PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
32012R0796
L 238/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 796/2012
od 30. kolovoza 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4., članak 11. stavak 2., članak 11. stavak 5. i članak 11. stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1136/2006 (2) („izvorna Uredba”) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 27,1 % i 47,4 % na uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova („LAM”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(2)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (3) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 26. travnja 2011. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe. Zahtjev je podnijelo udruženje LAMMA (Udruženje proizvođača mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova) u ime tri proizvođača iz Unije („podnositelj zahtjeva”) koji predstavljaju većinu, u ovom slučaju više od 50 % proizvodnje Unije mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova.
(3)
Zahtjev je sadržavao dostatne dokaze da bi istek mjera uvedenih na uvoz LAM-a podrijetlom iz NRK-a vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(6)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 23. srpnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitni postupak u vezi nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2010. do 30. lipnja 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjere službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike, korisnike u Uniji na koje se navedeno odnosi te predstavnike dotične zemlje.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(8)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe.
(9)
U odnosu na proizvođače izvoznike u NRK-u i nepovezane uvoznike, kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da odabere uzorak, gore navedene stranke bile su zamoljene da se jave unutar 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na to da se ni jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a nije javio i Komisiji dostavio podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka te da se javio samo jedan nepovezani uvoznik koji Komisiji nije dostavio podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka, odabir uzoraka nije se smatrao potrebnim ni u jednom slučaju.
(10)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Navedeni se uzorak sastojao od dva trgovačka društva, šest proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, odabranih na osnovi njihovog obujma prodaje i proizvodnje dotičnog proizvoda 2010. kao i geografskog položaja u Uniji. Uzorak je obuhvaćao više od 50 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije i prodaje tijekom RRIP-a. Zainteresirane stranke pozvane su da prouče spis i komentiraju primjerenost navedenog odabira u roku od 15 dana od datuma objavljivanja obavijesti o pokretanju postupka. Ni jedna zainteresirana stranka nije se protivila predloženom uzorku.
(11)
Komisija je poslala upitnika dvojici proizvođača iz Unije u uzorku, uvozniku koji se javio i svim poznatim korisnicima na koje se navedeno odnosi.
(12)
Dva proizvođača iz Unije u uzroku i dva korisnika poslali su odgovore na upitnik. Nepovezani uvoznik spomenut u uvodnoj izjavi 9. koji je istupio nije odgovorio na pitanja o odabiru uzoraka niti je poslao odgovor na upitnik.
(13)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih zainteresiranih stranaka:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italija,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenija;
(b)
korisnik
-
HIT OFFICE s.r.o., Teplice, Češka Republika.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(14)
Dotični proizvod ove revizije jednak je proizvodu iz izvorne Uredbe, odnosno mehanizmima s polužnim zatvaranjem lukova koji se obično koriste za arhiviranje listova i ostalih dokumenata u registratore ili mape koji su trenutačno obuhvaćeni oznakom KN ex 8305 10 00 (oznaka TARIC 8305100050) („dotični proizvod”) te su podrijetlom iz NRK-a. Navedeni se mehanizmi s polužnim zatvaranjem lukova sastoje od (obično dva) čvrsta metalna luka pričvršćena na pločicu i imaju najmanje jednu polugu za otvaranje koja omogućava umetanje i pohranjivanje listova i ostalih dokumenata. Uvezni mehanizmi razvrstani unutar jednake oznake KN nisu uključeni u područje primjene dotičnog proizvoda u svrhu ovog ispitnog postupka.
(15)
Sadašnja revizija ispitnog postupka potvrdila je da, kao i u početnom ispitnom postupku, dotični proizvod i onaj koji u Uniji proizvode proizvođači iz Unije imaju jednaka osnovna tehnička i fizička svojstva i jednake upotrebe. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(16)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, ispitivalo se je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
1. Uvodne napomene
(17)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., ni jedan od poznatih kineskih proizvođača izvoznika koje se kontaktiralo pri pokretanju postupka nije surađivao u ispitnom postupku. Kineska su tijela obaviještena o tome kao i o mogućoj primjeni članka 18. stavka 1. osnovne Uredbe i pružena im je prilika da iznesu svoje komentare. Nisu primljeni nikakvi komentari u tom pogledu.
(18)
Stoga, i u skladu s člankom 18. stavkom 1. osnovne Uredbe, nalazi koji se odnose na vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga navedeni u nastavku morali su se temeljiti na dostupnim činjenicama, posebno javno dostupnim podacima poput službenih internetskih stranica trgovačkih društava i internetskih pretraživača proizvoda, podacima u zahtjevu za reviziju i podacima dobivenim od stranaka koje surađuju u tijeku revizije ispitnog postupka (odnosno, podnositelja zahtjeva i proizvođača iz Unije u uzroku).
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
(19)
U svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti, obavijest o pokretanju postupka pozivala se na korištenje analogne zemlje.
(20)
Što se tiče izvozne cijene, zbog nedostatka suradnje proizvođača izvoznika u NRK-u i nepovezanih uvoznika na tržištu Unije, Komisija nije mogla utvrditi količine izvozne prodaje ili cijene na osnovi transakcija. U tom je pogledu Komisija razmotrila alternativne načine utvrđivanja izvozne cijene.
(21)
Najprije je razmotrila mogu li se podaci Eurostata, uspoređeni s ostalim dostupnim podacima, koristiti kao alternativni način utvrđivanja izvoznih cijena. Ti su se podaci smatrali neprimjerenima jer je jedan od izvora također obuhvaćao uvoz drugih proizvoda, ne samo dotičnog proizvoda, a ostali izvori nisu dozvolili mogućnost uspoređivanja izvoznih cijena s cijenama industrije Unije za svaku vrstu zasebno.
(22)
Komisija je zatim također razmotrila upotrebu izvoznih cijena navedenih u zahtjevu za reviziju. Podsjeća se da je ova metodologija korištena u početnom ispitnom postupku i da dozvoljava usporedbu za svaku vrstu posebno. Međutim, računi navedeni u zahtjevu za reviziju odnosili su se na izvozne cijene u ostale treće zemlje.
(23)
Zato na osnovi izvoznih cijena u Uniju nije bilo moguće izračunati damping i donijeti pozitivne zaključke vezane uz damping. Ispitni je postupak bio usmjeren na vjerojatnost ponavljanja dampinga.
3. Vjerojatnost ponavljanja dampinga
(24)
Što se tiče ispitnog postupka koji se odnosi na vjerojatnost ponavljanja dampinga, analizirano je sljedeće: odnos između uobičajene vrijednosti i izvoznih cijena u treće zemlje; proizvodni kapacitet, proizvodnja i rezervni kapacitet u NRK-u; privlačnost tržišta Unije u odnosu na uvoz iz NRK-a.
3.1. Odnos između uobičajene vrijednosti i izvoznih cijena u treće zemlje
(25)
U pogledu nedostatka suradnje proizvođača izvoznika u NKR-a, uobičajena je vrijednost uspoređena s izvoznim cijenama iz NRK-a u skladu s člankom 2. stavkom 7. osnovne Uredbe.
3.1.1. Osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(26)
S obzirom na to da je NRK gospodarstvo u tranziciji, u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) osnovne Uredbe, uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijene ili izračunate uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnog gospodarstva (analogna zemlja), ili cijene analogne zemlje za ostale zemlje, uključujući Uniju, ili, kada to nije moguće, na bilo kojoj drugoj opravdanoj osnovi, uključujući cijenu stvarno plaćenu ili koju treba platiti u Uniju za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođenu kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu.
(27)
U zahtjevu za reviziju industrije Unije bio je naveden niz proizvođača u zemljama s tržišnim gospodarstvom koje nisu iz Unije (Indija, Iran i Tajland). Nakon pokretanja postupka, Komisija je kontaktirala navedene proizvođače kao i ostale potencijalne proizvođače u takvim zemljama koje se moglo utvrditi iz javno dostupnih izvora.
(28)
U obavijesti o pokretanju postupka bilo je navedeno da ako proizvođači iz zemalja s tržišnom gospodarstvom ne budu surađivali, Komisija predviđa korištenje cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti u Uniji kao osnovu utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Cijene plaćene ili koje treba platiti u Uniji bile su osnova za utvrđivanje uobičajene cijene tijekom početnog ispitnog postupka.
(29)
Ni jedna zainteresirana stranka nije komentirala primjerenost gore navedene osnove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(30)
Ni jedan proizvođač u zemljama s tržišnim gospodarstvom, koje nisu dio Unije, kojeg je kontaktirala Unija nije odlučio surađivati u sadašnjoj reviziji.
(31)
U okviru gore navedenog, Komisija nije imala drugog izbora nego se osloniti na cijene koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti u Uniji kao osnovu utvrđivanja uobičajene vrijednosti.
3.1.2. Uobičajena vrijednost
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe i kako je obrazloženo u gore navedenim uvodnim izjavama 26. do 31., uobičajena je vrijednost utvrđena pomoću stvarno plaćene cijene ili cijene koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod za koji je utvrđeno da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine.
(33)
Kao rezultat toga, uobičajena vrijednost utvrđena je kao ponderirana prosječna domaća prodajna cijena za nepovezane kupce proizvođača iz Unije u uzorku.
(34)
Prvo je utvrđeno jesu li prodajne cijene istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima proizvođača iz Unije u uzorku bile reprezentativne u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, odnosno, je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda izvezenog u Uniju. S obzirom na nedostatak suradnje proizvođača izvoznika u NRK-u, podaci koji se odnose na ukupan obujam prodaje izvezen u Uniju morali su se utvrditi na temelju dostupnih činjenica. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 21., podaci Eurostata i ostali statistički podaci smatrali su se neprimjerenima za potrebe utvrđivanja nastavka dampinga, no mogu se koristiti za navođenje razine uvoza (potrebnog za ukupan obujam izvezen iz NRK-a) u Uniju. Na toj se osnovi domaća prodaja proizvođača iz Unije u uzorku sveukupno smatrala dovoljno reprezentativnom tijekom RRIP-a. U nedostatku suradnje izvoznika iz NRK-a nije bilo moguće analizirati reprezentativnost za svaku vrstu posebno.
(35)
Komisija je naknadno ispitala je li domaća prodaja svakog proizvođača iz Unije u uzorku izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, odnosno, jesu li prosječne prodajne cijene za svakog proizvođača iz Unije u uzorku bile jednake ili iznad prosječnih troškova proizvodnje i, stoga, profitabilne.
(36)
Na toj je osnovi utvrđeno da je prodaja proizvođača iz Unije u prosjeku bila profitabilna, a uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju ponderiranog prosjeka prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku.
3.1.3. Izvozna cijena
(37)
U nedostatku suradnje proizvođača izvoznika, najprimjereniju osnovu činili su podaci o izvoznim cijenama iz NRK-a u treće zemlje navedeni u zahtjevu za reviziju.
3.1.4. Usporedba
(38)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost i ponderirana prosječna izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Navedena je usporedba pokazala da je izvozna cijena u treće zemlje u zahtjevu za reviziju bila znatno niža od uobičajene vrijednosti (više od 30 %). To znači da će cijene za Uniju vrlo vjerojatno biti dampinške u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3.2. Proizvodni kapacitet proizvođača izvoznika
(39)
S obzirom na to da proizvođači izvoznici nisu surađivali, sljedeći se zaključci temelje uglavnom na podacima navedenima u zahtjevu za reviziju koji su, kad je bilo moguće, uspoređeni s javno dostupnim podacima.
(40)
Na toj je osnovi utvrđeno da proizvodni kapacitet mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova u NRK-u iznosi najmanje između 600 milijuna i 700 milijuna komada, na temelju podataka industrije Unije.
(41)
Osim toga, podaci zaprimljeni tijekom ispitnog postupka ukazuju na to da se proizvodni kapacitet mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova u NRK-u u slučaju povećane potražnje može lako povećati, između ostalog, kroz zapošljavanje dodatne radne snage i ograničavanje ulaganja u opremu.
(42)
Ni jedna zainteresirana stranka nije iznijela komentare i/ili podatke vezane uz proizvodni kapacitet u NRK-u.
(43)
Na temelju toga, proizvodni je kapacitet u NRK-u oko 170 % - 350 % viši od potrošnje Unije i znatno veći od proizvodnje Unije.
3.3. Proizvodnja i rezervni kapacitet proizvođača izvoznika u NRK-u
(44)
S obzirom na to da proizvođači izvoznici nisu surađivali, podaci povezani sa stvarnom proizvodnjom i rezervnim kapacitetom uglavnom su se temeljili na podacima navedenima u zahtjevu za reviziju koji su, kad je bilo moguće, uspoređeni s javno dostupnim podacima.
(45)
U zahtjevu za reviziju, proizvodnja mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova procijenjena je na oko 200 do 400 milijuna komada, a rezervni kapacitet na raspon od 200 do 500 milijuna komada. Navedeni rezervni kapacitet približno odgovara potrošnji Unije.
(46)
Utvrđeno je da su podnesene procjene razumne nakon njihove usporedbe s javno dostupnim podacima, kad je to bilo moguće.
(47)
Što se tiče rezervnog kapaciteta, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., podaci zaprimljeni tijekom ispitnog postupka ukazuju na to da se proizvodni kapacitet mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova u NRK-u u slučaju povećane potražnje može lako povećati, između ostalog, kroz zapošljavanje dodatne radne snage i ograničavanje ulaganja u opremu.
(48)
Na temelju gore navedenog, može se opravdano zaključiti da u NRK-u postoji znatan rezervni kapacitet. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 49. do 55., postoji velika vjerojatnost da bi takav rezervni kapacitet mogao biti usmjeren na tržište Unije u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3.4. Privlačnost tržišta Unije
(49)
Podaci prikupljeni tijekom sadašnje revizije pokazuju da bi tržište Unije bilo privlačno tržište za uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova iz NRK-a, ako mjere prestanu vrijediti. Podsjeća se da je prije uvođenja mjera na snazi, potrošnja u Uniji bila znatna i iznosila gotovo 400 milijuna komada. U isto je vrijeme uvoz iz NRK-a iznosio više od 200 milijuna komada što obuhvaća više od 50 % ukupne potrošnje Unije.
(50)
Ispitni je postupak pokazao da je potražnja Unije za mehanizmima s polužnim zatvaranjem lukova ostala značajna. Potrošnja Unije tek se malo smanjila tijekom razmatranog razdoblja kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 63. do 64. i 98., i tržište Unije ostaje najveće svjetsko tržište za mehanizme s polužnim zatvaranjem lukova, predstavljajući više od 50 % svjetskog tržišta.
(51)
Nadalje, postoji nekoliko drugih tržišta za mehanizme s polužnim zatvaranjem lukova za koje je malo vjerojatno da mogu prihvatiti višak kapaciteta NRK-a.
(52)
Štoviše, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 38., usporedba između izvoznih cijena uvoza iz NRK-a u treće zemlje s cijenama na tržištu Unije pokazuje da bi tržište Unije bilo privlačno za takav uvoz po niskim cijenama, ako mjere prestanu vrijediti. Razlog tome je i činjenica da su prevladavajuće cijene uglavnom više na tržištu Unije nego na ostalim izvoznim tržištima.
(53)
Uzimajući u obzir gore navedena razmatranja, ako mjere prestanu vrijediti, izvoz iz NRK-a vjerojatno bi bio usmjeren prema tržištu Unije.
(54)
Javno dostupni podaci u smislu proizvođača u NRK-u pokazuju da takva trgovačka društva često svoju prodaju usmjeravaju uglavnom prema izvozu.
(55)
Naposljetku valja napomenuti da je od uvođenja konačnih mjera u čitavom nizu slučajeva došlo do pogrešnog razvrstavanja uvoza mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova, jer su velike količine odvojenih mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova i korica bili prijavljeni kao gotove mape s polužnim zatvaranjem lukova. Za takav uvoz nisu plaćene pristojbe. Zbog navedenog pogrešnog razvrstavanja, Odbor za Carinski zakonik (u studenom 2010.) u izjavi je objasnio da se mehanizmi s polužnim zatvaranjem lukova u takvim okolnostima moraju prijaviti odvojeno. Prerano je za utvrđivanje je li ta izjava postigla željeni učinak i Komisija namjerava pomno pratiti ovu situaciju. Međutim, praksa je predstavila dodatne dokaze da je, usprkos mjerama, tržište Unije i dalje privlačno proizvođačima izvoznicima u NRK-u.
3.5. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(56)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 38., usporedba izvoznih cijena u ostale treće zemle navedenih u zahtjevu za reviziju i cijene na tržištu Unije ukazuje na veliku vjerojatnost ponavljanja dampinga.
(57)
Osim toga, uzimajući u obzir značajan proizvodni kapacitet dostupan u NRK-u, sposobnost kineskih proizvođača da brzo povećaju svoj obujam proizvodnje i usmjere ga prema izvozu, vjerojatne niske cijene takvog izvoza i privlačnost tržišta Unije kad je u pitanju takav izvoz, opravdano je pretpostaviti da bi stavljanje mjera izvan snage dovelo do povećanog izvoza mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova po dampinškim cijenama iz NRK-a u Uniju.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(58)
Tijekom RRIP-a, mehanizame s polužnim zatvaranjem lukova u Uniji je proizvodilo šest poznatih proizvođača, od kojih su trojica bili podnositelji zahtjeva u sadašnjem slučaju. Ni jedno drugo trgovačko društvo nije istupilo kao proizvođač iz Unije u tijeku ovog ispitnog postupka. Stoga se smatra da tih šest proizvođača predstavlja industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne Uredbe (dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”).
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(59)
U svrhu analize štete, podaci su dobiveni iz podataka Eurostata i ostalih statističkih izvora dostupnih Komisiji, zahtjeva za reviziju, odgovora na upitnik i informacija prikupljenih tijekom posjeta radi provjere.
(60)
Makroekonomski pokazatelji, odnosno proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, prodaja u Uniji i na tržištima trećih zemalja, tržišni udio, rast, zaposlenost i produktivnost, visina stvarne dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga temelje se na podacima koje je iznijela industrija Unije. U tim su okolnostima odgovori na upitnik koje su poslala dva proizvođača iz Unije u uzorku nadopunjeni podacima koje su iznijeli svi ostali proizvođači iz Unije.
(61)
Mikroekonomski pokazatelji, odnosno zalihe, plaće, prodajne cijene, profitabilnost, ulaganje, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala odnose se na podatke koje su iznijela dva proizvođača iz Unije u uzorku. S obzirom na to da trgovačka društva u uzorku predstavljaju više od 50 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije i prodaje, proizvođači Unije u uzorku smatrali su se reprezentativnima u odnosu na industriju Unije za potrebe ove revizije. Podaci koji se odnose na dva trgovačka društva u uzorku mogu se iznijeti samo u obliku indeksa, da bi se zadržala povjerljivost poslovno osjetljivih podataka u skladu s člankom 19. osnovne Uredbe.
(62)
Zbog nedostatka suradnje kineskih proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika, razvoj uvozne cijene i sniženja cijena temelji se na alternativnim izvorima poput zahtjeva za reviziju, podataka Eurostata i ostalih povjerljivih statističkih podataka dostupnih Komisiji kao i podataka prikupljenih tijekom posjeta radi provjere. Podaci o uvozu temeljili su se na zahtjevu za reviziju koji se temeljio na podacima Eurostata. S obzirom na to da su ovi podaci također obuhvaćali uvoz drugih proizvoda, ne samo dotičnog proizvoda, uspoređeni su i primjereno prilagođeni s ostalim statističkim izvorima na raspolaganju Komisiji. Stoga su neke brojke u nastavku indeksirane ili navedene u rasponima da bi se zaštitili povjerljivi statistički podaci.
2. Potrošnja na tržištu Unije
(63)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i uvoza. Utvrđeno je da je potrošnja tijekom RRIP-a bila u rasponu od 200 do 350 milijuna komada.
(64)
Ukupno se potrošnja mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova u Uniji smanjila za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. To je djelomično posljedica gospodarske krize i promjenjivih uzoraka potrošnje (npr. poticanje zelenog ureda i elektronskog arhiviranja, općeg smanjenja administrativnih poslova).
Tablica 1.
Potrošnja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam
Indeks (2008. = 100)
100
84
90
88
Izvor:
odgovori na upitnik, revizijski zahtjev, Eurostat i ostali statistički izvori na raspolaganju Komisiji.
3. Obujam i tržišni udio uvoza iz NRK-a
(65)
Kako je opisano u tablici 2. u nastavku, tržišni se udio smanjio za 54 % tijekom razmatranog razdoblja.
(66)
Štoviše, nakon uvođenja antidampinških pristojba 2006., kineski se uvoz znatno smanjio s 51 % tržišnog udjela tijekom RIP-a u početnom ispitnom postupku na između 7 % i 15 % tijekom RRIP-a. Obujam uvoza uz NRK-a ostao je nizak tijekom razmatranog razdoblja zbog antidampinških mjera na snazi. No kineski je uvoz i dalje bio glavni izvor (između 85 % i 95 % tijekom RRIP-a) ukupnog uvoza u Uniju zbog ograničenog izvoza mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova ostalih trećih zemalja. Uvoz se tijekom razmatranog razdoblja smanjio za 59 %.
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza Indeks (2008. = 100)
100
56
44
41
Tržišni udio uvoza Indeks (2008. = 100)
100
66
48
46
Izvor:
odgovori na upitnik, revizijski zahtjev, Eurostat i ostali statistički izvori na raspolaganju Komisiji.
4. Kretanje cijena uvoza iz NRK-a i sniženje cijena
4.1. Kretanje cijena
(67)
Zbog nedostatka suradnje kineskih proizvođača izvoznika i manjka alternativnih izvora, nije bilo moguće utvrditi točnu uvoznu cijenu. To je bilo zato što su se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 21., statistički podaci smatrali neprimjerenima jer je jedan od izvora također obuhvaćao uvoz drugih proizvoda, ne samo dotičnog proizvoda, i ostali izvori nisu dozvolili mogućnost uspoređivanja izvoznih cijena s cijenama industrije Unije za svaku vrstu posebno.
(68)
No bez obzira na to, smatra se da su ostali povjerljivi statistički izvori dostupni Komisiji bili primjereni za navođenje općeg kretanja cijena uvoza iz NRK-a. Kretanje cijena uvoza ukazuje na povećanje cijena tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 3.
Cijene uvoza dotičnog proizvoda
2008.
2009.
2010.
RRIP
NRK
Indeks
100
102
118
118
Izvor:
odgovori na upitnik, revizijski zahtjev, Eurostat i ostali statistički izvori na raspolaganju Komisiji.
4.2. Sniženje cijena
(69)
Zbog nedostatka suradnje kineskih proizvođača izvoznika i manjka alternativnih izvora, izračun sniženja cijena, zbog razloga određenih uvodnom izjavom 37., temeljio se na izvoznim cijenama za treće zemlje navedenim u zahtjevu za reviziju. Okvirna razina sniženja cijena iznosi oko 20 %.
5. Obujam uvoza i tržišni udjeli uvoza iz ostalih trećih zemalja
(70)
Glavni svjetski proizvođači mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova nalaze se u Uniji i NRK-u. Utvrđeno je da je uvoz iz ostalih trećih zemalja poput Indije zanemariv, manji od 1 %.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(71)
Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
6.1. Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(72)
Obujam proizvodnje u Uniji ostao je u jednakom rasponu tijekom razmatranog razdoblja uz izuzetak 2009. Smanjenje 2009. do kojeg je u određenoj mjeri došlo zbog svjetske gospodarske krize kompenzirano je povećanjem 2010.
(73)
Usprkos smanjenju prodaje u Uniji kako je navedeno u uvodnim izjavama 75. do 77., proizvođači iz Unije mogli su zadržati razine proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja jer su mogli povećati izvoz na tržišta trećih zemalja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 78.
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (tisuću komada)
Proizvodnja
351 480
301 661
360 007
354 646
Indeks (2008. = 100)
100
86
102
101
Izvor:
odgovori na upitnik.
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(74)
Proizvodni kapacitet malo se povećao zbog ulaganja u dodatni kapacitet i modernizaciju proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta ostala je nepromijenjena, uz blagi pad 2009. Taj je blagi pad uglavnom bio posljedica učinaka svjetske gospodarske krize te iste godine.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (tisuću komada)
Proizvodni kapacitet
452 407
453 323
465 984
465 401
Indeks (2008. = 100)
100
100
103
103
Iskorištenost kapaciteta
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indeks (2008. = 100)
100
86
99
98
Izvor:
odgovori na upitnik.
(c) Obujam prodaje u Uniji
(75)
Brojke u nastavku predstavljaju obujam prodaje industrije Unije nezavisnim kupcima na tržištu Unije.
Tablica 6.
Prodaja nepovezanim kupcima
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (tisuću komada)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indeks (2008. = 100)
100
89
98
96
Izvor:
odgovori na upitnik.
(76)
Potrošnja u Uniji smanjila se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja.
(77)
2009. prodaja je pala za 11 %. Navedeni je pad bio posljedica učinaka svjetske gospodarske krize. U narednim se godinama prodaja oporavila i bila blizu brojki iz 2008. tijekom RRIP-a.
(d) Prodaja na tržišta trećih zemalja
(78)
Brojke u nastavku predstavljaju obujam prodaje industrije Unije na tržišta trećih zemalja i pokazuju znatno povećanje prodaje tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 7.
Prodaja u treće zemlje
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (tisuću komada)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indeks (2008. = 100)
100
157
221
214
Izvor:
odgovori na upitnik.
(e) Tržišni udio
(79)
Usprkos smanjenju prodaje u Uniji, tržišni udio industrije Unije povećao se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja da bi dosegao raspon od 80 % do 93 % tijekom RRIP-a. Povećanje tržišnog udjela Unije bilo je posljedica smanjenja potrošnje u Uniji kao i smanjenja tržišnog udjela uvoza iz NRK-a.
Tablica 8.
Tržišni udio Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Indeks (2008. = 100)
100
106
109
109
Izvor:
odgovori na upitnik, revizijski zahtjev, Eurostat i ostali statistički izvori na raspolaganju Komisiji.
(f) Rast
(80)
Između 2008. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjila se za 12 %. Obujam prodaje proizvođača iz Unije na tržištu Unije smanjio se za 4 %. Tržišni udio proizvođača iz Unije povećao se za 9 %.
(g) Zaposlenost
(81)
Zaposlenost u sektoru smanjila se u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. To je smanjenje bilo povezano s modernizacijom i mehanizacijom proizvodnog procesa od strane industrije Unije.
Tablica 9.
Zaposlenost u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Broj zaposlenika
710
588
561
552
Indeks (2008. = 100)
100
83
79
78
Izvor:
odgovori na upitnik.
(h) Produktivnost
(82)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku po godini, bilježila je pozitivan razvoj tijekom razmatranog razdoblja i ostala stabilna tijekom 2010. i RRIP-a.
(83)
To povećanje produktivnosti bilo je povezano s procesom modernizacije opisanim u uvodnoj izjavi 93.
Tablica 10.
Produktivnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Produktivnost (tisuću komada/godinu)
495
513
642
642
Indeks (2008. = 100)
100
104
130
130
Izvor:
odgovori na upitnik.
(i) Visina stvarne dampinške marže i oporavak od učinaka prošlog dampinga
(84)
Podsjeća se da, zbog okolnosti opisanih u uvodnim izjavama 19. do 23., izračun dampinga nije bio moguć. Međutim, vjerojatnost ponavljanja dampinga utvrđena je na temelju usporedbe uobičajene vrijednosti utvrđene na osnovi prosječnih prodajnih cijena industrije Unije i izvozne cijene utvrđene na osnovi cijena za treće zemlje.
(85)
Analiza pokazuje da se industrija Unije u velikoj mjeri oporavila zbog uvođenja mjera protiv dampinškog uvoza i mjere na snazi pokazuju se učinkovitima.
6.2. Mikroekonomski elementi
(a) Zalihe
(86)
Brojke u nastavku predstavljaju obujam zaliha na kraju svakog razdoblja.
Tablica 11.
Završne zalihe
2008.
2009.
2010.
RRIP
Indeks (2008. = 100)
100
43
61
83
Izvor:
odgovori na upitnik.
(87)
Ispitni je postupak pokazao da zalihe industrije Unije nisu bile važan pokazatelj za ocjenu gospodarske situacije industrije Unije jer se razina zaliha mijenja u odnosu na sezonu.
(b) Plaće
(88)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječna se plaća povećala za 33 % po zaposleniku.
Tablica 12.
Plaće (trošak po zaposleniku)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Indeks (2008. = 100)
100
116
133
133
Izvor:
odgovori na upitnik.
(c) Prodajne cijene
(89)
Prosječne jedinične cijene mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova u Uniji malo su se povećale između 2008. i RRIP-a. Relativno smanjenje 2010. u usporedbi s 2009. povezano je s fluktuacijom cijena sirovina.
Tablica 13.
Jedinična cijena na tržištu Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Indeks (2008. = 100)
100
103
101
104
Izvor:
odgovori na upitnik.
(d) Profitabilnost
(90)
Marže profitabilnosti navedene u nastavku pokazuju financijski rezultat industrije Unije kao postotak prometa ostvarenog na tržištu Unije.
Tablica 14.
Profitabilnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Indeks (2008. = 100)
100
107
105
104
Izvor:
odgovori na upitnik.
(91)
Prije uvođenja konačnih mjera 2006. industrija Unije bilježila je znatne gubitke. Otada se gospodarska situacija industrije mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova poboljšala tijekom razmatranog razdoblja, no i dalje je ostala ispod ciljane dobiti od 5 % utvrđene u početnom ispitnom postupku tijekom RRIP-a.
(e) Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
(92)
Kretanja ulaganja, povrata ulaganja i novčanog toka prikazana su u sljedećoj tablici.
Tablica 15.
Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ulaganja
Indeks (2008. = 100)
100
152
41
51
Povrat ulaganja
Indeks (2008. = 100)
100
111
109
108
Novčani tok
Indeks (2008. = 100)
100
291
247
236
Izvor:
odgovori na upitnik.
(93)
Zbog oporavka nakon uvođenja mjera 2006., industrija je izvršila znatna ulaganja u modernizaciju i proširenje proizvodnih postrojenja, posebno 2008. i 2009. Poboljšana profitabilnost također je odražena u unaprijeđenom novčanom toku.
(f) Sposobnost prikupljanja kapitala
(94)
Ispitni postupak nije pokazao nikakve posebne probleme koji se odnose na sposobnost prikupljanja kapitala industrije Unije.
6.3. Zaključak o gospodarskom stanju industrije Unije
(95)
Na temelju gore navedene analize, gospodarsko stanje industrije Unije poboljšalo se i industrija se pokazala održivom nakon uvođenja mjera 2006. Međutim, s obzirom na to da su se gore navedena pozitivna kretanja dogodila tek nakon uvođenja mjera, zaposlenost se smanjuje, a profitabilnost je i dalje ispod ciljane razine, smatra se da je gospodarsko stanje industrije i dalje krhko i ranjivo. Stoga se može zaključiti da dokazi ukazuju na to da je do uklanjanja štete djelomično ili u potpunosti došlo zbog postojanja mjera.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(96)
Stanje industrije Unije znatno se poboljšalo od uvođenja mjera na snazi. Međutim, nalazi sadašnje analize pokazuju da je industrija Unije i dalje krhka i ranjiva.
(97)
U tim je okolnostima primjereno izvršiti analizu vjerojatnosti ponavljanja materijalne štete da bi se ispitalo, dođe li do ukidanja mjera, bi li najavljena kretanja u smislu obujma i cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a oslabila sadašnju situaciju, kako je navedeno u nastavku u uvodnim izjavama 98. do 106.
(98)
Dva su glavna proizvođača mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova na svijetu - NRK i Unija. Unija je najveće svjetsko tržište za mehanizme s polužnim zatvaranjem lukova, a nakon nje slijede Južna Amerika i Rusija. U ostalim zemljama djeluju manji proizvođači, poput Indije, no oni su usmjereni prema vlastitim domaćim tržištima. SAD i Kanada imaju drukčije sustave arhiviranja.
(99)
Podsjeća se da NRK ima znatan rezervni kapacitet i da bi se proizvodnja mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova u NRK-u lako mogla povećati kako je navedeno u uvodnim izjavama 45. do 48.
(100)
Također se podsjeća da rezervni kapacitet dostupan u NRK-u približno odgovara potrošnji Unije (vidjeti uvodnu izjavu 45.).
(101)
Također je utvrđeno da bi bilo kakvo povećanje proizvodnje mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova u NRK-u vjerojatno bilo izvezeno u Uniju, dođe li do ukidanja mjera (vidjeti uvodnu izjavu 53.). To se temelji na činjenici da tržište Unije ostaje najveće svjetsko tržište za mehanizme s polužnim zatvaranjem lukova, s relativno stabilnom potrošnjom, te činjenici da su prevladavajuće cijene obično više na tržištu Unije nego na ostalim izvoznim tržištima (vidjeti uvodnu izjavu 52.). Također treba uzeti u obzir da, osim Unije i NRK-a, nema drugih značajnih zemalja izvoznica koje proizvode mehanizme s polužnim zatvaranjem lukova.
(102)
Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., proizvodni kapacitet u NRK-u može se lako povećati zapošljavanjem dodatne radne snage. Stoga bi izvoz NRK-a mogao zadovoljiti bilo koje povećanje potrošnje Unije. U pogledu potencijalno niske cijene kineskog uvoza, kako je pokazala usporedba s njihovim cijenama za tržišta trećih zemalja, i očite neograničene sposobnosti opskrbljivanja po niskim cijenama, industrija Unije najvjerojatnije ne bi mogla iskoristiti povećanje potražnje što bi dovelo do znatnih gubitaka tržišnog udjela dođe li do ukidanja mjera.
(103)
Na toj se osnovi očekuje da bi uvjeti bilo kakvog budućeg značajnog povećanja uvoza mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova iz NRK-a u Uniju imali ozbiljne negativne posljedice na stanje industrije Unije. Kako je gore navedeno, dođe li ukidanja mjera, očekuje se znatan obujam uvoza mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova iz NRK-a. Štoviše, navedeni bi uvoz najvjerojatnije izvršio snažan pritisak na cijene na tržištu Unije, i time na industriju Unije, kako pokazuju podaci vezani uz razinu cijena na tržištima trećih zemalja. Prema dostupnim podacima, procjenjuje se da trenutačne kineske cijene snižavaju cijene Unije za oko 20 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 69., što ukazuje na veliku vjerojatnost kineskog uvoza po cijenama puno nižima od cijena Unije dođe li do ukidanja mjera.
(104)
Privlačnost tržišta Unije kineskim izvoznicima također je naglašena pokušajima pogrešnog razvrstavanja da bi se izbjegle antidampinške mjere na snazi (vidjeti uvodnu izjavu 55.).
(105)
Na temelju gore navedenog, istek antidampinških mjera na uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova podrijetlom iz NRK-a vjerojatno bi doveo do znatnog povećanja obujma uvoza u Uniju po vrlo niskim cijenama i time, vrlo vjerojatno, znatno snizio prodajne cijene Unije. To bi uzrokovalo materijalnu štetu i poništilo ulaganja i napore industrije vezane uz oporavak tijekom posljednjih godina.
(106)
Na temelju toga se, stoga, zaključuje da bi stavljanje mjera na uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova podrijetlom iz NRK-a izvan snage vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanja štete za industriju Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(107)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline.
(108)
Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(109)
U početnom ispitnom postupku smatralo se da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, sadašnji je ispitni postupak revizija nakon isteka mjere, što znači da analizira situaciju u kojoj su antidampinške mjere na snazi.
(110)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključak o vjerojatnosti za ponavljanjem dampinga i štete, razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(111)
Nastavak antidampinških mjera na uvoz iz dotične zemlje povećao bi mogućnost industrije Unije da dosegne objektivnu razinu profitabilnosti jer bi to pomoglo spriječiti da industrija Unije bude istisnuta s tržišta zbog značajnog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a.
(112)
Doista, postoji jasna vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga u značajnom obujmu, što industrija Unije ne bi mogla podnijeti. Industrija Unije stoga bi nastavila imati koristi od zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
(113)
Prema tome, zaključuje se da bi zadržavanje antidampinških mjera protiv NRK-a jasno bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes uvoznika i korisnika
(114)
Kako je gore navedeno, ni jedan od utvrđenih nepovezanih uvoznika nije poslao odgovore na upitnik. Uvoznici mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova obično su i korisnici dotičnog proizvoda jer ga koriste za proizvodnju mapa s polužnim zatvaranjem lukova („LAF”).
(115)
Nekoliko je korisnika, odnosno proizvođača LAF-a, istupilo tijekom ispitnog postupka. Samo je jedan korisnik dao odgovore na upitnik koje je, s obzirom na kvalitetu priloženih podataka, bilo moguće provjeriti samo u određenoj mjeri tijekom posjeta radi provjere.
(116)
Korisnik koji je provjeren tvrdio je da bi se antidampinške mjere također trebale uvesti na uvoz LAF-a iz NRK-a. Međutim, te tvrdnje nisu poduprte dokazima.
(117)
Dva su korisnika izrazila neslaganje s nastavkom uvođenja mjera. Međutim, njihove tvrdnje nisu poduprte dokazima.
(118)
S druge strane, analiza je također pokazala da, ako Kinezi postanu jedini dobavljači mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova kao posljedica stavljanja mjera izvan snage, položaj proizvođača mapa s polužnim zatvaranjem lukova također bi bio ugrožen zbog manjka konkurencije na svjetskom tržištu mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova. Stoga se smatralo da postojeće mjere doprinose raznolikosti opskrbe i konkurenciji na svjetskom tržištu mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova što je konačno u interesu korisnika.
(119)
Ostala tri korisnika koji koriste samo mehanizme s polužnim zatvaranjem lukova proizvedene u Uniji ostali su nepristrani, a jedan je podupro nastavak uvođenja mjera.
(120)
S obzirom na to da trošak mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova predstavlja minimalni postotak maloprodajne cijene mapa s polužnim zatvaranjem lukova, mjere gotovo da nemaju učinka, ako ga imaju uopće, na cijenu konačnog proizvoda (LAF) i, stoga, nemaju učinak na krajnje korisnike.
4. Zaključak o interesu Unije
(121)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(122)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora. Podnesci i komentari su analizirani, no nisu doveli do promjene bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno zadržati antidampinške mjere.
(123)
Iz gore navedenoga slijedi da, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova podrijetlom iz NRK-a, treba zadržati,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz mehanizama s polužnim zatvaranjem lukova koji se obično koriste za arhiviranje listova i ostalih dokumenata u registratore ili mape koji su trenutačno obuhvaćeni oznakom KN ex 8305 10 00 (oznaka TARIC 8305100050) te su podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Navedeni se mehanizmi s polužnim zatvaranjem lukova sastoje od (obično dva) čvrsta metalna luka pričvršćena na pločicu i imaju najmanje jednu polugu za otvaranje koja omogućava umetanje i pohranjivanje listova i ostalih dokumenata.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Proizvođač
Antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kina
27,1 %
A729
Sva ostala trgovačka društva
47,4 %
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. kolovoza 2012.