PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
32012R1153
L 334/31
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1153/2012
od 3. prosinca 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1338/2006 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz semiš-kože trenutačno obuhvaćene oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) („konačne antidampinške mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem na razini od 58,9 %.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(2)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku konačnih antidampinških mjera na snazi (3), Komisija je 14. lipnja 2011. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnio UK Leather Federation („podnositelj zahtjeva”) koji predstavlja više od 50 % ukupne proizvodnje semiš-kože u Uniji.
(3)
Podneseni zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek konačnih antidampinških mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(4)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 13. rujna 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2010. do 30. lipnja 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
4.2. Strane na koje se odnosi ispitni postupak
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva i ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike, korisnike u Uniji na koje se navedeno odnosi te predstavnike zemlje izvoznice. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika i uvoznika u dotičnoj zemlji te nepovezanih izvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, te strane su zamoljene, prema članku 17. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od početka revizije i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
Primjenjivao se odabir uzoraka za proizvođače iz Unije te su od tri poznata proizvođača iz Unije u uzorku bile dvije skupine proizvođača.
(9)
Kontaktirano je šest poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a. Ipak, ni jedno od tih trgovačkih društava nije surađivalo u ispitnom postupku.
(10)
U pogledu uvoznika, utvrđeno je 35 nepovezanih uvoznika semiš-kože u Uniji i pozvano da dostave podatke o odabiru uzoraka. Javila su se samo dvojica od njih te su bili spremni surađivati u ovoj reviziji. Zato nije bio potreban odabir uzoraka za nepovezane uvoznike.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori su primljeni od skupina proizvođača iz Unije u uzorku i dva nepovezana uvoznika koji su surađivali. Ni jedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a nije surađivao u reviziji i ni jedno odgovarajuće udruženje potrošača nije Komisiji dostavilo podatke ili se javilo tijekom ispitnog postupka.
(12)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih zainteresiranih strana:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina, i
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(13)
Proizvod na koji se ova revizija odnosi je isti kao onaj u početnom ispitnom postupku, tj. semiš-koža i kombinacija semiš-kože, bez obzira na to je li rezana u oblike ili ne, uključujući neobojanu semiš-kožu i kombinaciju neobojane semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine, („dotični proizvod”) trenutačno obuhvaćena oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90.
(14)
Ispitni postupak je, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu u NRK-u, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te upotrebe te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
(15)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka dampinga.
1. Uvodne napomene
(16)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 9., ni jedan od šest kontaktiranih proizvođača izvoznika iz NRK-a nije sudjelovao u ispitnom postupku, a nalazi o vjerojatnosti nastavka dampinga morali su se temeljiti na raspoloživim činjenicama, a posebno podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući podatke u revizijskom zahtjevu i statističkim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(17)
U skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijene ili izračunane uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”), ili cijene iz analogne zemlje prema ostalim zemljama, uključujući Uniju, ili, kada to nije moguće, na bilo kojem drugom razumnom temelju, uključujući cijenu stvarno plaćenu ili koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi valjano prilagođenu kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.
(18)
U početnom ispitnom postupku SAD je služio kao analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Jedini proizvođač semiš-kože koji je radio u SAD-u u vrijeme početnog ispitnog postupka je od tada zatvorio svoj proizvodni pogon. Od onda se njegova semiš-koža uvozila od zajedničke tvrtke u Turskoj. Kako u SAD-u više nema značajne proizvodnje semiš-kože, ostale zemlje, odnosno, Novi Zeland, Turska i Indija, predviđene su kao analogne zemlje u obavijesti o pokretanju ove revizije. Kontaktirani su proizvođači iz potencijalnih analognih zemalja u Novom Zelandu, Turskoj i Indiji, ali se nije mogla ostvariti suradnja.
(19)
U izostanku suradnje od strane proizvođača iz analogne zemlje, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju podataka o prosječnoj cijeni indijskog uvoza u Uniju dostupnih u statističkim podacima Eurostata o uvozu za RRIP (Indija je zemlja s najvećim obujmom uvoza u Uniju). Vezano uz izvoznu cijenu, u izostanku suradnje od strane proizvođača izvoznika iz NRK-a, ona se temelji na podacima o prosječnoj cijeni kineskog uvoza u Uniji dostupnima u statističkim podacima Eurostata o uvozu za RRIP. Na tim je osnovama dampinška marža utvrđena kao razlika između prosječne cijene indijskog uvoza u Uniji koja se koristi kao uobičajena vrijednost i prosječne cijene kineskog uvoza koja se koristi kao izvozna cijena. Izračun dampinga dao je dampinšku maržu od 64 %.
2.2. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(20)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. S obzirom na činjenicu da ni jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podatke koji su dostavljeni u revizijskom zahtjevu, podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva, kao i podatke Eurostata.
(21)
U tom pogledu, analizirani su sljedeći elementi: razvoj uvoza iz NRK-a, proizvodni i rezervni kapacitet proizvođača izvoznika i privlačnost tržišta Unije u smislu cijena i obujma.
(22)
Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 32., usporedba cijena između uvoza iz NRK-a u RRIP-u i cijena industrije Unije pokazuje značajno sniženje cijena (51,6 %). Tržište Unije i dalje je privlačno za kineske proizvođače izvoznike u pogledu cijena i obujma. To podupire činjenica da postoje značajni proizvodni kapaciteti dostupni u NRK-u od uvođenja mjera kad je uvoz iz NRK-a bio smanjen. Već prije uvođenja mjera NRK je utrostručio svoj tržišni udio u Uniji za ovaj proizvod - od tržišnog udjela tržišta Unije od 10,7 % 2001. do 31,7 % 2004. Osim toga, kineske izvozne cijene u Uniju još uvijek su više od onih na tržištima određenih drugih trećih zemalja, što tržište Unije čini privlačnim kineskim proizvođačima izvoznicima.
(23)
Gornja analiza pokazuje da je kineski izvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama s vrlo visokim dampinškim maržama. Najviše s obzirom na analizu razina cijena u Uniji, kao i raspoložive kapacitete u NRK-u, može se zaključiti da je nastavak dampinga vjerojatan u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. ŠTETA
1. Industrija Unije
(24)
Istovjetni proizvod u Uniji proizvode tri (skupine) trgovačkih društava. Dvije predstavlja podnositelj zahtjeva i nalaze se u UK-u i Italiji s dijelom prerade u Poljskoj i Rumunjskoj. Treći proizvođač nalazi se u Italiji i podržava zahtjev. Svi ostali proizvođači semiš-kože navodno su zatvorili svoje proizvodne pogone od 2006. kad su uvedene početne mjere.
(25)
Ukupna proizvodnja Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe utvrđena je na temelju odgovora na upitnik od proizvođača iz Unije u uzorku i osnovnih makropodataka koje je dostavio treći proizvođač tijekom utvrđivanja stanja i odabira uzoraka. Ta trgovačka društva čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe, te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”. Dva proizvođača u uzorku čine 80 % proizvodnje Unije.
(26)
Budući da se mikroekonomski pokazatelji štete temelje na podacima samo dva trgovačka društva, prikazuju se u indeksiranom formatu kako bi se sačuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
2. Potrošnja na tržištu Unije
(27)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.
(28)
Također se napominje da je od 2010. postojao značajan obujam izvoza semiš-kože po niskim cijenama u ostatak Unije preko Španjolske (oko 31 % u smislu tržišnog udjela). Napominje se da Španjolska više nema proizvodnje istovjetnog proizvoda te prodaja semiš-kože iz Španjolske ostatku Unije prelazi uvoz. Ovaj obujam dodaje se podatku o potrošnji. Između 2008. i RRIP-a, potrošnja Unije povećala se za 26 %, dok se glavno povećanje dogodilo između 2009. i 2010.
Tablica 1.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tisućama četvornih stopa) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeks (2008. = 100)
100
101
129
126
3. Uvoz iz NRK-a
(a) Obujam i tržišni udio
(29)
Nakon uvođenja mjera 2006., kineski uvoz značajno se smanjio i još uvijek je prilično ograničen te odgovara tržišnom udjelu od oko 4 % tijekom RRIP-a. Neovisno o tome, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza podrijetlom iz NRK-a povećao se za 9 postotnih bodova te je dosegnuo razinu od 1 103 330 četvornih stopa tijekom RRIP-a. Međutim, kineski uvoz nije se povećao po jednakoj stopi kao i potrošnja Unije te se tržišni udio kineskog uvoza smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 2.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tisućama četvornih stopa) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeks (2008. = 100)
100
78
87
109
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
(b) Cijene
i. Razvoj cijena
(30)
Prosječna cijena kineskog uvoza mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. U usporedbi s 2008., cijena se najprije povećala 2009. prije pada za 13 % 2010. te se tijekom RRIP-a vratila na razinu iz 2008.
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/četvorna stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeks (2008. = 100)
100
136
87
102
ii. Sniženje cijena
(31)
Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama CIF izvoznika iz NRK-a. Stoga su prodajne cijene Unije prilagođene posebno za troškove kredita, troškove isporuke, pakiranje i provizije na razinu franko tvornica. Cijene CIF izvoza iz NRK-a dobivene su od Eurostata i usklađene kako bi pokrile sve troškove vezane uz carinjenje, odnosno carinsku tarifu i troškove nakon uvoza (cijena sa svim troškovima).
(32)
Usporedba je pokazala da je tijekom RRIP-a uvoz dotičnog proizvoda snizio cijene industrije Unije za oko 51,6 %.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(33)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključilo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su imali utjecaja na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(34)
Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:
-
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zapošljavanje, produktivnost, prosječne jedinične cijene i visina dampinških marža te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od potpunih odgovora na upitnik trgovačkih društava u uzorku te makropodataka koje je dostavio treći proizvođač iz Unije.
-
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) temeljila se na podacima izvedenima iz valjano provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavila trgovačka društva u uzorku. Ti podaci smatraju se reprezentativnima za cijelu industriju Unije. S obzirom da se ti pokazatelji povezuju samo s dva trgovačka društva, apsolutni se podaci ne mogu otkriti zbog povjerljivosti prema članku 19. Osnovne uredbe te su niže navedeni samo indeksi.
(a) Makroekonomski pokazatelji
4.1. Proizvodnja
(35)
Proizvodnja u Uniji se od 2008. stalno smanjivala te je tijekom RRIP-a pala na 12 % ispod svoje razine iz 2008., unatoč činjenici da se potrošnja istodobno povećala za 26 %.
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodnja (u tisućama četvornih stopa) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeks (2008. = 100)
100
94
93
88
4.2. Proizvodni kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(36)
Kapacitet proizvodnje ostao je stabilan između 2008. i RRIP-a. Dok je iskorištenost kapaciteta već 2008. bila na niskoj razini, smanjenje proizvodnje između 2008. i RRIP-a dovelo je do daljnjeg značajnog pada iskorištenosti kapaciteta za 7 postotnih bodova između 2008 i RRIP-a.
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodni kapacitet (u tisućama četvornih stopa) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeks (2008. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeks (2008. = 100)
100
94
93
88
4.3. Obujam prodaje
(37)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima povećala se za 5 % između 2008. i 2009. prije pada od 2 % između 2010. te ponovnog rasta tijekom RRIP-a. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje povećao za 9 %.
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam prodaje Unije nepovezanim kupcima (u tisućama četvornih stopa) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeks (2008. = 100)
100
105
103
109
4.4. Tržišni udio
(38)
Između 2008. i 2009. industrija Unije uspjela je donekle vratiti 1 % tržišnog udjela od svoje ionako niske razine od 23 % 2008., prije nego je njezin tržišni udio pao za 4 postotna boda na samo 20 % tijekom RRIP-a.
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije (11)
23 %
24 %|
19 %
20 %
Indeks (2008. = 100)
100
104
80
87
4.5. Rast
(39)
Između 2008. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije povećala za 26 %, obujam prodaje proizvođačâ iz Unije na tržištu Unije povećao se samo za 9 %, dok se tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio za 3 postotna boda. Stoga se zaključuje da su proizvođači iz Unije teško mogli imati koristi od rasta tržišta.
4.6. Zaposlenost
(40)
Nakon prvog značajnog pada zaposlenosti od 9 % između 2008. i 2009., razina zaposlenosti u industriji Unije nastavila je padati. Od 74 zaposlenika 2008., samo je 59 zaposlenika preostalo u RRIP-u, što znači ukupan pad od 19 %.
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe) (12)
74
67
62
59
Indeks (2008. = 100)
100
91
84
81
4.7. Produktivnost
(41)
Produktivnost radne snage industrije Zajednice, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjila se za 9 % između 2008. i RRIP-a. To je odraz činjenice da se zaposlenost smanjivala brže nego proizvodnja.
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Produktivnost (četvorna stopa po zaposleniku) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeks (2008. = 100)
100
103
110
109
4.8. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(42)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije ostale su stabilne između 2008. i RRIP-a. Kako je gore spomenuto, cijene industrije Unije značajno je snizio dampinški kineski uvoz. Ipak, zadržana razina cijene bila je na štetu tržišnog udjela industrije Unije.
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/četvorna stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeks (2008. = 100)
100
96
100
100
4.9. Visina dampinške marže
(43)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz NRK-a, učinak stvarne marže dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.10. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(44)
Gore ispitani pokazatelji pokazuju da je, bez obzira na uvođenje antidampinških mjera 2006., gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije i dalje jako nestabilno i štetno. Stoga se nije mogao utvrditi nikakav stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije.
(b) Mikroekonomski pokazatelji
4.11. Zalihe
(45)
Razina završnih zaliha industrije Unije značajno se povećala za 31 % između 2008. i RRIP-a. Daljnja je analiza omogućila poboljšanje ocjene razvoja broja mjeseci proizvodnje u zalihama. U tom pogledu su 2008. proizvođači u uzorku držali oko pet mjeseci proizvodnje (43 %), ali su zbog pritiska dampinškog uvoza bili prisiljeni povećati zalihe na više od sedam mjeseci proizvodnje (što odgovora 63 % ukupne godišnje proizvodnje) tijekom RRIP-a. Stoga se potvrđuje zaključak da kretanje zaliha pokazuje štetno stanje.
Tablica 11.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Završne zalihe (u četvornim stopama) (15)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
100
116
135
131
4.12. Plaće
(46)
Prosječna plaća po zaposleniku bila je stabilna između 2008. i 2009., kao i između 2010. i RRIP-a. Razlog naglog povećanja za 20 % između 2009. i 2010. je značajno povećanje u troškovima rada dva trgovačka društva u uzorku unatoč činjenici da se zaposlenost smanjila.
Tablica 12.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (u tisućama EUR) (16)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
100
100
120
120
4.13. Ulaganja
(47)
Godišnja ulaganja trgovačkih društava u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda prvenstveno su bila za održavanje i povećala su se za 21 % tijekom 2008. i RRIP-a. Razlog naglog povećanja između 2010. i RRIP-a jest nabava opreme jednog od trgovačkih društava u uzorku 2011.
Tablica 13.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Neto ulaganja (EUR) (17)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
100
102
72
121
4.14. Profitabilnost i povrat ulaganja
(48)
Industrija Unije je stvarala gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Između 2008. i RRIP-a gubici (u apsolutnom smislu i izraženi kao postotak prometa) su se više nego udvostručili.
(49)
Slično tome, povrat ulaganja („ROI”) bio je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja i pogoršao se za -131 postotni bod između 2008. i RRIP-a.
Tablica 14.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje) (18)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja) (18)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(50)
Neto novčani tok iz poslovanja ostao je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja, te se pogoršao za skoro -300 postotnih bodova između 2008. i RRIP-a.
Tablica 15.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok (EUR) (19)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nije bilo nikakvih naznaka da se industrija Unije susrela s poteškoćama prilikom prikupljanja kapitala.
(c) Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
4.16. Učinak dampinškog uvoza
(52)
Nakon uvođenja mjera kineski uvoz značajno se smanjio i još uvijek je poprilično ograničen te odgovara tržišnom udjelu od oko 4 % tijekom RRIP-a. Usporedba cijena između ovog uvoza i cijena industrije Unije pokazuje, međutim, značajno sniženje cijena (51,6 %). S obzirom da je semiš-koža standardizirani proizvod, da je područje primjene proizvoda vrlo ograničeno te i je kineska roba u smislu kvalitete slična europskoj, relativno mali tržišni udio kineskog uvoza kombiniran sa značajnim sniženjem cijena upućuje na značajan učinak tog uvoza na stanje industrije Unije.
4.17. Uvoz iz ostalih zemalja
(53)
Postoji značajan uvoz iz Indije, Turske i Novog Zelanda kao i uvoz iz ostalih zemalja koji zajedno predstavlja tržišni udio od 46 % u RRIP-u (pad sa 60 % 2008.).
(54)
U pogledu uvoza iz Indije, napominje se da je njegov obujam značajan te da se njegov tržišni udio povećao s 11 % 2008. na 16 % u RRIP-u. Istodobno, prosječna cijena indijskog uvoza nešto je niža od prosječnih cijena proizvođača iz Unije. S obzirom na značajan obujam i razliku u cijeni, smatra se da indijski uvoz u određenoj mjeri doprinosi negativnom gospodarskom stanju industrije Unije. Istodobno se napominje da su cijene indijskog uvoza više od 60 % više od dampinškog kineskog uvoza. Stoga se smatra da ovaj ograničeni učinak na trenutačno stanje industrije Unije najvjerojatnije ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja u dampinškom kineskom uvozu i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koje bi nastalo ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 16.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Indije (u tisućama četvornih stopa) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Tržišni udio uvoza iz Indije (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Prosječna cijena uvoza iz Indije (EUR/četvorna stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Također postoji značajan uvoz iz Turske koji predstavlja tržišni udio od 10 % u RRIP-u (pad s 18 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza mnogo više nego semiš-koža iz NRK-a i jako su blizu razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz Turske i njegove relativno visoke cijene, smatra se da ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 17.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Turske (u tisućama četvornih stopa) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Tržišni udio uvoza iz Turske (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Prosječna cijena uvoza iz Turske (EUR/četvorna stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Također postoji značajan uvoz iz Novog Zelanda koji predstavlja tržišni udio od 7 % u RRIP-u i koji je porastao s 3 % 2008. Međutim, prosječne cijene ovog uvoza puno su više nego semiš-koža iz NRK-a i čak i više od razine cijene industrije Unije. S obzirom na relativno visoke cijene uvoza iz Novog Zelanda, smatra se da ni on ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 18.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Novog Zelanda (u tisućama četvornih stopa) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Tržišni udio uvoza iz Novog Zelanda (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Prosječna cijena uvoza iz Novog Zelanda (EUR/četvorna stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Uvoz iz ostatka svijeta predstavlja tržišni udio od 13 % u RRIP-u (pad s 27 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza puno više nego semiš-koža iz NRK-a i blizu su razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz ostatka svijeta i njegove relativno visoke cijene u usporedbi s uvozom semiš-kože iz NRK-a, smatra se da ni on ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 19.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz ostatka svijeta (u tisućama četvornih stopa) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Prosječna cijena uvoza iz ostatka svijeta (EUR/četvorna stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja zajedno predstavlja tržišni udio od 46 % u RRIP-u (pad sa 60 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza puno više nego semiš-koža iz NRK-a i vrlo su blizu razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz trećih zemalja i njegove relativno visoke cijene, smatra se da, kao cjelina, također ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 20.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz trećih zemalja (u tisućama četvornih stopa) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeks (2008. = 100)
100
86
105
97
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja (EUR/četvorna stopa) (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Prosječna cijena uvoza iz ostalih zemalja (EUR/četvorna stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(59)
U Uniji su preostala samo tri proizvođača (svi su mala i srednja poduzeća). Svi ostali proizvođači semiš-kože navodno su zatvorili svoje proizvodne pogone od 2006. kad su uvedene početne mjere. Na to se može gledati kao na rezultat povećanog pritiska koji kineski dampinški uvoz vrši na tržište Unije, čak i u situaciji povećane potrošnje.
(60)
Analiza štete pokazuje da se stanje industrije Unije pogoršalo tijekom razmatranog razdoblja. Posebno je proizvodnja pala za oko 12 %, pa čak i ako se prodaja blago povećala, to je povećanje bilo manje od povećanja potrošnje te se posljedično tržišni udio proizvođača Unije smanjio za 3 postotna boda.
(61)
Istodobno, analiza mikroekonomskih pokazatelja pokazuje da su profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok industrije Unije ostali negativni tijekom cijelog razmatranog razdoblja te su se dalje pogoršali prema RRIP-u.
(62)
Analiziran je uvoz iz Indije, Turske, Novog Zelanda i ostatka svijeta. U pogledu tokova svakog pojedinačnog uvoza, te ako ih se uzme zajedno, smatra se da ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
(63)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe te da je njezino stanje vrlo nestabilno i osjetljivo i da je daleko od stanja koje bi se moglo očekivati da je došlo do oporavka od štete utvrđene u početnom ispitnom postupku.
(64)
Također je zaključeno da je štetno stanje industrije Unije prvenstveno uzrokovano stalnim postojanjem (čak i u malim količinama) dampinškog uvoza i uvoza po niskim cijenama iz NRK-a.
E. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Učinak predviđenog obujma uvoza i cijena u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(65)
Iako se obujam uvoza iz NRK-a značajno smanjio nakon uvođenja mjera 2006., smatra se da u NRK-u ostaju značajni proizvodni kapaciteti (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Ti se rezervni kapaciteti mogu jednostavno preusmjeriti na tržište Unije ako bi mjere prestale važiti.
(66)
Smatra se da bi, ako bi mjere prestale važiti, kineski proizvođači izvoznici najvjerojatnije nastojali vratiti sav izgubljeni tržišni udio u Uniji. Značajno sniženje cijena koje je utvrdio ispitni postupak pokazuje da ga razina cijena u Uniji čini vrlo zanimljivim tržištem za kineski uvoz (vidjeti uvodnu izjavu 22.).
2. Zaključak o nastavku štete
(67)
Na navedenoj osnovi zaključuje se da bi stavljanje izvan snage mjera na uvoz iz NRK-a najvjerojatnije dovelo do nastavka štete industriji Unije.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(68)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, s jedne strane, i uvoznika i korisnika s druge.
(69)
Trebalo bi podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.
(70)
Na temelju toga je ispitano može li se, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja štetnog dampinga, jasno zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju ne bi bilo u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(71)
Industrija Unije, koju čine mala i srednja poduzeća, stalno je gubila tržišni udio i pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. Ako bi mjere prestale važiti, industrija Unije bi najvjerojatnije bila u još gorem stanju.
3. Interes uvoznika
(72)
Dva su nepovezana uvoznika surađivala u ispitnom postupku. Poslovna djelatnost vezana uz semiš-kožu čini samo ograničen dio njihovih prometa. Nema naznaka da bi nastavak mjera imao značajan negativan učinak na njihove aktivnosti.
4. Interes korisnika i kupaca
(73)
Ni jedan korisnik ili udruženje potrošača nisu se javili u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka, što je bio slučaj i u početnom ispitnom postupku. S obzirom na početni ispitni postupak, smatralo se da dotične mjere ne bi nepotrebno utjecale na interes tih stranaka, a u pogledu njihove stalne nesuradnje, može se zaključiti da zadržavanje mjera i dalje neće utjecati na njihov interes. Postojanje značajnog uvoza iz ostalih izvora i po konkurentnim cijenama osigurat će korisnicima i potrošačima daljnji široki izbor različitih dobavljača dotičnog proizvoda i po razumnim cijenama.
5. Zaključak
(74)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(75)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(76)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz semiš-kože podrijetlom iz NRK-a trebaju zadržati. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem na razini od 58,9 %,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška mjera na semiš-kožu i kombinaciju semiš-kože, bez obzira na to je li rezana u oblike ili ne, uključujući neobojanu semiš-kožu i kombinaciju neobojane semiš-kože, trenutačno obuhvaćenu oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90 podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 58,9 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 2012.