PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1343/2013
od 12. prosinca 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 5. i 6.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Uredbom Vijeća (EZ) br. 1184/2007 (2) uvedena je konačna antidampinška pristojba na uvoz persulfata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”), Tajvana i Sjedinjenih Američkih Država („početni ispitni postupak” i „početne mjere”). Mjere u vezi s NRK-om uvedene su u obliku ad valorem pristojbe od 71,8 % za sva trgovačka društva osim za dva kineska proizvođača izvoznika kojima su odobrene pojedinačne pristojbe.
2. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(2)
Komisija je 10. listopada 2012. najavila u obavijesti („Obavijest o pokretanju postupka”) (3), objavljenoj u Službenom listu Europske unije, pokretanje revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz persulfata podrijetlom iz NRK-a.
(3)
Revizija je pokrenuta nakon opravdanog zahtjeva koji su podnijela dva europska proizvođača, RheinPerChemie GmbH&Co. KG i United Initiators GmbH&Co. KG („podnositelji zahtjeva”) koji predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje persulfata u Uniji.
(4)
Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao ponavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
3. Ispitni postupak
3.1. Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za ocjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3.2. Dotične strane u ispitnom postupku
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike iz NRK-a, nepovezane uvoznike i korisnike za koje se zna da se revizija na njih odnosi, proizvođače iz mogućih analognih zemalja i predstavnike NRK-a. Zainteresirane strane dobile su priliku obznaniti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
S obzirom na mogućnost velikog broja proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji uključenih u ispitni postupak, u Obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i kako bi mogla odabrati uzorak odluči li da jest, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, prethodno navedene strane pozvane su da se jave u roku od 15 dana od objave Obavijesti o pokretanju postupka i da Komisiji dostave podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
Nije se javio nijedan uvoznik.
(9)
Samo je jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a odgovorio na upitnik. Zato nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika.
(10)
Komisija je poslala upitnik svim poznatim stranama za koje se zna da se na njih odnosi revizija i onima koje su se javile u rokovima određenim u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovore su dostavila dva proizvođača iz Unije, jedan proizvođač izvoznik NRK-a i jedan proizvođač iz Turske, koja se smatrala mogućom analognom zemljom.
(11)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga te nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Njemačka,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Njemačka
(b)
proizvođač izvoznik u NRK
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Šangaj (4).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(12)
Dotični proizvod isti je onaj obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, to jest peroksisulfat (persulfat), uključujući i kalijev peroksimonosulfat sulfat („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakama KN 2833 40 00 i ex 2842 90 80.
(13)
Dotični proizvod upotrebljava se kao inicijator ili kao oksidans u velikom broju primjena. Neki primjeri uključuju njegovu upotrebu kao inicijatora polimerizacije u proizvodnji polimera, kao sredstvo za jetkanje u proizvodnji tiskanih pločica, u kozmetičkim sredstvima za kosu, kao sredstvo za odstranjivanje štirke iz tekstilnih proizvoda, u proizvodnji papira, kao sredstvo za čišćenje zubi te kao dezinfekcijsko sredstvo.
(14)
Ispitnim postupkom potvrđeno je da, kao u početnom ispitnom postupku, dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i istu osnovnu namjenu te se stoga mogu smatrati sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Opće napomene
(15)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je vrši li se trenutačno damping kao i jesu li vjerojatni nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a.
(16)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 9., samo je jedan proizvođač izvoznik surađivao u ispitnom postupku i on nije tijekom RRIP-a izvozio dotični proizvod u Uniju. Kako je spomenuto niže u uvodnoj izjavi 22. i kako je detaljno objašnjeno u uvodnim izjavama od 51. do 53., u ispitnom postupku pokazalo se da je cjelokupni uvoz iz NRK-a tijekom RRIP-a u osnovi izvršio jedan izvoznik za kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da nije vršio damping i koji ne podliježe ovoj reviziji. Stoga se u ovom slučaju ne može provesti analiza dampinga.
2. Razvoj uvoza u slučaju ukidanja mjera
(17)
Kako bi se ocijenila vjerojatnost ponavljanja dampinga, u obzir su uzeti podaci koje je dostavio kineski proizvođač izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku, podaci prikupljeni u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i dostupne činjenice s obzirom na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku. Dostupne činjenice pronađene su u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera, u podacima objavljenima u okviru revizije nakon isteka mjera koju su pokrenule Sjedinjene Američke Države (SAD) (5), u ožujku 2013., u statističkim podacima dostupnima Komisiji, to jest mjesečnim podacima koje dostavljaju države članice prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe („baza podataka 14.6”) i Eurostatovim podacima o uvozu.
(a) Cijene i obujam uvoza u Uniju iz NRK-a i ostalih trećih zemalja
(18)
Prema podacima dostupnima u ispitnom postupku, u osnovi je cjelokupni uvoz iz NRK-a tijekom RRIP-a izvršio jedan kineski izvoznik za kojeg u početnom ispitnom postupku nije utvrđeno da vrši damping (6). Taj uvoz stoga ne podliježe antidampinškim mjerama. Cijene tog uvoza tijekom tog su razdoblja ostale niže od cijena industrije Unije.
(19)
Usprkos činjenici da su se kineske uvozne cijene u Uniju povećale za 29 % tijekom razmatranog razdoblja,one su i dalje bile niske i snižavale su cijenu industrije Unije tijekom RRIP-a. I prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije su se povećale, ali na manje izraženu stopu od 7 %.
(20)
Jedini kineski izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku, a koji podliježe tekućim antidampinškim mjerama nije izvozio dotični proizvod u Uniju tijekom RRIP-a. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da je izvozio po dampinškim cijenama na tržišta trećih zemalja i da su njegove cijene bile čak i niže od trenutačnih uvoznih cijena iz NRK-a na tržište Unije. To je pokazatelj da izvoznici u Kini nastavljaju provoditi damping i da su njihove cijene niske.
(21)
Tržište Unije uglavnom se sastoji od uvoza iz triju zemalja: Kine, Turske i SAD-a, s tržišnim udjelom svake od njih od 8 % do 10 % te dvaju proizvođača iz Unije s tržišnim udjelom od oko 65 do 75 %. Ispitnim postupkom dokazano je da je SAD i dalje prisutan na tržištu Unije i da predstavlja oko jednu trećinu ukupnog uvoza tijekom RRIP-a. Uvozne cijene iz SAD-a u prosjeku su bile 10 % više od uvoznih cijena iz NRK-a. Taj nalaz, zajedno s uočenim sniženjem cijena industrije Unije, pokazuje da se zbog kineskog uvoza i dalje bilježi pad prodajnih cijena u Uniji.
(22)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 18., iz Kine je tijekom RRIP-a izvozio jedan izvoznik za kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrši damping. Između 2009. i RRIP-a obujam tog uvoza povećao se za 24 %, a odgovarajući tržišni udjel povećao se s 8 % na 9,6 % ukupne potrošnje u Uniji u istom razdoblju.
(23)
Vrijedi podsjetiti da su od 1995. do 2001. na persulfate iz NRK-a bile uvedene antidampinške mjere. Sve su te mjere ukinute, obujam uvoza iz NRK-a povećao se s manje od 200 tona u 2001. na više od 4 000 tona u 2003., a zatim više nego udvostručio na gotovo 9 000 tona 2006. Drugim riječima, kineski je uvoz preuzeo više od 20 % tržišta Unije u nekoliko godina. U razdoblju od 2003. do 2006, dok se potrošnja povećala za 7 %, kineski se tržišni udjel udvostručio. To pokazuje da su kineski izvoznici sposobni uzeti značajan tržišni udjel na tržištu Unije ako izostanu antidampinške mjere.
(24)
S obzirom na prethodno navedene činjenice i razmatranja, posebno na kinesku reakciju na ukidanje mjera na tržištu Unije 2001., razinu kineskih cijena tijekom RRIP-a i nastavak dampinške prakse na tržištima trećih zemalja, smatra se da postoji vjerojatnost nastavka jeftinog kineskog uvoza u velikim količinama na tržište Unije u slučaju da se ukinu postojeće mjere.
(b) Ponašanje kineskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena na drugim izvoznim tržištima
(25)
Kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 16., kinesko trgovačko društvo koje je surađivalo u ispitnom postupku nije izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a i nije bilo moguće usporediti njegove uobičajene vrijednosti na domaćem tržištu s izvoznim cijenama u Uniju. Međutim, ocjenjivalo se, kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 24., je li trgovačko društvo na tržišta trećih zemalja tijekom RRIP-a izvozilo po dampinškim cijenama. S obzirom na to da je trgovačkom društvu u početnom ispitnom postupku dodijeljen MET, uobičajene vrijednosti utvrđene su na temelju podataka tog trgovačkog društva.
(26)
Prosječne uobičajene vrijednosti za tri vrste dotičnog proizvoda, čija je prodaja na domaćem tržištu bila reprezentativna i izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, utvrđene su na temelju cijena koje su plaćali neovisni kupci na domaćem tržištu. Za jednu vrstu, uobičajenu vrijednost trebalo je izračunati na temelju troška proizvodnje u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti te vrste upotrijebljeni su trošak trgovačkog društva za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i dobit postignuta domaćom prodajom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(27)
Usporedbom uobičajene ponderirane prosječne vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene u treće zemlje na razini franko tvornica utvrđene na temelju dostavljenih i provjerenih podataka dobivena je ponderirana prosječna dampinška marža od 9,4 %.
(28)
S obzirom na ponašanje u vezi s određivanjem cijena, jasan pokazatelj dampinške prakse kineskih proizvođača izvoznika na trećim tržištima jest i postojanje antidampinških mjera u Indiji i SAD-u.
(c) Privlačnost tržišta Unije
(29)
Ispitnim postupkom pokazalo se da je kinesko trgovačko društvo koje je surađivalo, izvozilo u brojne treće zemlje kao što su Brazil, Indonezija, Malezija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajland i Ujedinjeni Arapski Emirati. Stoga su izvozne cijene kineskog trgovačkog društva koje je surađivalo u ispitnom postupku na treća tržišta uspoređene s prodajnim cijenama na razini industrije Unije i s uvoznom cijenom za NRK tijekom RRIP-a na tržištu Unije. Tom se usporedbom pokazalo da je kineski izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku značajno snižavao, do 40 %, cijene industrije Unije tijekom RRIP-a.
(30)
Ta analiza pokazuje, s jedne strane, da su cijene na tržištu Unije više i da su stoga vrlo privlačne, a s druge strane, da su cijene koje je nudio kineski izvoznik niže od sadašnje kineske uvozne cijene na tržište Unije.
(31)
Vrijedi zabilježiti i da su uobičajene vrijednosti trgovačkog društva koje je surađivalo tijekom RRIP-a uglavnom bile niže od prodajnih cijena industrije Unije. To potvrđuje privlačnost tržišta Unije jer bi ono kineskim proizvođačima očito donijelo veću dobit. Čini se da je jedini temelj niske razine cijene u Kini izdašan kapacitet i ponuda dotičnog proizvoda.
(32)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 28., neka tržišta trećih zemalja, kao što su SAD i Indija, postala su manje privlačna za kineske izvoznike zbog postojanja antidampinških mjera. Osim toga, u relativnom smislu, utvrđeno je da ostala tržišta trećih zemalja posluju po nižim razinama cijena nego na tržištu Unije. Što se tiče ostalih tržišta trećih zemalja koje nisu uvele mjere, njih već opskrbljuju trgovačka društva koja su prisutna na tim tržištima pa bi svaki rezervni kapacitet NRK-a vjerojatno bio iskorišten za izvoz na tržište Unije.
(33)
Na temelju prethodno navedenoga, očekuje se da bi se kineski uvoz nastavio u većem obujmu i da bi doveo do većeg pritiska na cijene na tržištu Unije kad bi se postojeće mjere ukinule.
(d) Proizvodni kapacitet i višak kapaciteta dostupan za izvoz
(34)
U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u izostanku drugih dostupnih podataka, analiza rezervnog kapaciteta u NRK-u temeljila se na dostupnim činjenicama, odnosno ograničenim podacima o stanju tržišta NRK-a koje su dostavili kineski proizvođač izvoznik koji je surađivao i industrija Unije te iz javno dostupnih podataka na razini pet glavnih proizvođača utvrđenih u NRK-u i podataka prikupljenih u fazi pokretanja postupka. Utvrđeno je da su podaci dostavljeni iz tih izvora usklađeni.
(35)
Na temelju tih podataka procjenjuje se da je u NRK-u dostupan proizvodni kapacitet veći od 100 tisuća tona što predstavlja gotovo trostruki obujam potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.
(36)
Na temelju stope iskorištenosti kapaciteta proizvođača koji je surađivao zaključeno je da u NRK-u postoji potencijalno značajan dostupni kapacitet koji bi se mogao upotrijebiti za povećanje proizvodnje i preusmjeriti na tržište Unije u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti.
(e) Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(37)
U pogledu prethodno navedenog, smatralo se da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga ako trenutačne mjere prestanu vrijediti. Posebno, razina uobičajenih vrijednosti utvrđenih u Kini, ponašanje proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku u vezi s dampingom na tržištima trećih zemalja, postojanje antidampinških mjera protiv kineskih izvoznika u Indiju i u SAD, privlačnost tržišta Unije u usporedbi s drugim tržištima i dostupnost značajnih proizvodnih kapaciteta NRK-a ukazuju na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju ukidanja postojećih mjera.
D. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Definicija industrije Unije
(38)
Ovim je ispitnim postupkom potvrđeno da samo dva proizvođača u Uniji proizvode persulfate. Oni predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RRIP-a. Oba su proizvođača dala potporu zahtjevu za reviziju i surađivala su u ispitnim postupku.
(39)
Ta dva trgovačka društva stoga predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i u daljnjem tekstu će se navoditi kao „industrija Unije”.
2. Uvodna napomena
(40)
Kako bi se zaštitila povjerljivost na temelju članka 19. Osnovne uredbe, podaci za dva proizvođača iz Unije predstavljeni su u obliku indeksa ili u rasponima.
(41)
Podaci o uvozu analizirani su na razini oznaka KN za tri glavne vrste istovjetnog proizvoda, amonijev persulfat, natrijev persulfat i kalijev persulfat, i na razini oznake TARIC za četvrtu vrstu, kalijev peroksimonosulfat sulfat. Analiza uvoza dopunjena je podacima prikupljenima na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe.
3. Potrošnja u Uniji
(42)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podataka Eurostata o uvozu na razini oznaka KN i TARIC.
(43)
Potrošnja u Uniji tijekom RRIP-a bila je malo viša nego u početku razmatranog razdoblja. Zabilježen je rast od 22 % od 2009. do 2010., ali nakon toga potrošnja je stalno padala za oko 18 %.
Tablica 1.
Potrošnja
2009.
2010.
2011.
RRIP
Potrošnja (u tonama)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009. = 100)
100
122
114
103
Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6.
4. Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz NRK-a
(44)
Obujam i tržišni udjeli uvoza iz NRK-a analizirani su na temelju Eurostata i podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(45)
Usporedbom prethodno navedenih baza podataka pokazalo se da je cjelokupni uvoz iz NRK-a podrijetlom iz jednog trgovačkog društva za koje je utvrđeno da ne vrši damping tijekom početnog ispitnog postupka. Posljedično, ne može se analizirati tržišni udjel dampinškog uvoza iz NRK-a i razvoj cijena tog uvoza.
(46)
Nadalje, budući da kineski proizvođači uvoznici pod antidampinškim mjerama nisu izvozili dotični proizvod u Uniju tijekom RRIP-a, za NRK nije bilo moguće izračunati sniženje cijene.
5. Uvoz iz ostalih trećih zemalja5
(47)
Obujam uvoza, cijene i tržišni udjel iz drugih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Te vrijednosti utvrđene su na temelju statističkih podataka dostavljenih na razinama oznaka KN i TARIC. Uslijed povjerljivosti, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 40., podaci o tržišnom udjelu objavljeni su u obliku indeksa.
Tablica 2.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2009.
2010.
2011.
RRIP
Turska
Obujam uvoza (u tonama)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeks (2009. = 100)
100
129
101
130
Cijena EUR/tona
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeks (2009. = 100)
100
89
99
102
Tržišni udjel
Indeks
100
106
89
126
SAD
Obujam uvoza (u tonama)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeks (2009. = 100)
100
108
114
70
Cijena EUR/tona
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeks (2009. = 100)
100
111
114
104
Tržišni udjel
Indeks
100
88
100
68
Ostale treće zemlje
Obujam uvoza (u tonama)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeks (2009. = 100)
100
97
86
67
Cijena EUR/tona
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeks (2009. = 100)
100
105
111
120
Tržišni udjel
Indeks
100
80
76
65
Ukupno treće zemlje
Obujam uvoza (u tonama)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeks (2009. = 100)
100
112
104
88
Cijena EUR/tona
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeks (2009. = 100)
100
101
108
106
Tržišni udjel
Indeks
100
92
91
85
Izvor: Eurostat i TARIC
(48)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na tržište Unije smanjio se za oko 12 % tijekom razmatranog razdoblja, a prosječna cijena u istom razdoblju povećala se za 6 %. Tržišni udjel koji su izgubile ostale treće zemlje djelomično su preuzeli kineski uvoz i industrija Unije. Tijekom istog razdoblja industrija Unije povećala je cijene u prosjeku za 7 % kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 64.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
6.1. Uvodne napomene
(49)
Komisija je prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.
6.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(50)
Proizvodnja industrije Unije znatno je porasla tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast bio je najizraženiji između 2009. i 2010. kada se proizvodnja povećala za 32 postotna boda. Nakon toga je ostala stabilna, uz lagano opadanje između 2011. i RRIP-a.
Tablica 3.
Ukupna proizvodnja u Uniji
2009.
2010.
2011.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009. = 100)
100
132
135
125
Izvor: Odgovori na upitnik
(51)
Proizvodni kapacitet ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Kako se proizvodnja povećala u razdoblju od 2009. do 2011., iskorištenost kapaciteta pokazivala je opći rast od 34 %. To se kretanje promijenilo tijekom RRIP-a jer je pad proizvodnje rezultirao i padom iskorištenosti kapaciteta za šest postotnih bodova kako je prikazano u nastavku:
Tablica 4.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2009.
2010.
2011.
RRIP
Proizvodni kapacitet (u tonama)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indeks (2009. = 100)
100
101
101
101
Iskorištenost kapaciteta
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeks (2009. = 100)
100
131
134
124
Izvor: Odgovori na upitnik
6.3. Zalihe
(52)
Iako se razina završnih zaliha industrije Unije znatno povećala između 2009. i RRIP-a, razina je ostala relativno niska s obzirom na razinu proizvodnje.
Tablica 5.
Završne zalihe
2009.
2010.
2011.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indeks (2009. = 100)
100
144
227
184
Izvor: Odgovori na upitnik
6.4. Obujam prodaje
(53)
Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima slijedio je kretanje potrošnje s najvišom vrijednosti u 2010. i nakon toga negativno kretanje u sljedećim godinama, sve do kraja RRIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 6 %.
Tablica 6.
Prodaja nepovezanim kupcima
2009.
2010.
2011.
RRIP
Obujam (u tonama)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indeks (2009. = 100)
100
122
113
106
Izvor: Odgovori na upitnik
6.5. Tržišni udjel
(54)
Kako su obujmi prodaje u Uniji slijedili kretanje potrošnje, tržišni udjel industrije Unije ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 7.
Tržišni udjel Unije
2009.
2010.
2011.
RRIP
Tržišni udjel industrije Unije
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Indeks (2009. = 100)
100
100
100
103
Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat i TARIC
6.6. Rast
(55)
Kako je prethodno objašnjeno, rast potrošnje u Uniji ograničen je na 3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije uspjela je malo povećati obujam prodaje i tržišni udjel tijekom istog razdoblja.
6.7. Zaposlenost i produktivnost
(56)
Razina zaposlenosti u industriji Unije ostala je stabilna između 2009. i RRIP-a. Međutim, produktivnost po zaposleniku, mjerena kao proizvod u tonama po zaposleniku, vidljivo je rasla tijekom tog razdoblja u skladu s kretanjem proizvodnje. Detaljni podaci izneseni su niže:
Tablica 8.
Ukupna zaposlenost i produktivnost u Uniji
2009.
2010.
2011.
RRIP
Indeks zaposlenika
100
100
103
101
Indeks produktivnosti
100
132
131
124
Izvor: Odgovori na upitnik
6.8. Jedinične prodajne cijene
(57)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećale su se za 7 % od 2009. do RRIP-a. Taj porast prosječnih prodajnih cijena industrije Unije od 7 % može se objasniti promjenom ponude proizvoda koji se prodavao tijekom razmatranog razdoblja. Ta cijena, čak i ako se u obzir uzme moguća razlika u ponudi proizvoda, znatno je viša od cijene koju su naplaćivali kineski proizvođači koji su surađivali u ispitnom postupku za izvoz u treće zemlje.
Tablica 9.
Jedinična cijena prodaje u Uniji
2009.
2010.
2011.
RRIP
Jedinična cijena prodaje u Uniji (EUR/tona)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indeks (2009. = 100)
100
100
105
107
Izvor: Odgovori na upitnik
6.9. Profitabilnost
(58)
Profitabilnost industrije Unije 2009. bila je gotovo na točki pokrića. Kasnije, u razdoblju od 2010. do RRIP-a, profitabilnost je ostala iznad 10 %. Nagli skok indeksa profitabilnosti između 2009. i 2010. rezultat je vrlo niske razine u 2009. koja je bila kritična godina za industriju Unije. U 2011. visoka profitabilnost bila je rezultat izuzetne uštede troškova, što se neće ponoviti u budućnosti. To se već odrazilo u smanjenju profitabilnosti u RRIP-u, što je trend koji se nastavlja.
Tablica 10.
Profitabilnost
2009.
2010.
2011.
RRIP
Profitabilnost prodaje Unije
Indeks (2009. = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Izvor: Odgovori na upitnik
6.10. Ulaganje i povrat od ulaganja
(59)
U ispitnom postupku pokazalo se da je industrija Unije mogla održavati visoku razinu ulaganja tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(60)
Povrat od ulaganja usko je slijedio trend profitabilnosti 2009. i 2011. koje nisu bile reprezentativne kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 58.
Tablica 11.
Ulaganja i povrat od ulaganja
Indeks (2009. = 100)
2009.
2010.
2011.
RRIP
Ulaganja
100
71
110
99
Povrat od ulaganja
100
3 166
4 647
2 455
Izvor: Odgovori na upitnik
6.11. Novčani tok i sposobnost povećanja kapitala
(61)
Novčani tok, koji utječe na sposobnost industrije za financiranje vlastitih djelatnosti, izražen kao postotak prometa dotičnog proizvoda, slijedio je kretanje slično kretanju profitabilnosti. Znatno se popravio do 2011. i smanjio tijekom RRIP-a.
Tablica 12.
Novčani tok
2009.
2010.
2011.
RRIP
Novčani tok
Indeks (2009. = 100)
100
288
381
172
Izvor: Odgovori na upitnik
6.12. Plaće
(62)
Dok je broj zaposlenika industrije Unije ostao stabilan, njihove su se plaće povećale za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.13. Visina dampinške marže
(63)
Kako je prethodno objašnjeno, tijekom razmatranog razdoblja nije bilo dampinškog uvoza iz NRK-a pa se visina dampinške marže nije mogla ocijeniti.
6.14. Oporavak od prethodnog dampinga
(64)
Uzimajući u obzir izostanak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a, relativno visoku iskorištenost kapaciteta i povećanje tržišnog udjela koje je postigla industrija Unije, njezinu razinu profitabilnosti i pozitivan razvoj financijskih pokazatelja zaključuje se da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do oporavka industrije Unije od učinaka prethodnog dampinga. Oporavak je ipak skorašnji, a tijekom RRIP-a na tržištu Unije uočeno je opadanje različitih pokazatelja štete kao što su profitabilnost, novčani tok, povrat od ulaganja i ulaganje.
7. Zaključak o stanju industrije Unije
(65)
U ispitnom postupku pokazalo se da je uvoz dampinških proizvoda po niskim cijenama iz NRK-a zaustavljen na tržištu Unije upravo nakon uvođenja početnih mjera 2007. i da taj uvoz nije postojao tijekom razmatranog razdoblja ili RRIP-a. Uvoz iz NRK-a prisutan na tržištu Unije potječe od jedinog kineskog proizvođača za kojeg nije utvrđen damping tijekom početnog ispitnog postupka. Time je industriji Unije omogućeno da postigne visoke razine proizvodnje, poveća obujam prodaje, prosječne prodajne cijene, tržišni udjel i profitabilnost te da općenito poboljša svoje financijsko stanje.
(66)
Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom RRIP-a nije pretrpjela materijalnu štetu. S obzirom na pad potrošnje i pogoršanje nekih pokazatelja štete tijekom RRIP-a kako je prethodno opisano, stanje industrije Unije još uvijek je osjetljivo.
E. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(67)
Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako mjere prestanu vrijediti, analizirao se mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(68)
Analiza je bila usmjerena na rezervni kapacitet NRK-a i ponašanje kineskih izvoznika na tržištima trećih zemalja i na tržištu Unije.
2. Rezervni kapacitet NRK-a
(69)
U skladu s podacima koji su prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka procjenjuje se da je u Kini dostupno oko 100 tisuća tona proizvodnog kapaciteta dotičnog proizvoda. Osim toga, postoji nekoliko malih proizvođača diljem zemlje koji još povećavaju ovaj iznos.
(70)
Uslijed nesuradnje kineskih izvoznika, podaci koji pokazuju točan postotak ovog rezervnog kapaciteta koji bi mogao biti iskorišten za izvoz dotičnog proizvoda na tržište Unije nisu dostupni. Međutim, u ispitnom se postupku pokazalo da samo jedan kineski proizvođač koji je surađivao ima rezervni kapacitet od oko 30 %. Ekstrapolacija tog podatka na sva kineska trgovačka društva značila bi da u NRK-u trenutačno postoji rezervni kapacitet od više od 30 tisuća tona.
(71)
Na temelju prethodno navedenog, čak i kad sva kineska trgovačka društva ne bi radila punim kapacitetom, za izvoz iz NRK-a bilo bi dostupno 20-25 tisuća tona dotičnog proizvoda. S obzirom na izrađene nalaze i donesene zaključke iz prethodnih uvodnih izjava od 22. do 44., jasno je da bi, u slučaju da se mjere ne produlje, raspoloživi rezervni kapacitet iz Kine bio namijenjen za izvoz na tržište Unije. Taj potencijalni dodatni izvozni obujam trebalo bi razmatrati u kontekstu potrošnje Unije od oko 25 000 - 35 000 tona tijekom RRIP-a.
3. Izvoz iz NRK-a
(72)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 20., ispitnim postupkom utvrđeno je da Kina izvozi u treće zemlje po dampinškim cijenama. Nadalje, rezultati revizija nakon isteka mjera koje su provela nadležna tijela u SAD-u i u Indiji doveli su do preporuke da bi antidampinške mjere koje su na snazi za persulfate iz NRK-a trebalo produljiti. U toj situaciji očekuje se da će se slobodni proizvodni kapacitet kineskih izvoznika uglavnom koristiti za proizvodnju za izvoz na tržište Unije ako mjere prestanu vrijediti. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., s obzirom na to da je opskrbljivanje tržišta ostalih trećih zemalja, koje nisu uvele mjere, već osiguravaju trgovačka društva koja su prisutna na tim tržištima, svaki bi rezervni kapacitet dostupan u NRK-a vjerojatno bio iskorišten za izvoz dotičnog proizvoda na tržište Unije.
(73)
Uzimajući u obzir dosadašnju dampinšku praksu kineskih izvoznika koja je dovela do uvođenja mjera koje su na snazi, kao i njihovo sadašnje dampinško ponašanje u trećim zemljama, može se zaključiti da bi taj obujam izvoza u Uniju bio uvezen po dampinškim cijenama.
(74)
Nadalje, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 23., podsjeća se da su antidampinške mjere bile uvedene protiv uvoza persulfata iz NRK-a od 1995. do 2001. godine. Kako te mjere nisu produljene, uvoz iz NRK-a povećao se s manje od 200 tona 2001. na gotovo 10 tisuća tona 2006. tako preuzevši više od 20 % tržišta Unije.
4. Zaključak
(75)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka, posebno na rezervni kapacitet dostupan u NRK-a, nastavak kineskog dampinga trećim zemljama, ograničenu sposobnost kineskih izvoznika da prodaju na glavnim tržištima trećih zemalja i njihovu dokazanu sposobnost preusmjeravanja obujma izvoza na tržište Unije, zaključuje se da bi ukidanje mjera oslabilo poziciju industrije Unije na njezinom ključnom tržištu i da bi se ponovila nanesena šteta uslijed sličnog kineskog izvoza po dampinškim cijenama. Nema razloga vjerovati da bi se bolji rezultati industrije Unije zbog mjera koje su na snazi nastavili ili poboljšali ako se mjere ukinu. Naprotiv, postoje povoljni uvjeti za vjerojatno premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u značajnom obujmu, a koji bi vjerojatno umanjili pozitivne događaje na tržištu Unije postignute tijekom razmatranog razdoblja. Pretpostavljenim kineskim dampinškim uvozom moglo bi se izvršiti pritisak na prodajne cijene industrije Unije što bi dovelo do gubitka tržišnog udjela i posljedično imalo negativan utjecaj na financijske rezultate industrije Unije koja je još uvijek osjetljiva kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 66.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(76)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, to jest interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim zainteresiranim stranama omogućeno je da izjasne svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(77)
Kako je ovo ispitni postupak revizije postojećih mjera, njime je omogućena procjena svakog neopravdanog negativnog učinka postojećih antidampinških mjera na zainteresirane strane.
2. Interes industrije Unije
(78)
U prethodnoj uvodnoj izjavi 70. zaključeno je da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti. Stoga bi nastavak mjera koristio industriji Unije jer bi proizvođači iz Unije trebali biti u mogućnosti zadržati obujam prodaje, tržišni udjel, profitabilnost i svoje cjelokupno pozitivno gospodarsko stanje. Naprotiv, ukidanje mjera ozbiljno bi narušilo održivost industrije Unije jer postoje razlozi zbog kojih se očekuje premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u značajnim obujmima koji bi uzrokovali ponavljanje štete.
3. Interes korisnika
(79)
Nijedan od 44 korisnika s kojima se stupilo u vezu nije odgovorio na upitnik ili surađivao. Korisnici nisu surađivali ni u početnom ispitnom postupku. U izostanku interesa korisnika zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno interesu korisnika. Nadalje, ispitnim postupkom je otkriveno da je utjecaj dotičnog proizvoda na troškove daljnjih proizvoda razmjerno sporedan, a zadržavanje mjera ne bi imalo štetan utjecaj na industriju korisnika. Ispitnim postupkom je otkriveno i da uslijed naravi proizvoda, kao i uslijed nekoliko dostupnih izvora opskrbljivanja na tržištu, korisnici mogu lako mijenjati dobavljače.
4. Interes uvoznika
(80)
Nijedan od 14 uvoznika s kojima se stupilo u vezu niti je odgovorio na upitnik niti surađivao. Uvoznici nisu surađivali ni u početnom ispitnom postupku. U izostanku interesa uvoznika zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno interesu korisnika. Ispitnim postupkom otkriveno je da uvoznici mogu lako kupovati od različitih izvora koji su trenutačno dostupni na tržištu, posebno od industrije Unije, izvoznika iz SAD-a i kineskih izvoznika koji prodaju po cijenama koje nisu dampinške.
5. Zaključak
(81)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(82)
Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo dati preporuku za zadržavanje postojećih mjera. Odobren im je i rok za dostavljanje primjedbi nakon objave. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(83)
Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da bi trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz NRK-a, uvedene Uredbom (EZ) br. 1184/2007.
(84)
Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na minimum uslijed velike razlike među stopama pristojbi, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje se primjenjuju samo na trgovačka društva za koja je uvedena pojedinačna stopa pristojbe, uključuju sljedeće: podnošenje carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve druge proizvođače,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz peroksisulfata (persulfata), uključujući kalijev peroksimonosulfat sulfat, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 2833 40 00 i ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. a koje su proizvela dolje navedena trgovačka društva iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šangaj
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Sva ostala trgovačka društva
71,8 %
A999
3. Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbe određenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. jest podnošenje carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu. Stopa pristojbe primjenjiva na „sva ostala trgovačka društva” primjenjuje se ako takav račun nije podnesen.
4. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.