zařízení a stacionárních tepelných čerpadel;
b)
chladicích okruhů chladicích jednotek nebo chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
c)
stacionárních zařízení, která obsahují rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
d)
stacionárních protipožárních zařízení;
e)
stacionárních elektrických spínacích zařízení.
2. Podnik, který používá nádobu na fluorovaný skleníkový plyn bezprostředně před její likvidací, zařídí znovuzískání jakýchkoli zbytkových plynů, aby se zajistila jejich recyklace, regenerace nebo zneškodnění.
3. Provozovatelé výrobků a zařízení, jež nejsou uvedeny v odstavci 1, včetně mobilních zařízení, a které obsahují fluorované skleníkové plyny, zařídí znovuzískání těchto plynů v rozsahu, který je technicky proveditelný a nevyžaduje nepřiměřené náklady, prostřednictvím příslušně kvalifikované fyzické osoby tak, aby byly recyklovány, regenerovány či zneškodněny, nebo zařídí jejich zneškodnění bez předchozího znovuzískání.
Znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení silničních vozidel nespadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/40/ES (20) provádějí příslušně kvalifikované fyzické osoby.
V případě znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES se za příslušně kvalifikovanou osobu považuje pouze fyzická osoba, která je alespoň držitelem osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2.
Článek 9
Režimy odpovědnosti výrobce
Aniž jsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, členské státy podporují vytvoření režimů odpovědnosti výrobce, pokud jde o znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů a jejich recyklaci, regeneraci nebo zneškodnění.
Členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých podle prvního pododstavce.
Článek 10
Školení a certifikace
1. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy včetně procesů hodnocení. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby provádějící tyto úkoly:
a)
instalace, servis, údržba, oprava nebo vyřazení z provozu zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až f);
b)
kontroly těsnosti zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až e), jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů podle čl. 8 odst. 1.
2. Členské státy zajistí, aby byly k dispozici školicí programy pro fyzické osoby provádějící znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení v motorových vozidlech, spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES, a to na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5.
3. Certifikační programy a školení stanovené v odstavcích 1 a 2 musí zahrnovat:
a)
platné předpisy a technické normy;
b)
prevenci vzniku emisí;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů;
d)
bezpečné nakládání se zařízením typu a velikosti, na které se vztahuje certifikát;
e)
informace o příslušných technologiích nahrazování nebo omezování použití fluorovaných skleníkových plynů a bezpečném nakládání s těmito plyny.
4. Certifikáty podle certifikačních programů stanovených v odstavci 1 se vydávají za podmínky, že žadatel úspěšně absolvuje proces hodnocení zavedený podle odstavců 1, 3 a 5.
5. Minimální požadavky pro certifikační programy jsou stanoveny v nařízeních (ES) č. 303/2008 až (ES) č. 306/2008 a v odstavci 12. Minimální požadavky pro osvědčení o školení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 307/2008 a v odstavci 12. Uvedené minimální požadavky stanoví pro každý typ zařízení podle odstavců 1 a 2 potřebné praktické dovednosti a teoretické znalosti, rozdělené případně podle jednotlivých činností, které je třeba pokrýt, jakož i podmínky pro vzájemné uznávání certifikátů a osvědčení o školení.
6. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy pro podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu v případě zařízení uvedeného v čl. 4. odst. 2 písm. a) až d) pro třetí strany.
7. Stávající certifikáty a osvědčení o školení vydaná v souladu s nařízením (ES) č. 842/2006 zůstávají v platnosti v souladu s podmínkami, za nichž byly původně vydány.
8. Členské státy zajistí, aby všechny fyzické osoby, které jsou držiteli certifikátů podle certifikačních programů uvedených v odstavcích 1 a 7, měly přístup k informacím souvisejícím s:
a)
technologiemi podle odst. 3 písm. e) a
b)
stávajícími regulačními požadavky pro práci se zařízením obsahujícím jiná chladiva, než jsou fluorované skleníkové plyny.
9. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby, které si chtějí doplnit znalosti související se záležitostmi uvedenými v odstavci 3.
10. Do 1. ledna 2017 členské státy oznámí Komisi certifikační a školicí programy.
Členské státy uznávají certifikáty a osvědčení o školení vydaná jiným členským státem v souladu s tímto článkem. Neomezují volný pohyb služeb ani svobodu usazování z důvodu, že byl certifikát vydán v jiném členském státě.
11. Každý podnik, který svěřuje úkol uvedený v odstavci 1 jinému podniku, přijme přiměřené kroky k tomu, aby zajistil, že tento druhý podnik je pro požadované úkoly držitelem nezbytných certifikátů podle tohoto článku.
12. Pokud se zdá být nutné stanovit pro účely uplatňování tohoto článku harmonizovanější přístup ke školení a certifikaci, Komise prostřednictvím prováděcích aktů upraví a aktualizuje minimální požadavky týkající se dovedností a znalostí, které je třeba pokrýt, vymezí způsoby certifikace nebo potvrzování a podmínky pro vzájemné uznávání a zruší akty přijaté podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení. Při výkonu pravomocí, které jí svěřuje tento odstavec, Komise zohlední příslušné stávající kvalifikační nebo certifikační systémy.
13. Komise může pomocí prováděcích aktů stanovit formát oznámení uvedeného v odstavci 10 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
14. Pokud by povinnosti podle tohoto článku v souvislosti s certifikací a školením znamenaly pro některý členský stát nepřiměřenou zátěž z důvodu malého počtu obyvatel a z něho vyplývající nedostatečné poptávky po těchto školeních a certifikacích, lze souladu s předpisy dosáhnout uznáním certifikátů vydaných v jiných členských státech.
Členské státy uplatňující tento odstavec informují Komisi a ta informuje ostatní členské státy.
15. Nic v tomto článku nebrání členským státům v zavádění dalších certifikačních a školicích programů týkajících se jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavci 1.
KAPITOLA III
UVÁDĚNÍ NA TRH A KONTROLA POUŽITÍ
Článek 11
Omezení pro uvádění na trh
1. Uvádění výrobků a zařízení uvedených v příloze III na trh, s výjimkou vojenského zařízení, se zakazuje od data uvedeného v této příloze, případně s rozlišením podle typu nebo potenciálu globálního oteplování obsaženého fluorovaného skleníkového plynu.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nevztahuje na zařízení, u kterého bylo v požadavcích na ekodesign přijatých podle směrnice 2009/125/ES stanoveno, že v důsledku vyšší energetické účinnosti během jeho provozu by jeho emise vyjádřené ekvivalentem CO2 vznikající během životního cyklu byly nižší než tyto emise vznikající během životního cyklu rovnocenného zařízení, které splňuje příslušné požadavky na ekodesign a neobsahuje částečně fluorované uhlovodíky.
3. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů dočasnou výjimku v trvání maximálně čtyř let umožňující uvádět na trh výrobky a zařízení uvedené v příloze III, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud je prokázáno, že:
a)
pro určitý výrobek nebo zařízení nebo pro určitou kategorii výrobků nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít, nebo
b)
použití technicky proveditelných a bezpečných alternativ by vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Pro účely instalace, servisu, údržby nebo opravy zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý, k nimž je podle článku 10 vyžadován certifikát či osvědčení, jsou fluorované skleníkové plyny prodávány pouze podnikům, které jsou držiteli příslušného certifikátu či osvědčení v souladu s článkem 10 nebo které zaměstnávají osoby, jež jsou držiteli certifikátu či osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2 a 5, a pouze takové podniky mohou uvedené plyny nakupovat. Tento odstavec nebrání necertifikovaným podnikům, které neprovádějí činnosti uvedené v první větě tohoto odstavce, ve sběru, přepravě či dodávání fluorovaných skleníkových plynů.
5. Nehermeticky uzavřená zařízení plněná fluorovanými skleníkovými plyny jsou prodávána konečnému uživateli pouze tehdy, je-li doloženo, že instalaci provede podnik certifikovaný v souladu s článkem 10.
6. Komise na základě údajů poskytnutých členskými státy shromažďuje informace o vnitrostátních kodexech, normách nebo právních předpisech členských států, pokud jde o náhradní technologie využívající v chladicích a klimatizačních zařízeních, tepelných čerpadlech a pěnách alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům.
Komise zveřejní do 1. ledna 2017 souhrnnou zprávu o informacích shromážděných podle prvního pododstavce.
Článek 12
Označování a informace o výrobku a zařízení
1. Výrobky a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, nesmějí být uváděny na trh bez označení. Jedná se o tyto výrobky a zařízení:
a)
chladicí zařízení;
b)
klimatizační zařízení;
c)
tepelná čerpadla;
d)
protipožární zařízení;
e)
elektrická spínací zařízení;
f)
aerosolové rozprašovače, které obsahují fluorované skleníkové plyny, s výjimkou inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků;
g)
všechny nádoby na fluorované skleníkové plyny;
h)
rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
i)
organické Rankinovy cykly.
2. U výrobků nebo zařízení, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 11 odst. 3, se tato skutečnost označí na štítku a v označení se uvede, že tyto výrobky a zařízení lze použít pouze pro účely, k nimž je udělena výjimka podle uvedeného článku.
3. Na štítku požadovaném podle odstavce 1 jsou uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že výrobek nebo zařízení obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo že jejich provoz je na těchto plynech závislý;
b)
název fluorovaných skleníkových plynů za použití uznávaného průmyslového označení, nebo není-li toto označení k dispozici, chemického názvu;
c)
od 1. ledna 2017 množství fluorovaných skleníkových plynů obsažených ve výrobku nebo zařízení nebo množství fluorovaných skleníkových plynů, pro jaké je zařízení určeno, vyjádřené hmotností a ekvivalentem CO2, a potenciál globálního oteplování těchto plynů.
Na štítku vyžadovaném podle odstavce 1 jsou případně uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že jsou fluorované skleníkové plyny obsaženy v hermeticky uzavřeném zařízení;
b)
skutečnost, že prověřená míra úniku elektrického spínacího zařízení uvedená v technické specifikaci od výrobce je nižší než 0,1 % za rok.
4. Štítek musí být jasně čitelný a nesmazatelný a musí být upevněn:
a)
v blízkosti obslužných míst pro plnění nebo znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů, nebo
b)
na té části výrobku či zařízení, která fluorovaný skleníkový plyn obsahuje.
Štítek je v úředních jazycích členského státu, v němž má být uváděn na trh.
5. Pěny a předem smíšené polyoly, které obsahují fluorované skleníkové plyny, se nesmějí uvádět na trh, pokud nejsou fluorované skleníkové plyny označeny štítkem s uznávaným průmyslovým označením nebo, není-li toto označení k dispozici, chemickým názvem. Na štítku musí být jasně uvedeno, že pěna nebo předem smíšené polyoly obsahují fluorované skleníkové plyny. V případě pěnových desek musí být tato informace na deskách uvedena jasným a nesmazatelným způsobem.
6. Regenerované nebo recyklované fluorované skleníkové plyny jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že daná látka byla regenerována nebo recyklována, a údaji o čísle šarže a názvu a adrese regeneračního nebo recyklačního zařízení.
7. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem zneškodnění jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze ke zneškodnění.
8. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem přímého vývozu jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze k přímému vývozu.
9. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem použití ve vojenském zařízení jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
10. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
11. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh jako vstupní surovina jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze jako vstupní surovinu.
12. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem výroby inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
13. Informace uvedené v odstavcích 3 a 5 musí být obsaženy v návodech k použití těchto výrobků a zařízení.
V případě výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování 150 nebo vyšším musí být tyto informace rovněž obsaženy v popisech používaných k reklamě.
14. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát štítků uvedených v odstavci 1 a odstavcích 4 až 12 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
15. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými s ohledem na obchodní nebo technický vývoj podle potřeby změní požadavky na označování stanovené v odstavcích 4 až 12 tohoto článku.
Článek 13
Kontrola použití
1. Použití fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin je zakázáno.
V případě zařízení používajících fluorid sírový v množství nižším než 850 kg za rok, v souvislosti s tlakovým litím hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin, se tento zákaz použije od 1. ledna 2018.
2. Použití fluoridu sírového při plnění pneumatik vozidel se zakazuje.
3. Od 1. ledna 2020 je zakázáno použití fluorovaných skleníkových plynů s potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo vyšším při servisu nebo údržbě chladicích zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
Tento odstavec se nevztahuje na vojenská zařízení nebo zařízení určená pro aplikace, které jsou určeny k chlazení produktů při teplotách nižších než - 50 °C.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se do 1. ledna 2030 nepoužije na tyto kategorie fluorovaných skleníkových plynů:
a)
regenerované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly označeny v souladu s čl. 12 odst. 6;
b)
recyklované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly z daného zařízení znovuzískány. Tyto recyklované plyny může použít pouze podnik, který je znovuzískal v rámci údržby nebo servisu, nebo podnik, pro nějž byly v rámci údržby nebo servisu znovuzískány.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se nepoužije na chladicí zařízení, v jehož případě byla povolena výjimka podle čl. 11 odst. 3.
Článek 14
Plnění zařízení částečně fluorovanými uhlovodíky předem
1. Od 1. ledna 2017 se chladicí a klimatizační zařízení a tepelná čerpadla plněná částečně fluorovanými uhlovodíky nesmějí uvádět na trh, pokud částečně fluorované uhlovodíky, jimiž je dané zařízení naplněno, nejsou započítány do systému kvót uvedeného v kapitole IV.
2. Při uvádění předem naplněného zařízení uvedeného v odstavci 1 na trh výrobci a dovozci zařízení zajistí, aby byl řádně doložen soulad s odstavcem 1, a vypracují v tomto ohledu prohlášení o shodě.
Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, od 1. ledna 2018 dovozci zařízení zajistí, aby byla každý rok do 31. března ověřena správnost dokumentace a prohlášení o shodě za předchozí kalendářní rok nezávislým auditorem. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (21) nebo
b)
akreditován k ověřování finančních výkazů v souladu s právními předpisy dotčených členských států.
Výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 uchovávají dokumentaci a prohlášení o shodě po dobu nejméně pěti let po uvedení zařízení na trh. Dovozci zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, zajistí, aby byli zapsáni v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 písm. e).
3. Vypracováním prohlášení o shodě výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 přebírají odpovědnost za dodržení souladu s odstavci 1 a 2.
4. Komise pomocí prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla související s prohlášením o shodě a ověřením nezávislým auditorem podle odst. 2 druhého pododstavce tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
KAPITOLA IV
SNIŽOVÁNÍ MNOŽSTVÍ ČÁSTEČNĚ FLUOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ UVÁDĚNÝCH NA TRH
Článek 15
Snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděných na trh
1. Komise zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají výrobci a dovozci právo každoročně uvést na trh v Unii, nepřekročilo maximální množství vypočítané pro příslušný rok podle přílohy V.
Výrobci a dovozci zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků vypočítané podle přílohy V, které každý z nich uvede na trh, nepřekročilo kvótu, jež jim byla přidělena podle čl. 16 odst. 5 nebo převedena podle článku 18.
2. Tento článek se nepoužije na výrobce ani dovozce menšího množství částečně fluorovaných uhlovodíků než 100 tun ekvivalentu CO2 ročně.
Tento článek se dále nepoužije na tyto kategorie částečně fluorovaných uhlovodíků:
a)
částečně fluorované uhlovodíky dovezené do Unie za účelem zneškodnění;
b)
částečně fluorované uhlovodíky používané výrobcem jako vstupní suroviny nebo dodávané přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům k použití jako vstupní suroviny;
c)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům a určeny k vývozu z Unie, pokud tyto uhlovodíky nejsou následně poskytnuty před vývozem jiné straně v Unii;
d)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem pro použití ve vojenském zařízení;
e)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku, který je používá k leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů;
f)
od 1. ledna 2018 částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku vyrábějícímu inhalátory odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků.
3. Tento článek a články 16, 18, 19 a 25 se rovněž vztahují na částečně fluorované uhlovodíky obsažené v předem smíšených polyolech.
4. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů výjimku v trvání až čtyř let, kterou se z požadavku na kvóty podle odstavce 1 vyjmou částečně fluorované uhlovodíky pro použití v určitých aplikacích nebo určitých kategoriích výrobků nebo zařízení, pokud je prokázáno, že:
a)
pro tyto konkrétní aplikace, výrobky nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít; a
b)
dostatečné dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků nelze zajistit, aniž by to vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 16
Přidělování kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh
1. Do 31. října 2014 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pro každého výrobce a dovozce, který oznámí údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/206, referenční hodnotu na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků, která výrobce nebo dovozce oznámil jako uvedená na trh od roku 2009 do roku 2012. Referenční hodnoty se vypočítají podle přílohy V tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
2. Výrobci a dovozci, kteří neoznámili uvedení na trh částečně fluorovaných uhlovodíků podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/2006 za referenční období uvedené v odstavci 1 tohoto článku, mohou formou prohlášení oznámit svůj záměr uvádět částečně fluorované uhlovodíky na trh v následujícím roce.
V tomto prohlášení, které se zasílá Komisi, musí být uvedeny typy částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají být uvedeny na trh, a jejich předpokládaná množství.
Komise oznámí lhůtu pro předložení těchto prohlášení. Před předložením prohlášení podle odstavců 2 a 4 tohoto článku se podniky zaregistrují v rejstříku stanoveném v článku 17 tohoto nařízení.
3. Komise do 31. října 2017 a poté jednou za tři roky přepočítá referenční hodnoty pro výrobce a dovozce uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků zákonně uvedených na trh od 1. ledna 2015 a oznámených podle článku 19 pro roky, pro něž jsou k dispozici. Komise tyto referenční hodnoty stanoví prostřednictvím prováděcích aktů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Výrobci a dovozci, pro které byly stanoveny referenční hodnoty, mohou formou prohlášení oznámit další předpokládaná množství postupem stanoveným v odstavci 2.
5. Komise přidělí každému výrobci a dovozci kvóty pro uvedení částečně fluorovaných uhlovodíků na trh v každém roce počínaje rokem 2015, k čemuž použije mechanismus přidělování stanovený v příloze VI.
Kvóty se přidělují pouze výrobcům nebo dovozcům, kteří jsou usazeni v Unii nebo kteří zmocnili výhradního zástupce usazeného v Unii pro účely dodržování požadavků tohoto nařízení. Uvedený výhradní zástupce může být tentýž, který byl zmocněn podle článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22).
Výhradní zástupce musí plnit všechny povinnosti výrobců a dovozců podle tohoto nařízení.
Článek 17
Rejstřík
1. Komise do 1. ledna 2015 zřídí elektronický rejstřík kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh (dále jen „rejstřík“) a zajistí jeho provoz.
Registrace v rejstříku je povinná pro:
a)
výrobce a dovozce, kterým byla přidělena kvóta částečně fluorovaných uhlovodíků pro uvedení na trh podle čl. 16 odst. 5;
b)
podniky, kterým je převedena kvóta podle článku 18;
c)
výrobce a dovozce oznamující svůj záměr předložit prohlášení podle čl. 16 odst. 2;
d)
výrobce a dovozce dodávající nebo podniky přijímající částečně fluorované uhlovodíky pro účely uvedené v čl. 15 odst. 2 druhém pododstavci písm. a) až f);
e)
dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním tohoto zařízení podle článku 14.
Registrace probíhá na základě žádosti předložené Komisi v souladu s postupy stanovenými Komisí.
2. Komise může v nezbytném rozsahu prostřednictvím prováděcích aktů zajistit bezproblémové fungování rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
3. Komise zajistí, aby zaregistrovaní výrobci a dovozci byli prostřednictvím tohoto rejstříku informováni o přidělené kvótě a o všech jejích změnách během období přidělování.
4. Příslušné orgány členských států, včetně celních orgánů, mají do rejstříku přístup pro informační účely.
Článek 18
Převod kvót a povolení využívat kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků v dovezeném zařízení na trh
1. Výrobce nebo dovozce, pro nějž byla stanovena referenční hodnota podle čl. 16 odst. 1 nebo 3 a kterému byla přidělena kvóta podle čl. 16 odst. 5, smí tuto kvótu na všechna nebo libovolná množství převést v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 jinému výrobci nebo dovozci v Unii nebo jinému výrobci nebo dovozci, kterého v Unii zastupuje výhradní zástupce uvedený v čl. 16 odst. 5 druhém a třetím pododstavci.
2. Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu podle čl. 16 odst. 1 a 3 nebo jemuž byla kvóta převedena podle odstavce 1 tohoto článku, může oprávnit jiný podnik, aby jeho kvótu použil pro účely článku 14.
Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu výhradně na základě prohlášení podle čl. 16 odst. 2, může oprávnit jiný podnik, aby použil jeho kvótu pro účely článku 14 pouze tehdy, dodá-li opravňující výrobce nebo dovozce fyzicky odpovídající množství částečně fluorovaných uhlovodíků.
Pro účely článků 15 a 16 a čl. 19 odst. 1 a 6 se předpokládá, že příslušná množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou uvedena na trh opravňujícím výrobcem nebo dovozcem v okamžiku oprávnění. Komise může požádat opravňujícího výrobce nebo dovozce o předložení důkazu o aktivní činnosti, pokud jde o dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků.
KAPITOLA V
PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 19
Podávání zpráv o výrobě, dovozu, vývozu, používání vstupních surovin a zneškodňování látek uvedených v přílohách I a II
1. Každý výrobce, dovozce a vývozce, který během předchozího kalendářního roku vyrobil, dovezl nebo vyvezl nejméně jednu metrickou tunu nebo 100 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok. Tento odstavec se použije rovněž na podniky získávající kvótu podle čl. 18 odst. 1.
2. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku zneškodnil nejméně jednu metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
3. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku použil jako vstupní surovinu nejméně 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
4. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku uvedl na trh nejméně 500 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II obsažených ve výrobcích či v zařízení, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
5. Každý dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, předloží Komisi ověřovací dokument vydaný podle čl. 14 odst. 2.
6. Každý podnik, který je povinen podle odstavce 1 oznámit uvedení nejméně 10 000 tun ekvivalentu CO2 částečně fluorovaných uhlovodíků na trh během předchozího kalendářního roku, musí do 30. června 2015 a následně každý rok navíc zajistit, aby přesnost údajů ověřil nezávislý auditor. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice 2003/87/ES; nebo
b)
akreditován pro ověřování finančních výkazů podle právních předpisů dotyčného členského státu.
Podnik ověřovací zprávu uchovává nejméně po dobu pěti let. Ověřovací zpráva musí být na vyžádání zpřístupněna příslušnému orgánu dotyčného členského státu a Komisi.
7. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v tomto článku.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
8. Komise přijme příslušná opatření k ochraně důvěrnosti informací předložených podle tohoto článku.
Článek 20
Shromažďování údajů o emisích
Členské státy zavedou pro příslušné oblasti uvedené v tomto nařízení systémy podávání zpráv s cílem získávat v možné míře údaje o emisích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Přezkum
1. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými aktualizuje přílohy I, II a IV na základě nových hodnotících zpráv panelu přijatých Mezivládním panelem pro změnu klimatu nebo nových zpráv panelu pro vědecká hodnocení zřízeného Montrealským protokolem, týkajících se potenciálu globálního oteplování látek uvedených na seznamu.
2. Komise sleduje uplatňování a účinky tohoto nařízení na základě informací o uvádění plynů uvedených v přílohách I a II na trh, které jí jsou oznamovány podle článku 19, a o emisích fluorovaných skleníkových plynů zpřístupněných podle článku 20 a na základě veškerých příslušných informací získaných od členských států.
Komise zveřejní do 31. prosince 2020 zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie.
Do 31. prosince 2022 zveřejní komplexní zprávu o účincích tohoto nařízení obsahující zejména:
a)
prognózy další poptávky po částečně fluorovaných uhlovodících do roku 2030 a v dalších letech;
b)
posouzení potřeby dalších opatření Unie a členských států s ohledem na stávající a nové mezinárodní závazky, které se týkají snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů;
c)
přehledu evropských a mezinárodních norem, vnitrostátních bezpečnostních předpisů a stavebních předpisů členských států, které se týkají přechodu na alternativní chladiva;
d)
přezkumu dostupnosti technicky proveditelných a nákladově efektivních alternativ k výrobkům a zařízením obsahujícím fluorované skleníkové plyny pro výrobky a zařízení, které nejsou uvedeny v příloze III, a to s ohledem na energetickou účinnost.
3. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující zákaz podle bodu 13 přílohy III, v níž zváží zejména dostupnost nákladově efektivních, technicky proveditelných, energeticky účinných a spolehlivých alternativ ke sdruženým centrálním chladicím systémům uvedeným v daném ustanovení. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu bodu 13 přílohy III.
4. Do 1. července 2020 zveřejní Komise zprávu posuzující, zda existují nákladově efektivní, technicky proveditelné, energeticky účinné a spolehlivé alternativy, které umožňují nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v nových druhotných spínacích zařízeních středního napětí a nových malých dělených klimatizačních systémech s jednou vnitřní jednotkou, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu seznamu uvedeného v příloze III.
5. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující způsob přidělování kvót, včetně dopadu přidělování kvót zdarma, náklady na provádění tohoto nařízení v členských státech a případně možnou mezinárodní dohodu o částečně fluorovaných uhlovodících. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh za účelem:
a)
změny způsobu přidělování kvót;
b)
stanovení vhodného způsobu rozdělování jakýchkoli případných příjmů.
6. Do 1. ledna 2017 zveřejní Komise zprávu o přezkumu právních předpisů Unie týkajících se školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, která mají nahradit nebo omezit používání fluorovaných skleníkových plynů, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 10. června 2014. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o další pětiletá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Konzultační fórum
Při provádění tohoto nařízení zajistí Komise vyváženou účast zástupců členských států, zástupců občanské společnosti, včetně environmentálních organizací, zástupců výrobců, provozovatelů a certifikovaných osob. Za tímto účelem zřídí konzultační fórum, v rámci něhož by se tyto strany setkávaly a poskytovaly Komisi poradenství a odborné znalosti v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, zejména pokud jde o dostupnost alternativ k fluorovaným skleníkovým plynům, včetně environmentálních, technických, ekonomických a bezpečnostních aspektů jejich používání. Jednací řád konzultačního fóra stanoví Komise a zveřejní jej.
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy tato ustanovení oznámí Komisi do 1. ledna 2017 a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají.
2. Podnikům, které překročily své kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh přidělené podle čl. 16 odst. 5 nebo převedené podle článku 18, lze poté, co bylo překročení zjištěno, kromě uložení sankcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku rovněž přidělit pouze sníženou kvótu na období přidělování.
Snížené množství je vypočteno jako 200 % množství, o které byla kvóta překročena. Je-li snížené množství vyšší než množství, jež má být podle čl. 16 odst. 5 přiděleno jako kvóta na období přidělování poté, co bylo překročení zjištěno, není na dané období přidělování přidělena žádná kvóta a kvóta na následující období přidělování je obdobně snižována tak dlouho, dokud není odečteno celé množství.
Článek 26
Zrušení
Nařízení (ES) č. 842/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015, aniž je dotčeno dodržování požadavků uvedeného nařízení v souladu s harmonogramem v něm stanoveným.
Nařízení (ES) č. 1493/2007, (ES) č. 1494/2007, (ES) č. 1497/2007, (ES) č. 1516/2007, (ES) č. 303/2008, (ES) č. 304/2008, (ES) č. 305/2008, (ES) č. 306/2008, (ES) č. 307/2008 a (ES) č. 308/2008 však zůstávají v platnosti a nadále se používají, pokud a dokud nejsou zrušena prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů Komise přijatých v souladu s tímto nařízením.
Odkazy na nařízení (ES) č. 842/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VIII.
Článek 27
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
UREDBA (EU) br. 517/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 16. travnja 2014.
o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 842/2006
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
U četvrtom izvješću o procjeni Međuvladina tijela za klimatske promjene („IPCC”) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime („UNFCCC”), čija je stranka Unija (3), navodi se da bi, na temelju postojećih znanstvenih podataka, razvijene zemlje do 2050. godine trebale smanjiti emisije stakleničkih plinova za 80 % do 95 % ispod razina iz 1990. kako bi ograničile globalne klimatske promjene na rast temperature od 2 °C te time spriječile nepoželjne klimatske učinke.
(2)
Za ostvarenje tog cilja Komisija je usvojila Plan za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika do 2050. godine, koji je Vijeće navelo u svojim zaključcima od 17. svibnja 2011., a Europski parlament ga je potvrdio u svojoj Rezoluciji od 15. ožujka 2012. U tom planu Komisija je utvrdila ekonomičan način postizanja potrebnih ukupnih smanjenja emisija u Uniji do 2050. godine. Tim planom uspostavljaju se sektorski doprinosi koji su potrebni u šest područja. Emisije koje ne sadrže CO2 (uključujući fluorirane stakleničke plinove, ali isključujući emisije iz sektora poljoprivrede koje ne sadrže CO2) trebalo bi smanjiti za 72 % do 73 % do 2030. te za 70 % do 78 % do 2050. u odnosu na razine iz 1990. Ako se promatra na temelju referentne 2005. godine, potrebno je smanjiti emisije koje ne sadrže CO2, osim onih iz sektora poljoprivrede, za 60 % do 61 % do 2030. Emisije fluoriranih stakleničkih plinova bile su procijenjene na 90 milijuna tona (Mt) ekvivalenta CO2 u 2005. Smanjenje od 60 % znači da bi se emisije trebale smanjiti na približno 35 Mt ekvivalenta CO2 do 2030. S obzirom na procijenjene emisije od 104 Mt ekvivalenta CO2 u 2030. na temelju potpune primjene postojećeg zakonodavstva Unije, potrebno je daljnje smanjenje od približno 70 Mt ekvivalenta CO2.
(3)
Prema zaključcima iz izvješća Komisije od 26. rujna 2011. o primjeni, učincima i prikladnosti Uredbe (EZ) br. 842/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4), trenutačne mjere ograničavanja emisija, ako se u potpunosti primijene, imaju potencijal za smanjenje emisija fluoriranih stakleničkih plinova. Te bi mjere stoga trebalo zadržati i pojasniti na temelju iskustva stečenog njihovom provedbom. Određene mjere trebalo bi proširiti i na druge uređaje u kojima se upotrebljava znatna količina fluoriranih stakleničkih plinova, poput kamiona hladnjača i prikolica hladnjača. Obveza uspostave i vođenja evidencije o opremi koja sadrži tu vrstu plinova trebala bi se odnositi i na električne rasklopne uređaje. S obzirom na važnost mjera ograničavanja emisija na kraju životnog vijeka proizvoda i opreme koji sadrže fluorirane stakleničke plinove, države članice trebale bi uzeti u obzir vrijednost sustava odgovornosti proizvođača i potaknuti njihovo uspostavljanje na osnovi postojećih najboljih praksi.
(4)
U tom je izvješću također zaključeno da se može više učiniti kako bi se smanjile emisije fluoriranih stakleničkih plinova u Uniji, posebno izbjegavanjem uporabe takvih plinova kada postoje sigurne i energetski učinkovite zamjenske tehnologije koje nemaju nikakav utjecaj ili imaju manji utjecaj na klimu. Smanjenje od najviše dvije trećine emisija iz 2010. do 2030. ekonomično je jer su dokazana i ispitana zamjenska rješenja dostupna u mnogim sektorima.
(5)
U Rezoluciji Europskog parlamenta od 14. rujna 2011. o sveobuhvatnom pristupu klimatski štetnim antropogenim emisijama koje ne sadrže CO2 pozdravljeno je nastojanje Unije u pružanju potpore djelovanju u vezi s fluorougljikovodicima u okviru Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski omotač („Montrealski protokol”) kao izvrstan primjer netržišnog pristupa smanjenju emisija stakleničkih plinova. U toj se rezoluciji također poziva na istraživanje načina promicanja hitnog postupnog smanjivanja fluorougljikovodika na međunarodnoj razini putem Montrealskog protokola.
(6)
Kako bi se podupirala uporaba tehnologija koje nemaju nikakav utjecaj ili imaju manji utjecaj na klimu, osposobljavanje fizičkih osoba koje obavljaju aktivnosti povezane s fluoriranim stakleničkim plinovima trebalo bi obuhvaćati informacije o tehnologijama koje se upotrebljavaju za zamjenu i smanjenje korištenja fluoriranih stakleničkih plinova. Budući da neka zamjenska rješenja za fluorirane stakleničke plinove koja se upotrebljavaju u proizvodima i opremi za zamjenu i smanjenje korištenja fluoriranih stakleničkih plinova mogu biti otrovna, zapaljiva ili pod visokim tlakom, Komisija bi trebala ispitati postojeće zakonodavstvo Unije o osposobljavanju fizičkih osoba za sigurno postupanje sa zamjenskim rashladnim sredstvima te bi trebala, prema potrebi, Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti zakonodavni prijedlog o izmjeni relevantnog zakonodavstva Unije.
(7)
Programe certifikacije i osposobljavanja trebalo bi uspostaviti ili prilagoditi uzimajući u obzir programe uspostavljene na temelju Uredbe (EZ) br. 842/2006 i moguće ih je integrirati u sustave strukovnog osposobljavanja.
(8)
Kako bi se osigurala koherentnost sa zahtjevima praćenja i izvješćivanja u skladu s UNFCCC-om te u skladu s Odlukom 4/CMP.7 Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola uz UNFCCC, usvojenom na sedmoj Konferenciji stranaka UNFCCC-a koje su se sastale u Durbanu 11. prosinca 2011., potencijale globalnog zatopljenja trebalo bi izračunavati kao potencijale globalnog zatopljenja jednog kilograma plina u razdoblju od 100 godina u odnosu na odgovarajući potencijal jednog kilograma CO2. Kad je to moguće, izračuni bi se trebali temeljiti na četvrtom izvješću o procjeni koje je donio IPCC.
(9)
Učinkovito praćenje emisija fluoriranih stakleničkih plinova presudno je za praćenje napretka u ostvarivanju ciljeva smanjenja emisija i za procjenu učinaka ove Uredbe. Korištenje dosljednih, visokokvalitetnih podataka za izvješćivanje o emisijama fluoriranih stakleničkih plinova ključno je za osiguravanje kvalitete izvješćivanja o emisijama. Uspostavljanje sustavâ izvješćivanja o emisijama fluoriranih stakleničkih plinova u državama članicama osiguralo bi koherentnost s Uredbom (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Podaci o propuštanju fluoriranih stakleničkih plinova iz opreme koje su prikupila poduzeća u skladu s ovom Uredbom mogli bi značajno poboljšati te sustave izvješćivanja o emisijama. Na taj bi način trebalo biti moguće provjeriti dosljednost podataka na temelju kojih su izračunane emisije te poboljšati približne vrijednosti dobivene na osnovi izračuna, što bi dovelo do bolje procjene emisija fluoriranih stakleničkih plinova u nacionalnim inventarima stakleničkih plinova.
(10)
S obzirom na to da su dostupna odgovarajuća zamjenska rješenja, postojeću zabranu uporabe sumporova heksafluorida u tlačnom lijevu magnezija i obnavljanja legura tlačnog lijeva magnezija trebalo bi proširiti na postrojenja koja koriste manje od 850 kg sumporova heksafluorida godišnje. Slično tome, uz odgovarajuće prijelazno razdoblje trebalo bi zabraniti uporabu rashladnih sredstava s vrlo visokim potencijalom globalnog zatopljenja od 2 500 ili više za servisiranje ili održavanje rashladne opreme s punjenjem od 40 tona ekvivalenta CO2 ili više.
(11)
Kada su dostupna odgovarajuća zamjenska rješenja za uporabu određenih fluoriranih stakleničkih plinova, trebalo bi uvesti zabrane stavljanja na tržište nove opreme za hlađenje, klimatizaciju i zaštitu od požara koja sadrži te tvari ili čije funkcioniranje o njima ovisi. Kada zamjenska rješenja nisu dostupna ili se ne mogu upotrijebiti iz tehničkih ili sigurnosnih razloga, ili kada bi uporaba takvih zamjenskih rješenja iziskivala nerazmjerno visoke troškove, Komisija bi trebala moći odobriti izuzeće kako bi se omogućilo stavljanje takvih proizvoda i opreme na tržište na ograničeno razdoblje. S obzirom na buduće tehničke trendove, Komisija bi trebala dodatno procijeniti zabrane stavljanja na tržište nove opreme za srednjonaponske sekundarne rasklopne uređaje i novih malih jednostrukih razdvojenih klimatizacijskih sustava.
(12)
Oprema koja sadrži fluorirane stakleničke plinove trebala bi imati dopuštenje za stavljanje na tržište ako su ukupne emisije stakleničkih plinova te opreme, uzimajući u obzir realistične razine propuštanja i prikupljanja, tijekom njezina životnog ciklusa manje od onih koje bi nastale iz istovjetne opreme bez fluoriranih stakleničkih plinova čija je najveća dopuštena potrošnja energije utvrđena odgovarajućim provedbenim mjerama donesenima na temelju Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6). Redovito i pravovremeno preispitivanje tih provedbenih mjera u skladu s tom Direktivom pomoglo bi osigurati nastavak učinkovitosti i prikladnosti tih provedbenih mjera.
(13)
Utvrđeno je da je postupno smanjenje količina fluorougljikovodika koje se mogu stavljati na tržište najučinkovitiji i najekonomičniji način dugoročnog smanjenja emisija tih tvari.
(14)
Radi provedbe postupnog smanjenja količina fluorougljikovodika koje se mogu stavljati na tržište Unije, Komisija bi trebala pojedinačnim proizvođačima i uvoznicima dodijeliti kvote za stavljanje fluorougljikovodika na tržište kako se ne bi premašio ukupni količinski prag za stavljanje fluorougljikovodika na tržište. Kako bi se zaštitila cjelovitost postupnog smanjenja količina fluorougljikovodika koje se stavljaju na tržište, fluorougljikovodici koji se nalaze u opremi trebali bi biti uključeni u sustav kvota Unije. Kada fluorougljikovodici koji se nalaze u opremi nisu stavljeni na tržište prije punjenja opreme, trebala bi biti obvezna izjava o sukladnosti koja dokazuje da su ti fluorougljikovodici uključeni u sustav kvota Unije.
(15)
Izračun referentnih vrijednosti i raspodjela kvota pojedinačnim proizvođačima i uvoznicima na početku bi se trebali temeljiti na prijavljenim količinama fluorougljikovodika koje su oni stavili na tržište tijekom referentnog razdoblja od 2009. do 2012. Međutim, kako mala poduzeća ne bi bila isključena, jedanaest posto ukupnog količinskog praga trebalo bi se namijeniti uvoznicima i proizvođačima koji tijekom referentnog razdoblja nisu na tržište stavili jednu tonu ili više fluoriranih stakleničkih plinova.
(16)
Komisija bi redovitim ponovnim izračunima referentnih vrijednosti i kvota trebala osigurati da se poduzećima dopusti nastavak aktivnosti na temelju prosječnih količina koje su posljednjih godina stavili na tržište.
(17)
Postupak proizvodnje nekih fluoriranih plinova može rezultirati značajnim emisijama drugih fluoriranih stakleničkih plinova koji nastaju kao nusproizvod. Takve emisije nusproizvoda trebalo bi uništiti ili ih prikupiti za kasniju uporabu kao uvjet za stavljanje fluoriranih stakleničkih plinova na tržište.
(18)
Komisija bi trebala osigurati uspostavu središnjeg elektroničkog registra za upravljanje kvotama, za stavljanje fluorougljikovodika na tržište i za izvješćivanje, uključujući izvješćivanje o opremi koja je stavljena na tržište, posebno kada je oprema prethodno napunjena fluorougljikovodicima koji nisu stavljeni na tržište prije punjenja, što zahtijeva provjeru, putem izjave o sukladnosti i naknadne provjere od strane treće strane, da su količine fluorougljikovodika uključene u sustav kvota Unije.
(19)
Kako bi se zadržala fleksibilnost tržišta velikih količina fluorougljikovodika, kvote koje su dodijeljene na temelju referentnih vrijednosti trebalo bi biti moguće prenijeti na drugog proizvođača ili uvoznika u Uniji ili na drugog proizvođača ili uvoznika kojeg u Uniji predstavlja jedini predstavnik.
(20)
Kako bi se omogućilo praćenje učinkovitosti ove Uredbe, opseg postojećih obveza izvješćivanja trebalo bi proširiti na druge fluorirane tvari koje imaju znatan potencijal globalnog zatopljenja ili koje će vjerojatno zamijeniti fluorirane stakleničke plinove navedene u Prilogu I. Iz istog bi razloga trebalo prijaviti i uništavanje fluoriranih stakleničkih plinova i uvoz tih plinova u Uniju kada se nalaze u proizvodima i opremi. Trebalo bi utvrditi pragove de minimis kako bi se izbjeglo nerazmjerno administrativno opterećenje, posebno za mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća.
(21)
Komisija bi trebala neprestano pratiti učinke smanjenja količina fluorougljikovodika stavljenih na tržište, uključujući njegove učinke na opskrbu kada se radi o opremi kod koje bi uporaba fluorougljikovodika rezultirala manjim emisijama tijekom životnog ciklusa nego uz uporabu zamjenske tehnologije. Komisija bi do kraja 2020. godine trebala izraditi izvješće o dostupnosti fluorougljikovodika na tržištu Unije. Komisija bi do kraja 2022. godine trebala provesti sveobuhvatno preispitivanje kako bi pravodobno prilagodila odredbe ove Uredbe, s obzirom na njezinu provedbu, nova kretanja i međunarodne obveze te kako bi, prema potrebi, predložila dodatne mjere smanjenja.
(22)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7).
(23)
Radi izmjene određenih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(24)
S obzirom na to da je donesena u skladu s člankom 192. stavkom 1. UFEU-a, ova Uredba ne sprečava države članice u održavanju ni u uvođenju strožih zaštitnih mjera koje su u skladu s UFEU-om. U skladu s člankom 193. UFEU-a, države članice trebaju obavijestiti Komisiju o tim mjerama.
(25)
Ovom Uredbom mijenja se i dopunjuje predmet Uredbe (EZ) br. 842/2006, koju bi stoga trebalo staviti izvan snage. Međutim, kako bi se osigurao nesmetan prijelaz sa starog na novi sustav, prikladno je predvidjeti da bi uredbe Komisije (EZ) br. 1493/2007 (8), (EZ) br. 1494/2007 (9), (EZ) br. 1497/2007 (10), (EZ) br. 1516/2007 (11), (EZ) br. 303/2008 (12), (EZ) br. 304/2008 (13), (EZ) br. 305/2008 (14), (EZ) br. 306/2008 (15), (EZ) br. 307/2008 (16) i (EZ) br. 308/2008 (17) trebale ostati na snazi i nastaviti se primjenjivati ako i dok ne budu stavljene izvan snage delegiranim ili provedbenim aktima koje Komisija donese u skladu s ovom Uredbom.
(26)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog prekogranične prirode okolišnih problema koji se rješavaju te učinaka ove Uredbe na trgovinu unutar Unije i vanjsku trgovinu oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Cilj je ove Uredbe zaštititi okoliš smanjenjem emisija fluoriranih stakleničkih plinova. U skladu s tim, ovom Uredbom:
(a)
utvrđuju se pravila o ograničavanju emisija, korištenju, prikupljanju i uništavanju fluoriranih stakleničkih plinova te o odgovarajućim popratnim mjerama;
(b)
određuju se uvjeti stavljanja na tržište određenih proizvoda i opreme koji sadrže fluorirane stakleničke plinove ili čije funkcioniranje o njima ovisi;
(c)
određuju se uvjeti za određene uporabe fluoriranih stakleničkih plinova; i
(d)
uspostavljaju se količinski pragovi za stavljanje fluorougljikovodika na tržište.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„fluorirani staklenički plinovi” znači fluorougljikovodici, perfluorougljici, sumporov heksafluorid i ostali staklenički plinovi koji sadrže fluor, navedeni u Prilogu I., ili mješavine koje sadrže bilo koju od tih tvari;
2.
„fluorougljikovodici” ili „HFC” znači tvari navedene u Prilogu I. odjeljku 1. ili mješavine koje sadrže bilo koju od tih tvari;
3.
„perfluorougljici” ili „PFC” znači tvari navedene u Prilogu I. odjeljku 2. ili mješavine koje sadrže bilo koju od tih tvari;
4.
„sumporov heksafluorid” ili „SF6” znači tvar navedena u Prilogu I. odjeljku 3. ili mješavine koje sadrže tu tvar;
5.
„mješavina” znači tekućina koja se sastoji od dviju ili više tvari, od kojih je najmanje jedna tvar navedena u Prilogu I. ili u Prilogu II.;
6.
„potencijal globalnog zatopljenja” ili „GWP” znači potencijal klimatskog zagrijavanja stakleničkog plina u odnosu na odgovarajući potencijal ugljikova dioksida („CO2”), koji se izračunava kao potencijal klimatskog zagrijavanja jednog kilograma stakleničkog plina u razdoblju od 100 godina u odnosu na odgovarajući potencijal jednog kilograma CO2, kako je navedeno u prilozima I., II. i IV. ili, u slučaju mješavina, izračunano u skladu s Prilogom IV.;
7.
„tona(-e) ekvivalenta CO2” znači količina stakleničkih plinova izražena kao umnožak mase stakleničkih plinova u metričkim tonama i njihova potencijala globalnog zatopljenja;
8.
„operater” znači fizička ili pravna osoba koja ima stvarni nadzor nad tehničkim radom proizvoda i opreme obuhvaćenih ovom Uredbom; država članica može, u posebno definiranim slučajevima, odrediti da za obveze operatera odgovara vlasnik;
9.
„uporaba” znači korištenje fluoriranih stakleničkih plinova u proizvodnji, održavanju ili servisiranju, uključujući ponovno punjenje proizvoda ili opreme, ili u drugim postupcima navedenima u ovoj Uredbi;
10.
„stavljanje na tržište” znači prva isporuka ili prvo stavljanje na raspolaganje drugoj strani unutar Unije, bilo uz naknadu, bilo besplatno, ili uporaba za vlastiti račun u slučaju proizvođača, te uključuje carinsku izjavu za puštanje u slobodan promet u Uniji;
11.
„hermetički zatvorena oprema” znači oprema u kojoj su svi dijelovi koji sadrže fluorirane stakleničke plinove spojeni lemljenjem, zavarivanjem ili sličnim stalnim spajanjem, koja može sadržavati ventile s poklopcem ili servisne otvore s poklopcem koji omogućuju odgovarajući popravak ili zbrinjavanje, i čija ispitana razina propusnosti iznosi manje od tri grama godišnje pod tlakom od najmanje jedne četvrtine najvećeg dopuštenog tlaka;
12.
„spremnik” znači proizvod koji je osmišljen ponajprije za prijevoz ili skladištenje fluoriranih stakleničkih plinova;
13.
„spremnik za jednokratnu uporabu” znači spremnik koji nije moguće ponovno napuniti ako nije prilagođen za tu svrhu ili koji je stavljen na tržište, a nije predviđeno njegovo vraćanje radi ponovnog punjenja;
14.
„prikupljanje” znači sakupljanje i skladištenje fluoriranih stakleničkih plinova iz proizvoda, uključujući spremnike, i opreme tijekom održavanja ili servisiranja ili prije zbrinjavanja proizvoda ili opreme;
15.
„obnavljanje” znači ponovno korištenje prikupljenog fluoriranog stakleničkog plina nakon osnovnog postupka pročišćavanja;
16.
„oporaba” znači ponovna prerada prikupljenog fluoriranog stakleničkog plina radi postizanja jednakog učinka nerabljene tvari, uzimajući u obzir njegovu namjenu;
17.
„uništavanje” znači postupak kojim se sav fluorirani staklenički plin ili njegov veći dio trajno pretvara ili razlaže u jednu ili više stabilnih tvari koje nisu fluorirani staklenički plinovi;
18.
„stavljanje izvan pogona” znači konačno isključenje i uklanjanje iz pogona ili uporabe proizvoda ili dijela opreme koji sadrži fluorirane stakleničke plinove;
19.
„popravak” znači obnova oštećenih proizvoda ili opreme, ili proizvoda ili opreme koji propuštaju, a koji sadrže fluorirane stakleničke plinove ili čije funkcioniranje o njima ovisi, uključujući dio koji sadrži takve plinove ili je osmišljen za sadržavanje takvih plinova;
20.
„ugradnja” znači spajanje dvaju ili više dijelova opreme ili cjevovoda koji sadrže fluorirane stakleničke plinove ili su osmišljeni za sadržavanje takvih plinova s ciljem sastavljanja sustava na mjestu njegova rada, što podrazumijeva međusobno spajanje plinovoda sustava kako bi zatvorili cjevovod neovisno o potrebi za punjenjem sustava nakon sastavljanja;
21.
„održavanje ili servisiranje” znači sve aktivnosti, isključujući prikupljanje u skladu s člankom 8. i provjere propuštanja u skladu s člankom 4. i člankom 10. stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe, koje podrazumijevaju otvaranje cjevovoda koji sadrže fluorirane stakleničke plinove ili su osmišljeni za sadržavanje takvih plinova, a posebno opskrbu sustava fluoriranim stakleničkim plinovima, uklanjanje jednog ili više dijelova cjevovoda ili opreme, ponovno sastavljanje dvaju ili više dijelova cjevovoda ili opreme, kao i otklanjanje propuštanja;
22.
„nerabljena tvar” znači tvar koja nije prethodno upotrijebljena;
23.
„nepokretan” znači koji tijekom rada obično nije u pokretu i uključuje pokretne sobne klimatizacijske uređaje;
24.
„pokretan” znači koji je tijekom rada obično u pokretu;
25.
„jednokomponentna pjena” znači sastav pjene koja se nalazi u jednom raspršivaču aerosola u nereaktivnom ili djelomično reaktivnom tekućem stanju te koja se širi i stvrdne kada se izvadi iz raspršivača;
26.
„kamion hladnjača” znači motorno vozilo mase veće od 3,5 tona koje je osmišljeno i izrađeno ponajprije za prijevoz robe i opremljeno rashladnom jedinicom;
27.
„prikolica hladnjača” znači vozilo koje je osmišljeno i izrađeno tako da ga vuče kamion ili traktor, ponajprije za prijevoz robe, te koje je opremljeno rashladnom jedinicom;
28.
„tehnički aerosol” znači raspršivač aerosola koji se koristi u održavanju, popravljanju, čišćenju, ispitivanju, dezinsekciji i proizvodnji proizvoda i opreme, ugrađivanju opreme i drugim primjenama;
29.
„sustav za otkrivanje propuštanja” znači kalibrirani mehanički, električni ili elektronički uređaj za otkrivanje propuštanja fluoriranih stakleničkih plinova, koji u slučaju otkrivanja propuštanja uzbunjuje operatera;
30.
„poduzeće” znači svaka fizička ili pravna osoba koja:
(a)
proizvodi, koristi, prikuplja, sakuplja, obnavlja, oporabljuje ili uništava fluorirane stakleničke plinove;
(b)
uvozi ili izvozi fluorirane stakleničke plinove ili proizvode i opremu koji sadržavaju takve plinove;
(c)
stavlja na tržište fluorirane stakleničke plinove ili proizvode i opremu koji sadržavaju takve plinove ili čije funkcioniranje o njima ovisi;
(d)
ugrađuje, servisira, održava, popravlja, provjerava propuštanja ili stavlja izvan pogona opremu koja sadrži fluorirane stakleničke plinove ili čije funkcioniranje o njima ovisi;
(e)
je operater opreme koja sadrži fluorirane stakleničke plinove ili čije funkcioniranje o njima ovisi;
(f)
proizvodi, uvozi, izvozi, stavlja na tržište ili uništava plinove navedene u Prilogu II.;
(g)
stavlja na tržište proizvode ili opremu koji sadrže plinove navedene u Prilogu II.;
31.
„sirovina” znači svaki fluorirani staklenički plin ili tvar navedena u Prilogu II. koji su podvrgnuti kemijskoj pretvorbi u procesu u kojem je njihov izvorni sastav potpuno promijenjen, a njihove su emisije neznatne;
32.
„komercijalna uporaba” znači uporaba za skladištenje, prikazivanje ili distribuciju proizvoda, za prodaju krajnjim korisnicima, u maloprodaji i prehrambenim uslugama;
33.
„protupožarna oprema” znači oprema i sustavi koji se upotrebljavaju u primjenama sprečavanja ili suzbijanja požara i uključuje aparate za gašenje požara;
34.
„organski Rankineov ciklus” znači ciklus koji sadrži kondenzabilne fluorirane stakleničke plinove koji pretvaraju toplinu iz izvora topline u energiju za proizvodnju električne ili mehaničke energije;
35.
„vojna oprema” znači oružje, streljivo i ratni materijal namijenjeni izričito u vojne svrhe koji su neophodni za zaštitu osnovnih interesa sigurnosti država članica;
36.
„električni rasklopni uređaji” znači rasklopni uređaji i njihove kombinacije s pripadajućom opremom za kontrolu, mjerenje, zaštitu i reguliranje te sastavljanje takvih uređaja i opreme s pripadajućim vezama, priborom, kućištima i pratećim strukturama, namijenjeni za uporabu povezanu s proizvodnjom, prijenosom, distribucijom i pretvorbom električne energije;
37.
„višeskupni centralizirani rashladni sustavi” znači sustavi s dva ili više kompresora koji rade paralelno, a spojeni su s jednim ili više zajedničkih kondenzatora i s više uređaja za hlađenje, kao što su izložbene vitrine, ormarići i zamrzivači, ili s rashlađenim skladišnim prostorijama;
38.
„primarni krug rashladnog sredstva kaskadnih sustava” znači primarni krug u indirektnim sustavima srednje temperature u kojima je kombinacija dvaju ili više odvojenih rashladnih krugova povezana u seriju tako da primarni krug apsorbira toplinu kondenzatora iz sekundarnog kruga za srednju temperaturu;
39.
„jednostruki razdvojeni klimatizacijski sustavi” znači sustavi za sobnu klimatizaciju koji se sastoje od jedne vanjske i jedne unutarnje jedinice povezane cjevovodom rashladnog sredstva, koji zahtijevaju ugradnju na mjestu korištenja.
POGLAVLJE II.
OGRANIČAVANJE EMISIJA
Članak 3.
Sprečavanje emisija fluoriranih stakleničkih plinova
1. Namjerno ispuštanje fluoriranih stakleničkih plinova u atmosferu zabranjuje se kada ispuštanje nije tehnički neophodno za predviđenu namjenu.
2. Operateri opreme koja sadrži fluorirane stakleničke plinove poduzimaju mjere opreza kako bi spriječili nenamjerno ispuštanje („propuštanje”) tih plinova. Oni poduzimaju sve tehnički i ekonomski izvedive mjere kako bi se propuštanje fluoriranih stakleničkih plinova svelo na najmanju moguću mjeru.
3. Ako se otkrije propuštanje fluoriranih stakleničkih plinova, operateri osiguravaju popravak opreme bez nepotrebne odgode.
Kada oprema podliježe provjerama propuštanja u skladu s člankom 4. stavkom 1., a propuštanje na opremi je popravljeno, operateri osiguravaju da opremu provjeri certificirana fizička osoba u roku od mjesec dana od popravka kako bi potvrdila uspješnost popravka.
4. Fizičke osobe koje obavljaju zadaće iz članka 10. stavka 1. točaka od (a) do (c) certificirane su u skladu s člankom 10. stavcima 4. i 7. i poduzimaju mjere opreza kako bi se spriječilo propuštanje fluoriranih stakleničkih plinova.
Poduzeća koja obavljaju ugradnju, servisiranje, održavanje, popravak ili stavljanje izvan pogona opreme navedene u članku 4. stavku 2. točkama od (a) do (d) certificirana su u skladu s člankom 10. stavcima 6. i 7. i poduzimaju mjere opreza kako bi se spriječilo propuštanje fluoriranih stakleničkih plinova.
Članak 4.
Provjere propuštanja
1. Operateri opreme koja sadrži fluorirane stakleničke plinove u količinama od 5 tona ekvivalenta CO2 ili više koji se ne nalaze u pjenama osiguravaju provođenje provjere propuštanja opreme.
Hermetički zatvorena oprema koja sadrži fluorirane stakleničke plinove u količinama manjima od 10 tona ekvivalenta CO2 ne podliježe provjerama propuštanja na temelju ovog članka, pod uvjetom da je oprema označena kao hermetički zatvorena.
Električni rasklopni uređaji ne podliježu provjerama propuštanja na temelju ovog članka ako zadovoljavaju jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
njihova ispitana razina propusnosti iznosi manje od 0,1 % godišnje, kako je utvrđeno u tehničkoj specifikaciji proizvođača, i na odgovarajući su način označeni;
(b)
opremljeni su uređajem za praćenje tlaka ili gustoće; ili
(c)
sadrže manje od 6 kg fluoriranih stakleničkih plinova.
2. Stavak 1. primjenjuje se na operatere sljedeće opreme koja sadrži fluorirane stakleničke plinove:
(a)
nepokretne rashladne opreme;
(b)
nepokretne klimatizacijske opreme;
(c)
nepokretnih dizalica topline;
(d)
nepokretne protupožarne opreme;
(e)
rashladnih jedinica kamiona hladnjača i prikolica hladnjača;
(f)
električnih rasklopnih uređaja;
(g)
organskih Rankineovih ciklusa.
Što se tiče opreme iz prvog podstavka točaka od (a) do (e), provjere obavljaju fizičke osobe certificirane u skladu s pravilima predviđenima u članku 10.
Odstupajući od stavka 1. prvog podstavka, do 31. prosinca 2016., oprema koja sadrži manje od 3 kg fluoriranih stakleničkih plinova ili hermetički zatvorena oprema, koja je označena na odgovarajući način i sadrži manje od 6 kg fluoriranih stakleničkih plinova, ne podliježe provjerama propuštanja.
3. Provjere propuštanja u skladu sa stavkom 1. obavljaju se sljedećom učestalošću:
(a)
na opremi koja sadrži fluorirane stakleničke plinove u količinama od 5 tona ekvivalenta CO2 ili više, ali manje od 50 tona ekvivalenta CO2: najmanje svakih 12 mjeseci ili, kada je ugrađen sustav za otkrivanje propuštanja, najmanje svaka 24 mjeseca;
(b)
na opremi koja sadrži fluorirane stakleničke plinove u količinama od 50 tona ekvivalenta CO2 ili više, ali manje od 500 tona ekvivalenta CO2: najmanje svakih šest mjeseci ili, kada je ugrađen sustav za otkrivanje propuštanja, najmanje svakih 12 mjeseci;
(c)
na opremi koja sadrži fluorirane stakleničke plinove u količinama od 500 tona ekvivalenta CO2 ili više: najmanje svaka tri mjeseca ili, kada je ugrađen sustav za otkrivanje propuštanja, najmanje svakih šest mjeseci.
4. Za obveze iz stavka 1. u odnosu na protupožarnu opremu, kako je navedeno u stavku 2. točki (d), smatra se da su ispunjene ako su zadovoljena sljedeća dva uvjeta:
(a)
postojeći sustav kontrole zadovoljava norme ISO 14520 ili EN 15004; i
(b)
kontrole protupožarne opreme provode se onoliko često koliko je potrebno u skladu sa stavkom 3.
5. Komisija može, putem provedbenih akata, odrediti zahtjeve za provjere propuštanja koje se trebaju obavljati u skladu sa stavkom 1. ovog članka za sve vrste opreme navedene u tom stavku, utvrditi one dijelove opreme za koje je vjerojatnost propuštanja najveća i staviti izvan snage akte donesene u skladu s člankom 3. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 842/2006. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
Članak 5.
Sustavi za otkrivanje propuštanja
1. Operateri opreme navedene u članku 4. stavku 2. točkama od (a) do (d) koja sadrži fluorirane stakleničke plinove u količinama od 500 tona ekvivalenta CO2 ili više osiguravaju da oprema sadrži sustav za otkrivanje propuštanja koji uzbunjuje operatera ili servisno poduzeće o bilo kakvom propuštanju.
2. Operateri opreme navedene u članku 4. stavku 2. točkama (f) i (g) koja sadrži fluorirane stakleničke plinove u količinama od 500 tona ekvivalenta CO2 ili više i ugrađena je od 1. siječnja 2017. osiguravaju da ta oprema sadrži sustav za otkrivanje propuštanja koji uzbunjuje operatera ili servisno poduzeće o bilo kakvom propuštanju.
3. Operateri opreme navedene u članku 4. stavku 2. točkama od (a) do (d) i točki (g) koja podliježe stavku 1. ili 2. ovog članka osiguravaju da se sustavi za otkrivanje propuštanja provjeravaju najmanje jednom svakih 12 mjeseci kako bi se osiguralo njihovo ispravno funkcioniranje.
4. Operateri opreme navedene u članku 4. stavku 2. točki (f) koja podliježe stavku 2. ovog članka osiguravaju da se sustavi za otkrivanje propuštanja provjeravaju najmanje jednom svakih 6 godina kako bi se osiguralo njihovo ispravno funkcioniranje.
Članak 6.
Vođenje evidencije
1. Operateri opreme na kojoj je potrebno obavljati provjere propuštanja u skladu s člankom 4. stavkom 1. za svaki dio takve opreme uspostavljaju i vode evidenciju u kojoj navode sljedeće podatke:
(a)
količinu i vrstu ugrađenih fluoriranih stakleničkih plinova;
(b)
količine fluoriranih stakleničkih plinova dodane tijekom ugradnje, održavanja ili servisiranja, ili zbog propuštanja;
(c)
jesu li količine ugrađenih fluoriranih stakleničkih plinova obnovljene ili oporabljene, uključujući naziv i adresu postrojenja za obnavljanje ili oporabu te, kada je primjenjivo, broj certifikata;
(d)
količinu prikupljenih fluoriranih stakleničkih plinova;
(e)
podatke o poduzeću koje je ugradilo, servisiralo, održavalo te, kada je primjenjivo, popravilo opremu ili je stavilo izvan pogona, uključujući, kada je primjenjivo, broj njegovog certifikata;
(f)
datume i rezultate provjera obavljenih na temelju članka 4. stavaka od 1. do 3.;
(g)
ako je oprema stavljena izvan pogona, mjere poduzete za prikupljanje i zbrinjavanje fluoriranih stakleničkih plinova.
2. Ako evidencija iz stavka 1. nije pohranjena u bazi podataka koju uspostavljaju nadležna tijela država članica, primjenjuju se sljedeća pravila:
(a)
operateri iz stavka 1. čuvaju evidenciju iz tog stavka najmanje pet godina;
(b)
poduzeća koja obavljaju aktivnosti iz stavka 1. točke (e) za operatere čuvaju primjerke evidencije iz stavka 1. najmanje pet godina.
Evidencija iz stavka 1. se na zahtjev stavlja na raspolaganje nadležnom tijelu dotične države članice ili Komisiji. U mjeri u kojoj takva evidencija sadrži informacije o okolišu, prema potrebi se primjenjuje Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18) ili Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (19).
3. Za potrebe članka 11. stavka 4., poduzeća koja isporučuju fluorirane stakleničke plinove uspostavljaju evidenciju relevantnih podataka koji se odnose na kupce fluoriranih stakleničkih plinova, uključujući sljedeće pojedinosti:
(a)
brojeve certifikata kupaca; i
(b)
pripadajuće količine kupljenih fluoriranih stakleničkih plinova.
Poduzeća koja isporučuju fluorirane stakleničke plinove vode tu evidenciju najmanje pet godina.
Poduzeća koja isporučuju fluorirane stakleničke plinove na zahtjev stavljaju takvu evidenciju na raspolaganje nadležnom tijelu dotične države članice ili Komisiji. U mjeri u kojoj evidencija sadrži informacije o okolišu, prema potrebi se primjenjuje Direktiva 2003/4/EZ ili Uredba (EZ) br. 1367/2006.
4. Komisija može putem provedbenih akata odrediti oblik evidencije iz stavaka 1. i 3. ovog članka te utvrditi na koji se način ona treba uspostaviti i voditi. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
Članak 7.
Emisije fluoriranih stakleničkih plinova povezane s proizvodnjom
1. Proizvođači fluoriranih spojeva dužni su poduzeti sve potrebne mjere opreza kako bi u najvećoj mogućoj mjeri ograničili emisije fluoriranih stakleničkih plinova tijekom:
(a)
proizvodnje;
(b)
prijevoza; i
(c)
skladištenja.
Ovaj se članak primjenjuje i kada se fluorirani staklenički plinovi proizvode kao nusproizvodi.
2. Ne dovodeći u pitanje članak 11. stavak 1., stavljanje na tržište fluoriranih stakleničkih plinova i plinova navedenih u Prilogu II. zabranjuje se, osim ako, ovisno o slučaju, proizvođači ili uvoznici, u trenutku takvog stavljanja na tržište, dostave dokaze da je trifluorometan, koji je proizveden kao nusproizvod tijekom postupka proizvodnje, uključujući tijekom proizvodnje sirovina za njihovu proizvodnju, uništen ili prikupljen za kasniju uporabu, u skladu s najboljim dostupnim tehnikama.
Ovaj se zahtjev primjenjuje od 11. lipnja 2015.
Članak 8.
Prikupljanje
1. Operateri nepokretne opreme ili rashladnih jedinica kamiona hladnjača i prikolica hladnjača koji sadrže fluorirane stakleničke plinove koji se ne nalaze u pjenama osiguravaju da prikupljanje tih plinova obavljaju fizičke osobe koje posjeduju odgovarajuće certifikate predviđene u članku 10., kako bi se osiguralo obnavljanje, oporaba ili uništavanje tih plinova.
Ova se obveza primjenjuje na operatere sljedeće opreme:
(a)
rashladnih krugova nepokretne rashladne i nepokretne klimatizacijske opreme te nepokretne opreme za dizalice topline;
(b)
rashladnih krugova rashladnih jedinica kamiona hladnjača i prikolica hladnjača;
(c)
nepokretne opreme koja sadrži otapala na bazi fluoriranih stakleničkih plinova;
(d)
nepokretne protupožarne opreme;
(e)
nepokretnih električnih rasklopnih uređaja.
2. Poduzeće koje upotrebljava spremnik za fluorirane stakleničke plinove neposredno prije njihova odlaganja organizira prikupljanje eventualnih ostataka plinova kako bi se osiguralo njihovo obnavljanje, oporaba ili uništavanje.
3. Operateri proizvoda i opreme koji nisu navedeni u stavku 1., uključujući pokretnu opremu, i koji sadrže fluorirane stakleničke plinove organiziraju prikupljanje plinova koje obavljaju odgovarajuće osposobljene fizičke osobe, u mjeri u kojoj je to tehnički izvedivo i ne iziskuje nerazmjerne troškove, kako bi se obavilo njihovo obnavljanje, oporaba ili uništavanje, ili organiziraju njihovo uništavanje bez prethodnog prikupljanja.
Prikupljanje fluoriranih stakleničkih plinova iz klimatizacijske opreme u cestovnim vozilima koja su izvan područja primjene Direktive 2006/40/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) obavljaju odgovarajuće osposobljene fizičke osobe.
Samo fizičke osobe koje posjeduju barem potvrdu o osposobljavanju u skladu s člankom 10. stavkom 2. smatraju se odgovarajuće osposobljenima za prikupljanje fluoriranih stakleničkih plinova iz klimatizacijske opreme u motornim vozilima koja su obuhvaćena područjem primjene Direktive 2006/40/EZ.
Članak 9.
Sustavi odgovornosti proizvođača
Ne dovodeći u pitanje postojeće zakonodavstvo Unije, države članice potiču razvitak sustava odgovornosti proizvođača za prikupljanje fluoriranih stakleničkih plinova i njihovo obnavljanje, oporabu ili uništavanje.
Države članice Komisiji dostavljaju informacije o djelovanjima poduzetima u skladu s prvim stavkom.
Članak 10.
Osposobljavanje i certifikacija
1. Države članice na osnovi minimalnih zahtjeva iz stavka 5. uspostavljaju ili prilagođavaju programe certifikacije, uključujući procese evaluacije. Države članice osiguravaju dostupnost osposobljavanja fizičkim osobama koje obavljaju sljedeće zadaće:
(a)
ugradnju, servisiranje, održavanje, popravak ili stavljanje izvan pogona opreme navedene u članku 4. stavku 2. točkama od (a) do (f);
(b)
provjere propuštanja opreme iz članka 4. stavka 2. točaka od (a) do (e), kako je predviđeno u članku 4. stavku 1.;
(c)
prikupljanje fluoriranih stakleničkih plinova kako je predviđeno u članku 8. stavku 1.
2. Države članice osiguravaju dostupnost programa osposobljavanja fizičkim osobama koje obavljaju prikupljanje fluoriranih stakleničkih plinova iz klimatizacijske opreme u motornim vozilima koja su obuhvaćena područjem primjene Direktive 2006/40/EZ, na osnovi minimalnih zahtjeva iz stavka 5.
3. Programi certifikacije i osposobljavanja iz stavaka 1. i 2. obuhvaćaju sljedeće:
(a)
primjenjive propise i tehničke norme;
(b)
sprečavanje emisija;
(c)
prikupljanje fluoriranih stakleničkih plinova;
(d)
sigurno rukovanje opremom čije su vrsta i veličina obuhvaćene certifikatom;
(e)
podatke o relevantnim tehnologijama za zamjenu ili smanjenje korištenja fluoriranih stakleničkih plinova i sigurno rukovanje njima.
4. Certifikati na temelju programa certifikacije predviđenih u stavku 1. podliježu uvjetu da je podnositelj zahtjeva uspješno završio proces evaluacije uspostavljen u skladu sa stavcima 1., 3. i 5.
5. Minimalni zahtjevi za programe certifikacije jesu oni utvrđeni u uredbama od (EZ) br. 303/2008 do (EZ) br. 306/2008 te u skladu sa stavkom 12. Minimalni zahtjevi za potvrde o osposobljavanju jesu oni utvrđeni u Uredbi (EZ) br. 307/2008 te u skladu sa stavkom 12. Tim minimalnim zahtjevima za svaku se vrstu opreme iz stavaka 1. i 2. utvrđuju potrebne praktične vještine i teorijsko znanje, prema potrebi razlučujući različite aktivnosti koje treba obuhvatiti, kao i uvjeti za uzajamno priznavanje certifikata i potvrda o osposobljavanju.
6. Države članice na osnovi minimalnih zahtjeva iz stavka 5. uspostavljaju ili prilagođavaju programe certifikacije za poduzeća koja obavljaju ugradnju, servisiranje, održavanje, popravak ili stavljanje izvan pogona opreme navedene u članku 4. stavku 2. točkama od (a) do (d) za druge stranke.
7. Postojeći certifikati i potvrde o osposobljavanju izdani u skladu s Uredbom (EZ) br. 842/2006 i dalje ostaju valjani u skladu s uvjetima na temelju kojih su prvotno izdani.
8. Države članice osiguravaju da sve fizičke osobe koje posjeduju certifikate na temelju programa certifikacije predviđenih u stavcima 1. i 7. imaju pristup podacima o sljedećem:
(a)
tehnologijama iz stavka 3. točke (e); i
(b)
postojećim regulatornim zahtjevima za rad s opremom koja sadrži zamjenska rashladna sredstva za fluorirane stakleničke plinove.
9. Države članice osiguravaju dostupnost osposobljavanja fizičkim osobama koje žele dopuniti svoje znanje o pitanjima iz stavka 3.
10. Države članice do 1. siječnja 2017. obavješćuju Komisiju o programima certifikacije i osposobljavanja.
Države članice priznaju certifikate i potvrde o osposobljavanju izdane u drugoj državi članici u skladu s ovim člankom. Države članice ne ograničavaju slobodu pružanja usluga ni slobodu poslovnog nastana zbog činjenice da je certifikat izdan u drugoj državi članici.
11. Svako poduzeće koje zadaću iz stavka 1. dodjeljuje drugom poduzeću poduzima razumne mjere kako bi se utvrdilo da potonje poduzeće posjeduje potrebne certifikate za tražene zadaće u skladu s ovim člankom.
12. U slučaju da se za potrebe primjene ovog članka pokaže potrebnim predvidjeti usklađeniji pristup osposobljavanju i certifikaciji, Komisija putem provedbenih akata prilagođuje i ažurira minimalne zahtjeve u pogledu vještina i znanja koja treba obuhvatiti, utvrđuje modalitete certifikacije ili izdavanja potvrda i uvjete uzajamnog priznavanja te stavlja izvan snage akte donesene u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 842/2006. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24. Pri izvršavanju ovlasti koje su joj dodijeljene ovim stavkom Komisija uzima u obzir odgovarajuće postojeće sustave kvalifikacije ili certifikacije.
13. Komisija može provedbenim aktima odrediti oblik obavijesti iz stavka 10. ovog članka i može staviti izvan snage akte donesene u skladu s člankom 5. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 842/2006. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
14. Ako bi obveze iz ovog članka koje se odnose na pružanje certifikacije i osposobljavanja državama članicama nametnule nerazmjerna opterećenja zbog malog broja stanovnika, a time i manjka potražnje za takvim osposobljavanjem i certifikacijom, moguće je postići usklađenost priznavanjem certifikata izdanih u drugim državama članicama.
Države članice koje primjenjuju ovaj stavak o tome obavješćuju Komisiju, koja obavješćuje druge države članice.
15. Ništa u ovom članku ne sprečava države članice da uspostave dodatne programe certifikacije i osposobljavanja s obzirom na opremu koja nije navedena u stavku 1.
POGLAVLJE III.
STAVLJANJE NA TRŽIŠTE I KONTROLA UPORABE
Članak 11.
Ograničenja stavljanja na tržište
1. Stavljanje na tržište proizvoda i opreme navedenih u Prilogu III., uz izuzeće vojne opreme, zabranjuje se od datuma utvrđenog u tom Prilogu, pri čemu se pravi razlika, prema potrebi, s obzirom na vrstu ili potencijal globalnog zatopljenja fluoriranih stakleničkih plinova koje sadrže.
2. Zabrana navedena u stavku 1. ne primjenjuje se na opremu za koju je u zahtjevima za ekološki dizajn donesenima na temelju Direktive 2009/125/EZ utvrđeno da bi, zbog veće energetske učinkovitosti tijekom rada, njezine emisije ekvivalenta CO2 tijekom životnog ciklusa bile niže od emisija ekvivalentne opreme koja ispunjava odgovarajuće zahtjeve za ekološki dizajn i ne sadrži fluorougljikovodike.
3. Na obrazloženi zahtjev nadležnog tijela države članice i uzimajući u obzir ciljeve ove Uredbe, kako bi se omogućilo stavljanja na tržište proizvoda i opreme navedenih u Prilogu III. koji sadrže fluorirane stakleničke plinove ili čije funkcioniranje o njima ovisi, Komisija iznimno može putem provedbenih akata odobriti izuzeće u trajanju od najviše četiri godine kada se dokaže:
(a)
da za određeni proizvod ili opremu ili za određenu kategoriju proizvoda ili opreme zamjenska rješenja nisu dostupna ili se ne mogu upotrijebiti zbog tehničkih ili sigurnosnih razloga; ili
(b)
da bi uporaba tehnički izvedivih i sigurnih zamjenskih rješenja iziskivala nerazmjerno visoke troškove.
Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
4. Za potrebe obavljanja ugradnje, servisiranja, održavanja ili popravka opreme koja sadrži fluorirane stakleničke plinove ili čije funkcioniranje ovisi o tim plinovima, za što se zahtijeva certifikacija ili izdavanje potvrde na temelju članka 10., fluorirani staklenički plinovi prodaju se isključivo poduzećima i kupuju ih isključivo poduzeća koja posjeduju odgovarajuće certifikate ili potvrde u skladu s člankom 10. ili poduzećima koja zapošljavaju osobe koje posjeduju certifikat ili potvrdu o osposobljavanju u skladu s člankom 10. stavcima 2. i 5. Ovaj stavak ne sprečava necertificirana poduzeća koja ne obavljaju aktivnosti iz prve rečenice ovog stavka da sakupljaju, prevoze ili dostavljaju fluorirane stakleničke plinove.
5. Oprema koja nije hermetički zatvorena, a napunjena je fluoriranim stakleničkim plinovima prodaje se krajnjem korisniku samo kada postoji dokaz da će ugradnju obaviti poduzeće certificirano u skladu s člankom 10.
6. Komisija na osnovi podataka dostupnih iz država članica prikuplja informacije o nacionalnim kodeksima, normama ili zakonodavstvu država članica u pogledu zamjenskih tehnologija koje upotrebljavaju zamjenska rješenja za fluorirane stakleničke plinove u rashladnoj i klimatizacijskoj opremi, opremi za dizalice topline te pjenama.
Komisija objavljuje sažeto izvješće o informacijama prikupljenima u skladu s prvim podstavkom do 1. siječnja 2017.
Članak 12.
Označivanje te podaci o proizvodima i opremi
1. Proizvodi i oprema koji sadrže fluorirane stakleničke plinove ili čije funkcioniranje o njima ovisi ne smiju se stavljati na tržište ako nisu označeni. To se odnosi samo na:
(a)
rashladnu opremu;
(b)
klimatizacijsku opremu;
(c)
dizalice topline;
(d)
protupožarnu opremu;
(e)
električne rasklopne uređaje;
(f)
raspršivače aerosola koji sadrže fluorirane stakleničke plinove, osim dozirnih inhalatora za primjenu farmaceutskih sastojaka;
(g)
sve spremnike za fluorirane stakleničke plinove;
(h)
otapala na bazi fluoriranih stakleničkih plinova;
(i)
organske Rankineove cikluse.
2. Proizvodi ili oprema koji podliježu izuzeću na temelju članka 11. stavka 3. označuju se na odgovarajući način s naznakom da se ti proizvodi ili oprema mogu upotrebljavati samo u svrhu za koju je izuzeće odobreno na temelju tog članka.
3. Na oznaci koja se zahtijeva u skladu sa stavkom 1. navode se sljedeći podaci:
(a)
naznaka da proizvod ili oprema sadrži fluorirane stakleničke plinove ili da njihovo funkcioniranje o njima ovisi;
(b)
prihvaćena industrijska oznaka za dotične fluorirane stakleničke plinove ili, ako takva oznaka nije dostupna, kemijski naziv;
(c)
od 1. siječnja 2017., količina izražena masom i ekvivalentom CO2 fluoriranih stakleničkih plinova koji se nalaze u proizvodu ili opremi ili količina fluoriranih stakleničkih plinova za koju je oprema osmišljena te potencijal globalnog zatopljenja tih plinova.
Na oznaci koja se zahtijeva u skladu sa stavkom 1. prema potrebi se navode sljedeći podaci:
(a)
naznaka da se fluorirani staklenički plinovi nalaze u hermetički zatvorenoj opremi;
(b)
naznaka da ispitana razina propusnosti električnih rasklopnih uređaja iznosi manje od 0,1 % godišnje, kako je utvrđeno u tehničkoj specifikaciji proizvođača.
4. Oznaka mora biti čitka i neizbrisiva, a postavlja se:
(a)
uz servisne otvore za punjenje ili prikupljanje fluoriranog stakleničkog plina; ili
(b)
na onom dijelu proizvoda ili opreme koji sadrži fluorirani staklenički plin.
Oznaka mora biti na službenim jezicima države članice u kojoj se stavlja na tržište.
5. Pjene i unaprijed pomiješani polioli koji sadrže fluorirane stakleničke plinove ne smiju se staviti na tržište ako fluorirani staklenički plinovi nisu utvrđeni oznakom s prihvaćenom industrijskom oznakom ili, ako takva oznaka nije dostupna, kemijskim nazivom. Oznaka mora jasno naznačiti da pjena ili unaprijed pomiješani poliol sadrži fluorirane stakleničke plinove. U slučaju pjenastih ploča ovaj podatak mora biti jasno i neizbrisivo naveden na pločama.
6. Oporabljeni ili obnovljeni fluorirani staklenički plinovi imaju oznaku koja naznačuje da je tvar oporabljena ili obnovljena i koja navodi serijski broj te naziv i adresu postrojenja za oporabu ili obnavljanje.
7. Fluorirani staklenički plinovi stavljeni na tržište radi uništavanja imaju oznaku koja naznačuje da se sadržaj spremnika može samo uništiti.
8. Fluorirani staklenički plinovi stavljeni na tržište radi izravnog izvoza imaju oznaku koja naznačuje da se sadržaj spremnika može samo izravno izvoziti.
9. Fluorirani staklenički plinovi stavljeni na tržište za korištenje u vojnoj opremi imaju oznaku koja naznačuje da se sadržaj spremnika može upotrijebiti samo u tu svrhu.
10. Fluorirani staklenički plinovi stavljeni na tržište radi proizvodnje poluvodičkog materijala ili čišćenja komora za kemijsku depoziciju iz parne faze unutar sektora proizvodnje poluvodiča imaju oznaku koja naznačuje da se sadržaj spremnika može upotrijebiti samo u tu svrhu.
11. Fluorirani staklenički plinovi stavljeni na tržište da ih se koristi kao sirovine imaju oznaku koja naznačuje da se sadržaj spremnika može upotrijebiti samo kao sirovina.
12. Fluorirani staklenički plinovi stavljeni na tržište radi proizvodnje dozirnih inhalatora za primjenu farmaceutskih sastojaka imaju oznaku koja naznačuje da se sadržaj spremnika može upotrijebiti samo u tu svrhu.
13. Podaci iz stavaka 3. i 5. nalaze se u priručnicima za uporabu dotičnih proizvoda i opreme.
U slučaju proizvoda i opreme koji sadrže fluorirane stakleničke plinove s potencijalom globalnog zatopljenja od 150 ili više, ti se podaci nalaze i u opisima koji se upotrebljavaju za oglašavanje.
14. Komisija može, putem provedbenih akata, odrediti oblik oznaka iz stavka 1. te iz stavaka od 4. do 12. i može staviti izvan snage akte donesene u skladu s člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 842/2006. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
15. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. o izmjeni zahtjeva za označivanje utvrđenih u stavcima od 4. do 12., prema potrebi s obzirom na komercijalni ili tehnološki razvoj.
Članak 13.
Kontrola uporabe
1. Zabranjuje se korištenje sumporovog heksafluorida u tlačnom lijevu magnezija te pri obnavljanju tlačno odlivenih slitina magnezija.
U pogledu postrojenja u kojima se godišnje koristi manje od 850 kg sumporovog heksafluorida za tlačno lijevanje magnezija i obnavljanje tlačno odlivenih slitina magnezija, ta se zabrana primjenjuje tek od 1. siječnja 2018.
2. Zabranjuje se korištenje sumporovog heksafluorida za punjenje guma za vozila.
3. Od 1. siječnja 2020., zabranjuje se korištenje fluoriranih stakleničkih plinova s potencijalom globalnog zatopljenja od 2 500 ili više za servisiranje ili održavanje rashladne opreme s punjenjem od 40 tona ekvivalenta CO2 ili više.
Ovaj se stavak ne primjenjuje na vojnu opremu ili opremu namijenjenu za hlađenje proizvoda na temperaturama nižim od - 50 °C.
Zabrana iz prvog podstavka ne primjenjuje se na sljedeće kategorije fluoriranih stakleničkih plinova do 1. siječnja 2030.:
(a)
oporabljene fluorirane stakleničke plinove s potencijalom globalnog zatopljenja od 2 500 ili više koji se koriste za održavanje ili servisiranje postojeće rashladne opreme, pod uvjetom da su označeni u skladu s člankom 12. stavkom 6.;
(b)
obnovljene fluorirane stakleničke plinove s potencijalom globalnog zatopljenja od 2 500 ili više koji se koriste za održavanje ili servisiranje postojeće rashladne opreme, pod uvjetom da su prikupljeni iz takve opreme. Takve obnovljene plinove može koristiti samo poduzeće koje je provelo njihovo prikupljanje u okviru održavanja ili servisiranja ili poduzeće za koje je prikupljanje provedeno u okviru održavanja ili servisiranja.
Zabrana iz prvog podstavka ne primjenjuje se na rashladnu opremu za koju je odobreno izuzeće u skladu s člankom 11. stavkom 3.
Članak 14.
Prethodno punjenje opreme fluorougljikovodicima
1. Od 1. siječnja 2017. rashladna i klimatizacijska oprema te oprema za dizalice topline punjena fluorougljikovodicima stavlja se na tržište samo ako su fluorougljikovodici kojima se puni oprema uključeni u sustav kvote iz poglavlja IV.
2. Pri stavljanju prethodno napunjene opreme kako je navedeno u stavku 1. na tržište proizvođači i uvoznici opreme osiguravaju da je usklađenost sa stavkom 1. u potpunosti dokumentirana te s tim u vezi sastavljaju izjavu o sukladnosti.
Od 1. siječnja 2018., kada fluorougljikovodici sadržani u opremi nisu stavljeni na tržište prije punjenja opreme, uvoznici te opreme osiguravaju da točnost dokumentacije i izjave o sukladnosti do 31. ožujka svake godine, za prethodnu kalendarsku godinu, verificira neovisni revizor. Revizor mora biti:
(a)
ovlašten u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (21); ili
(b)
ovlašten za verifikaciju financijskih izjava u skladu sa zakonodavstvom dotične države članice.
Proizvođači i uvoznici opreme iz stavka 1. čuvaju dokumentaciju i izjavu o sukladnosti u razdoblju od najmanje pet godina nakon stavljanja te opreme na tržište. Uvoznici opreme koji na tržište stavljaju prethodno napunjenu opremu, kada fluorougljikovodici koje sadrži ta oprema nisu stavljeni na tržište prije punjenja opreme, osiguravaju da su prijavljeni u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (e).
3. Sastavljanjem izjave o sukladnosti, proizvođači i uvoznici opreme iz stavka 1. preuzimaju odgovornost za usklađenost sa stavcima 1. i 2.
4. Komisija putem provedbenih akata određuje detaljne načine postupanja koji se odnose na izjavu o sukladnosti te verifikaciju od strane neovisnoga revizora iz stavka 2. drugog podstavka ovog članka. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
POGLAVLJE IV.
SMANJENJE KOLIČINE FLUOROUGLJIKOVODIKA STAVLJENE NA TRŽIŠTE
Članak 15.
Smanjenje količine fluorougljikovodika stavljene na tržište
1. Komisija osigurava da količina fluorougljikovodika koju proizvođači i uvoznici imaju pravo staviti na tržište u Uniji svake godine ne prelazi maksimalnu količinu za godinu u pitanju izračunanu u skladu s Prilogom V.
Proizvođači i uvoznici osiguravaju da količina fluorougljikovodika izračunana u skladu s Prilogom V. koju svaki od njih stavlja na tržište ne premašuje kvotu koja je svakom od njih dodijeljena u skladu s člankom 16. stavkom 5. ili prenesena u skladu s člankom 18.
2. Ovaj se članak ne primjenjuje na proizvođače ili uvoznike količina manjih od 100 tona ekvivalenta CO2 fluorougljikovodika godišnje.
Ovaj se članak ne primjenjuje ni na sljedeće kategorije fluorougljikovodika:
(a)
fluorougljikovodike uvezene u Uniju radi uništavanja;
(b)
fluorougljikovodike koje proizvođač koristi kao sirovine ili koje proizvođač ili uvoznik izravno isporučuje poduzećima za korištenje kao sirovine;
(c)
fluorougljikovodike koje proizvođač ili uvoznik izravno isporučuje poduzećima za izvoz iz Unije, kada ti fluorougljikovodici nisu naknadno prije izvoza stavljeni na raspolaganje nijednoj drugoj strani unutar Unije;
(d)
fluorougljikovodike koje proizvođač ili uvoznik izravno isporučuje za korištenje u vojnoj opremi;
(e)
fluorougljikovodike koje proizvođač ili uvoznik izravno isporučuje poduzeću koje ih koristi za proizvodnju poluvodičkog materijala ili čišćenje komora za kemijsku depoziciju iz parne faze unutar sektora proizvodnje poluvodiča;
(f)
od 1. siječnja 2018. godine nadalje, fluorougljikovodike koje proizvođač ili uvoznik izravno isporučuje poduzeću koje proizvodi dozirne inhalatore za primjenu farmaceutskih sastojaka.
3. Ovaj članak i članci 16., 18., 19. i 25. također se primjenjuju na fluorougljikovodike sadržane u unaprijed pomiješanim poliolima.
4. Na obrazloženi zahtjev nadležnog tijela države članice i uzimajući u obzir ciljeve ove Uredbe, Komisija iznimno može putem provedbenih akata odobriti izuzeće u trajanju od najviše četiri godine kojim se iz zahtjeva za kvotu utvrđenog u stavku 1. isključuju fluorougljikovodici za korištenje u određenim primjenama ili određenim kategorijama proizvoda ili opreme, kada je dokazano:
(a)
da za te posebne primjene, proizvode ili opremu nisu raspoloživa zamjenska rješenja ili se ona ne mogu koristiti zbog tehničkih ili sigurnosnih razloga; i
(b)
da se dostatna količina fluorougljikovodika ne može osigurati bez iziskivanja nerazmjernih troškova.
Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
Članak 16.
Raspodjela kvota za stavljanje fluorougljikovodika na tržište
1. Komisija do 31. listopada 2014. određuje, putem provedbenih akata, za svakog proizvođača ili uvoznika, koji je prijavio podatke u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 842/2006, referentnu vrijednost koja se temelji na godišnjem prosjeku prijavljenih količina fluorougljikovodika koje je proizvođač ili uvoznik stavio na tržište od 2009. do 2012. Referentne vrijednosti izračunavaju se u skladu s Prilogom V. ovoj Uredbi.
Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
2. Proizvođači i uvoznici koji za referentno razdoblje iz članka 1. nisu prijavili stavljanje fluorougljikovodika na tržište u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 842/2006, mogu izjaviti imaju li namjeru staviti fluorougljikovodike na tržište u sljedećoj godini.
Izjava se upućuje Komisiji, navodeći vrste fluorougljikovodika te količine za koje se očekuje da će se staviti na tržište.
Komisija izdaje obavijest o vremenskom ograničenju za podnošenje tih izjava. Prije podnošenja izjave u skladu sa stavcima 2. i 4. ovog članka poduzeća se prijavljuju u registar predviđen u članku 17.
3. Komisija do 31. listopada 2017. i svake tri godine nakon toga ponovno izračunava referentne vrijednosti za proizvođače i uvoznike iz stavaka 1. i 2. ovog članka na temelju godišnjeg prosjeka količina fluorougljikovodika zakonito stavljenih na tržište od 1. siječnja 2015., kako su prijavljene u skladu s člankom 19. za dostupne godine. Komisija određuje te referentne vrijednosti putem provedbenih akata.
Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
4. Proizvođači i uvoznici za koje su referentne vrijednosti određene mogu prijaviti dodatne očekivane količine u skladu s postupkom određenim u stavku 2.
5. Komisija dodjeljuje kvote za stavljanje fluorougljikovodika na tržište za svakog proizvođača i uvoznika za svaku godinu, s početkom od 2015., primjenjujući mehanizam raspodjele utvrđen u Prilogu VI.
Kvote se dodjeljuju samo proizvođačima ili uvoznicima s poslovnim nastanom unutar Unije ili koji su za potrebe usklađivanja sa zahtjevima ove Uredbe ovlastili jedinog predstavnika s poslovnim nastanom unutar Unije. Jedini predstavnik može biti isti kao i onaj ovlašten u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (22).
Jedini predstavnik ispunjava sve obveze proizvođača i uvoznika prema ovoj Uredbi.
Članak 17.
Registar
1. Komisija do 1. siječnja 2015. uspostavlja elektronički registar za kvote za stavljanje fluorougljikovodika na tržište („registar”) i osigurava njegov rad.
Upis u registar obvezan je za sljedeće:
(a)
proizvođače i uvoznike kojima je kvota za stavljanje fluorougljikovodika na tržište dodijeljena u skladu s člankom 16. stavkom 5.;
(b)
poduzeća kojima je kvota prenesena u skladu s člankom 18.;
(c)
proizvođače i uvoznike koji navedu da imaju namjeru podnijeti izjavu u skladu s člankom 16. stavkom 2.;
(d)
proizvođače i uvoznike koji isporučuju ili poduzeća koja zaprimaju fluorougljikovodike u svrhe navedene u članku 15. stavku 2. drugom podstavku točkama od (a) do (f).
(e)
uvoznike opreme koji stavljaju na tržište prethodno napunjenu opremu kada fluorougljikovodici koje sadrži ta oprema nisu stavljeni na tržište prije punjenja te opreme u skladu s člankom 14.
Upis se izvršava putem zahtjeva upućenog Komisiji u skladu s postupcima koje treba utvrditi Komisija.
2. Komisija može, u mjeri u kojoj je to potrebno, putem provedbenih akata osigurati neometano funkcioniranje registra. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
3. Komisija osigurava da registrirani proizvođači i uvoznici budu obaviješteni putem registra o dodijeljenoj kvoti te o svim promjenama kvote tijekom razdoblja raspodjele.
4. Nadležna tijela, uključujući carinska tijela, država članica imaju pristup registru u informativne svrhe.
Članak 18.
Prijenos kvota i odobrenje korištenja kvota za stavljanje na tržište fluorougljikovodika u uvezenoj opremi
1. Svaki proizvođač ili uvoznik za kojeg je referentna vrijednost određena u skladu s člankom 16. stavkom 1. ili stavkom 3. i kojem je kvota dodijeljena u skladu s člankom 16. stavkom 5., može u registru iz članka 17. stavka 1. prenijeti tu kvotu za sve ili bilo koje količine drugom proizvođaču ili uvozniku u Uniji ili drugom proizvođaču ili uvozniku kojeg u Uniji predstavlja jedini predstavnik iz članka 16. stavka 5. drugog i trećeg podstavka.
2. Svaki proizvođač ili uvoznik koji je dobio svoju kvotu u skladu s člankom 16. stavcima 1. i 3. ili kojem je kvota prenesena u skladu sa stavkom 1. ovog članka može odobriti drugom poduzeću korištenje svoje kvote za potrebe članka 14.
Svaki proizvođač ili uvoznik koji je dobio svoju kvotu isključivo na temelju izjave u skladu s člankom 16. stavkom 2. može odobriti drugom poduzeću korištenje svoje kvote za potrebe članka 14. samo pod uvjetom da proizvođač ili uvoznik koji daje odobrenje fizički isporučuje odgovarajuće količine fluorougljikovodika.
Za potrebe članaka 15. i 16. te članka 19. stavaka 1. i 6. smatra se da proizvođač ili uvoznik koji daje odobrenje odgovarajuće količine fluorougljikovodika stavlja na tržište u trenutku odobrenja. Komisija može od proizvođača ili uvoznika koji daje odobrenje zahtijevati dokaze da je aktivan u isporuci fluorougljikovodika.
POGLAVLJE V.
IZVJEŠĆIVANJE
Članak 19.
Izvješćivanje o proizvodnji, uvozu, izvozu, korištenju kao sirovine te uništavanju tvari navedenih u prilozima I. i II.
1. Do 31. ožujka 2015. te svake godine nakon toga svaki proizvođač, uvoznik i izvoznik koji je tijekom prethodne kalendarske godine proizveo, uvezao ili izvezao jednu metričku tonu ili 100 tona ekvivalenta CO2 ili više fluoriranih stakleničkih plinova i plinova navedenih u Prilogu II. Komisiji dostavlja izvješće s podacima utvrđenima u Prilogu VII. o svakoj od tih tvari za tu kalendarsku godinu. Ovaj stavak također se primjenjuje na poduzeća koja kvote dobivaju u skladu s člankom 18. stavkom 1.
2. Do 31. ožujka 2015. te svake godine nakon toga svako poduzeće koje je tijekom prethodne kalendarske godine uništilo jednu metričku tonu ili 1 000 tona ekvivalenta CO2 ili više fluoriranih stakleničkih plinova i plinova navedenih u Prilogu II. Komisiji dostavlja izvješće s podacima utvrđenima u Prilogu VII. o svakoj od tih tvari za tu kalendarsku godinu.
3. Do 31. ožujka 2015. te svake godine nakon toga svako poduzeće koje je tijekom prethodne kalendarske godine kao sirovinu upotrijebilo 1 000 tona ekvivalenta CO2 ili više fluoriranih stakleničkih plinova Komisiji dostavlja izvješće s podacima utvrđenima u Prilogu VII. o svakoj od tih tvari za tu kalendarsku godinu.
4. Do 31. ožujka 2015. te svake godine nakon toga svako poduzeće koje je tijekom prethodne kalendarske godine stavilo na tržište 500 tona ekvivalenta CO2 ili više fluoriranih stakleničkih plinova i plinova navedenih u Prilogu II. sadržanih u proizvodima ili opremi Komisiji dostavlja izvješće s podacima utvrđenima u Prilogu VII. o svakoj od tih tvari za tu kalendarsku godinu.
5. Svaki uvoznik opreme koji na tržište stavlja prethodno napunjenu opremu, kada fluorougljikovodici koje sadrži ova oprema nisu stavljeni na tržište prije punjenja opreme, podnosi Komisiji potvrdu o verifikaciji izdanu u skladu s člankom 14. stavkom 2.
6. Do 30. lipnja 2015. te svake godine nakon toga, svako poduzeće koje u skladu sa stavkom 1. izvješćuje o stavljanju na tržište 10 000 tona ekvivalenta CO2 ili više fluorougljikovodika tijekom prethodne kalendarske godine ujedno osigurava da točnost podataka verificira neovisni revizor. Revizor mora biti:
(a)
ovlašten u skladu s Direktivom 2003/87/EZ; ili
(b)
ovlašten za verifikaciju financijskih izjava u skladu sa zakonodavstvom dotične države članice.
Poduzeće čuva izvješće o verifikaciji najmanje pet godina. Izvješće o verifikaciji na zahtjev se stavlja na raspolaganje nadležnom tijelu dotične države članice i Komisiji.
7. Komisija može putem provedbenih akata odrediti oblik i način podnošenja izvješćâ iz ovoga članka.
Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 24.
8. Komisija poduzima odgovarajuće mjere radi zaštite povjerljivosti podataka koji su joj dostavljeni u skladu s ovim člankom.
Članak 20.
Prikupljanje podataka o emisijama
Države članice uspostavljaju sustave izvješćivanja za relevantne sektore iz ove Uredbe radi dobivanja podataka o emisijama u mjeri u kojoj je to moguće.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 21.
Preispitivanje
1. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 22. o ažuriranju priloga I., II. i IV. na temelju novih izvješća o procjeni koje usvoji Međuvladino tijelo za klimatske promjene ili novih izvješća Tijela za znanstvene procjene (SAP) Montrealskog protokola o potencijalu globalnog zatopljenja popisanih tvari.
2. Na temelju informacija o stavljanju na tržište plinova navedenih u prilozima I. i II., koje su dostavljene u izvješćima u skladu s člankom 19., i informacija o emisijama fluoriranih stakleničkih plinova koje su stavljene na raspolaganje u skladu s člankom 20. te na temelju svih relevantnih informacija koje primi od država članica, Komisija prati primjenu i učinke ove Uredbe.
Komisija najkasnije 31. prosinca 2020. objavljuje izvješće o dostupnosti fluorougljikovodika na tržištu Unije.
Komisija najkasnije 31. prosinca 2022. objavljuje opsežno izvješće o učincima ove Uredbe, uključujući posebno:
(a)
predviđanje nastavka potražnje za fluorougljikovodicima do 2030. i nakon toga;
(b)
procjenu potrebe za daljnjim djelovanjem Unije i njezinih država članica u svjetlu postojećih i novih međunarodnih obveza u pogledu smanjenja emisija fluoriranih stakleničkih plinova;
(c)
opći pregled europskih i međunarodnih normi, nacionalnog zakonodavstva o sigurnosti i građevinskih propisa u državama članicama u vezi s prijelazom na zamjenska rashladna sredstva;
(d)
pregled raspoloživosti tehnički izvedivih i isplativih rješenja za zamjenu proizvoda i opreme koji sadrže fluorirane stakleničke plinove proizvodima i opremom koji nisu navedeni u Prilogu III., uzimajući u obzir energetsku učinkovitost.
3. Komisija najkasnije 1. srpnja 2017. objavljuje izvješće o procjeni zabrane u skladu s Prilogom III. točkom 13., posebno uzimajući u obzir dostupnost isplativih, tehnički izvedivih, energetski učinkovitih i pouzdanih zamjenskih rješenja za višeskupne centralizirane rashladne sustave iz te odredbe. U svjetlu tog izvješća Komisija Europskom parlamentu i Vijeću prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog s ciljem izmjene odredbe u skladu s Prilogom III. točkom 13.
4. Komisija najkasnije 1. srpnja 2020. objavljuje izvješće u kojem se procjenjuje postoje li isplativa, tehnički izvediva, energetski učinkovita i pouzdana zamjenska rješenja kojima se omogućuje zamjena fluoriranih stakleničkih plinova u novim srednjonaponskim sekundarnim rasklopnim uređajima i novim malim jednostrukim razdvojenim klimatizacijskim sustavima te Europskom parlamentu i Vijeću prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu popisa navedenog u Prilogu III.
5. Komisija najkasnije 1. srpnja 2017. objavljuje izvješće o procjeni načina dodjele kvota, uključujući i učinak besplatne dodjele kvota te troškove provedbe ove Uredbe u državama članicama, kao i mogućeg međunarodnog sporazuma o fluorougljikovodicima, ako je primjenjivo. U svjetlu tog izvješća Komisija Europskom parlamentu i Vijeću prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog s ciljem:
(a)
izmjene načina dodjele kvota;
(b)
uspostave odgovarajućeg načina raspodjele svih mogućih oblika prihoda.
6. Komisija najkasnije 1. siječnja 2017. objavljuje izvješće o pregledu zakonodavstva Unije s obzirom na osposobljavanje fizičkih osoba za sigurno rukovanje zamjenskim rashladnim sredstvima kojima bi se zamijenila ili smanjila uporaba fluoriranih stakleničkih plinova te Europskom parlamentu i Vijeću prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu relevantnog zakonodavstva Unije.
Članak 22.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 12. stavka 15. i članka 21. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 10. lipnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za daljnja razdoblja od pet godina, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 12. stavka 15. i članka 21. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 12. stavka 15. i članka 21. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 23.
Savjetodavni forum
Komisija pri provedbi ove Uredbe osigurava ravnomjerno sudjelovanje predstavnika država članica i predstavnika civilnog društva, uključujući organizacije u području okoliša te predstavnike proizvođača, operatera i certificiranih osoba. S tim ciljem Komisija osniva Savjetodavni forum kako bi se navedene strane sastajale i Komisiji pružale savjete i stručna znanja u vezi s provedbom ove Uredbe, posebno u pogledu raspoloživosti zamjenskih rješenja za fluorirane stakleničke plinove, uključujući okolišne, tehničke, ekonomske i sigurnosne aspekte njihove uporabe. Poslovnik Savjetodavnog foruma uspostavlja Komisija te se objavljuje.
Članak 24.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 25.
Sankcije
1. Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koja se primjenjuju u slučaju povreda ove Uredbe i poduzimaju sve potrebne mjere da osiguraju njihovu provedbu. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
Države članice obavješćuju Komisiju o tim odredbama najkasnije 1. siječnja 2017. te je bez odlaganja obavješćuju o svim njihovim naknadnim izmjenama.
2. Uz sankcije iz stavka 1., poduzećima koja su premašila svoje kvote za stavljanje fluorougljikovodika na tržište, koje su im dodijeljene u skladu s člankom 16. stavkom 5. ili prenesene u skladu s člankom 18., može se dodijeliti samo smanjena kvota za razdoblje dodjele nakon otkrivanja viška.
Iznos smanjenja izračunava se kao 200 % iznosa za koji je kvota premašena. Ako je iznos smanjenja viši od iznosa koji se treba dodijeliti u skladu s člankom 16. stavkom 5. kao kvota za razdoblje dodjele nakon otkrivanja viška, za to razdoblje dodjele ne dodjeljuje se kvota, a kvota za sljedeća razdoblja dodjele također se smanjuje dok se ne oduzme puni iznos.
Članak 26.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 842/2006 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2015., ne dovodeći u pitanje ispunjavanje zahtjeva iz te Uredbe u skladu s vremenskim rasporedom koji je u njoj utvrđen.
Međutim, uredbe (EZ) br. 1493/2007, (EZ) br. 1494/2007, (EZ) br. 1497/2007, (EZ) br. 1516/2007, (EZ) br. 303/2008, (EZ) br. 304/2008, (EZ) br. 305/2008, (EZ) br. 306/2008, (EZ) br. 307/2008 i (EZ) br. 308/2008 ostaju na snazi i nastavljaju se primjenjivati ako i dok ne budu stavljene izvan snage delegiranim ili provedbenim aktima koje Komisija donese u skladu s ovom Uredbom.
Upućivanja na Uredbu (EZ) br. 842/2006 smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga VIII.
Članak 27.
Stupanje na snagu i datum početka primjene
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u , 16. travnja 2014.