PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/82
оd 21. siječnja 2015.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 i parcijalnim privremenim revizijama u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 3. i 5.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom (EZ) br. 1193/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz limunske kiseline trenutačno razvrstane u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („početne mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 6,6 % do 42,7 %.
(2)
Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/899/EZ (3) preuzimanje obveza u pogledu cijena koje je ponudilo šest kineskih proizvođača izvoznika (uključujući skupinu proizvođača izvoznika) s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije.
(3)
Komisija je Odlukom 2012/501/EU (4) povukla prihvaćanje obveze koju je ponudio jedan proizvođač izvoznik, tj. društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd („Laiwu”).
1.2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(4)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (5) početnih mjera Komisija je 2. kolovoza 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela društva SA Citrique Belge i Jungbunzlauer Austria AG („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju 100 % proizvodnje limunske kiseline u Uniji.
(5)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
1.3. Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju
(6)
Podnositelji zahtjeva podnijeli su i zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe čiji bi opseg bio ograničen na ispitivanje dampinga povezanog s društvom Laiwu. Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie koji su pokazali da je društvo Laiwu od posljednjeg razdoblja ispitnog postupka povećalo proizvodni kapacitet i proširilo asortiman proizvoda.
(7)
Budući da je društvu Laiwu odobrena primjena tretmana tržišnog gospodarstva u početnom ispitnom postupku, podnositelji zahtjeva dostavili su izračun dampinške marže temeljen na usporedbi između izračunane uobičajene vrijednosti (troškovi proizvodnje, prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit) u NRK-u u navodnom izostanku reprezentativne domaće prodaje i cijene izvoza društva Laiwu u Uniju. Ta je usporedba upućivala na to da se dampinška marža čini višom od trenutačne razine mjera. Stoga su podnositelji zahtjeva tvrdili da zadržavanje mjera na postojećoj razini, koja se temelji na razini prethodno utvrđenog dampinga, ne bi bilo dovoljno za nadoknadu učinaka štetnog dampinga. Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da je moguće da društvo Laiwu više nije prihvatljivo za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva.
1.4. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i privremenih revizija
(8)
Komisija je 30. studenoga 2013. pokrenula antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a („predmetna zemlja”) i objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (6) („obavijest o pokretanju postupka”). Pokretanje postupka sastojalo se od:
-
revizije zbog predstojećeg isteka mjera pokrenute na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe,
-
parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga društva Laiwu, pokrenute na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe,
-
parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje oblika mjera, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, i
-
parcijalne privremene revizije ograničene na štetu, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe.
1.5. Zainteresirane strane
(9)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, kineska nadležna tijela, poznate uvoznike i korisnike za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje. U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom predvidjela Kanadu („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Stoga je Komisija o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u Kanadi te ih pozvala na sudjelovanje.
(10)
Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti raspravu s Komisijom i/ili službenikom za rasprave u postupcima koji se odnose na trgovinu.
1.6. Uzorkovanje
(11)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti uzorkovanje proizvođača izvoznika i uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
1.6.1. Uzorkovanje uvoznika
(12)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Šest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najveće količine uvoza u Uniju odabrala uzorak od troje nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija se o odabiru uzorka savjetovala sa svim predmetnim uvoznicima koji su joj poznati. Nijedan od njih nije dostavio nikakve primjedbe.
1.6.2. Uzorkovanje proizvođača izvoznika u NRK-u
(14)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od Stalne misije NRK-a pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima stupi u kontakt.
(15)
Devet proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje, od kojih su dva međusobno povezana, dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na složenost predmeta i strukturu predmetne industrije Komisija je odlučila da nije potrebno provesti uzorkovanje. Nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio primjedbe na uzorkovanje. Sedam od devet proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore na upitnik, a dvoje je povuklo pristanak na suradnju.
1.7. Obrazac zahtjeva za tretman tržišnog gospodarstva („MET”)
(16)
Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je društvu Laiwu poslala obrazac zahtjeva za MET.
1.8. Odgovori na upitnik
(17)
Komisija je poslala upitnike sedmorici proizvođača izvoznika koji su surađivali kako bi procijenila vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga. Tih sedam proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore. Komisija je društvu Laiwu poslala zaseban upitnik kako bi procijenila trajnu prirodu promijenjenih okolnosti u pogledu dampinga. Društvo je dostavilo odgovor.
1.9. Posjeti radi provjere
(18)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, iz njega proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
(a) proizvođači iz Unije
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgija,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Beč, Austrija,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Njemačka;
(b) uvoznici
-
Azelis SA, Luxembourg, Luksemburg,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Njemačka;
(c) korisnici
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francuska,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švicarska,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemska;
(d) proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
(e) proizvođači u analognoj zemlji
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(19)
Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Predmetni proizvod
(20)
Predmetni je proizvod limunska kiselina (uključujući trinatrij citrat dihidrat) podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstana u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 („predmetni proizvod”).
(21)
Limunska kiselina upotrebljava se kao acidulant i regulator kiselosti s velikim brojem primjena, npr. u pićima, hrani, deterdžentima, kozmetičkim i farmaceutskim preparatima. Glavne sirovine za njezinu proizvodnju jesu šećer/šećer od šećerne trske, tapioka, kukuruz ili glukoza (dobivena iz žitarica) i različiti agensi za potopljenu mikrobnu fermentaciju ugljikohidrata.
2.2. Istovjetni proizvod
(22)
Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista fizička, kemijska i tehnička svojstva te istu namjenu:
1.
predmetni proizvod;
2.
proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a;
3.
proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kanade, koja je služila kao analogna zemlja; i
4.
proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.
23.
Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Vjerojatnost nastavka dampinga u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(24)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping te je li vjerojatan nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a.
3.1.1. Uobičajena vrijednost
- Analogna zemlja
(25)
Budući da se NRK smatrao zemljom bez tržišnog gospodarstva, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Za te je potrebe bilo potrebno odabrati analognu zemlju (vidjeti uvodnu izjavu 9.).
(26)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Kanadu kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nijedna od njih nije dostavila primjedbe.
(27)
Kanada je služila kao analogna zemlja u početnom ispitnom postupku. Budući da je kanadsko društvo koje je izrazilo spremnost na suradnju bilo jedini proizvođač limunske kiseline u Kanadi i povezano s jednim od proizvođača podnositelja pritužbe, Komisija je ispitala mogućnosti za suradnju s drugim poznatim zemljama proizvođačima kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina. Jedno brazilsko i jedno tajlandsko društvo izrazili su spremnost na suradnju, ali na kraju nisu dostavili odgovor na upitnik. Samo je jedini kanadski proizvođač limunske kiseline dostavio zatražene podatke.
(28)
Za razliku od SAD-a, Brazila, Tajlanda i Ukrajine, u Kanadi na snazi nema antidampinških pristojbi za uvoz limunske kiseline. Nadalje, za taj je proizvod uobičajena nulta carinska stopa (7).
(29)
Budući da na kanadskom tržištu postoji slobodno tržišno natjecanje, Komisija je zaključila da je Kanada odgovarajuća analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača.
(30)
Jedna vrsta proizvoda nije se proizvodila i prodavala u analognoj zemlji zbog čega je nije bilo moguće usporediti s tom vrstom proizvoda koja se proizvodila u NRK-u i izvozila u Uniju. Stoga je uobičajenu vrijednost za tu vrstu proizvoda trebalo izračunati prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe na temelju troškova proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje uvećanih za razumni iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit.
3.1.2. Izvozna cijena
(31)
Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju izvoznih cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji. Svi proizvođači izvoznici koji surađuju, osim društva Laiwu, izvozili su u Uniju izravno nepovezanim kupcima u okviru uvjeta preuzimanja obveze.
3.1.3. Usporedba
(32)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica.
(33)
Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi.
3.1.4. Dampinška marža
(34)
Komisija je za proizvođače izvoznike koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(35)
Na temelju toga tijekom RIPR-a utvrđene su dampinške marže u iznosu do 38 % izražene u postocima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(36)
Razina suradnje bila je visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio gotovo sav ukupan izvoz u Uniju tijekom RIPR-a.
(37)
Tim je izračunom utvrđen damping čak i za proizvođače izvoznike koji su podlijegali preuzimanju obveze u pogledu cijena. Podsjeća se da se najmanja uvozna cijena („NUC”) u okviru preuzimanja obveza u pogledu cijena temeljila na neštetnoj cijeni (pravilo niže pristojbe), što znači da tim preuzimanjem obveza nije u potpunosti uklonjen damping utvrđen tijekom početnog ispitnog postupka.
3.2. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.2.1. Vjerojatnost nastavka dampinga
(38)
U pogledu utvrđivanja izvoznih cijena, u trenutačnom ispitnom postupku nastojalo se utvrditi postoji li vjerojatnost nastavka dampinga. Utvrđivanje izvoznih cijena ne može biti ograničeno na ispitivanje prethodnog ponašanja izvoznika, nego se mora ispitati i vjerojatan razvoj izvoznih cijena u budućnosti. Drugim riječima, mora se utvrditi jesu li prethodne izvozne cijene pouzdani pokazatelj vjerojatnih budućih izvoznih cijena. U tom kontekstu podsjeća se da pet društava izvozi u Uniju u okviru preuzete obveze u pogledu cijena. Komisija je stoga ispitala jesu li ta preuzimanja obveze u prošlosti utjecala na izvozne cijene i na taj način ih učinila nepouzdanima za potrebe utvrđivanja budućeg izvoznog ponašanja.
(39)
Kako bi se ispitalo jesu li cijene izvoza u Uniju bile pouzdane i s obzirom na postojanje preuzimanja obveza u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju analizirane su u odnosu na NUC u okviru preuzetih obveza. Zapravo je bilo nužno utvrditi jesu li cijene izvoza u Uniju bile utvrđene na određenoj razini ponajviše zbog NUC-a utvrđenog na temelju preuzetih obveza u pogledu cijena, a time i jesu li bile održive ili nisu. U tom je pogledu Komisija na temelju ponderirane prosječne cijene na razini svakog društva razmotrila jesu li cijene izvoza u Uniju bile znatno više od NUC-a ili nisu. Komisija je razmotrila te cijene i u odnosu na cijene izvoza u treće zemlje.
(40)
Za sva društva koja su preuzela obvezu u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju bile su u prosjeku na razini NUC-a. Uz to, njihove cijene izvoza u Uniju bile su znatno više od cijena izvoza u treće zemlje. Posljedično, vrlo je vjerojatno da bi se u izostanku preuzimanja obveza cijene izvoza u Uniju približile razini cijena izvoza u ostale treće zemlje.
(41)
Stoga se smatralo da je na cijene izvoza u Uniju društava koja su preuzela obveze u pogledu cijena tijekom RIPR-a utjecalo to preuzimanje obveze zbog čega te cijene nisu bile dovoljno pouzdane za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka dampinga u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera.
(42)
U nedostatku pouzdane izvozne cijene za te kineske proizvođače izvoznike zbog postojanja preuzimanja obveze u pogledu cijena u ovom predmetu, Komisija je razmotrila drugu mogućnost za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe procjene vjerojatnosti nastavka dampinga. Budući da su proizvođači izvoznici koji surađuju prodavali limunsku kiselinu na svjetskom tržištu, Komisija je ispitala jesu li izvozne cijene koje su stvarno platile ili koje trebaju platiti sve treće zemlje tijekom RIPR-a bile dampinške.
(43)
Komisija je usporedila te izvozne cijene s uobičajenom vrijednošću utvrđenom u analognoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq). Na taj način utvrđene dampinške marže iznose između 43 % i 85 %. Te su dampinške marže veće od onih utvrđenih na temelju cijena izvoza u Uniju tijekom RIPR-a (vidjeti uvodnu izjavu 36.).
3.2.2. Proizvodni kapacitet i potrošnja u predmetnoj zemlji
(44)
U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva procijenili su da je rezervni proizvodni kapacitet za limunsku kiselinu u NRK-u veći od ukupne godišnje potražnje za limunskom kiselinom u EU-u. Ukupni kapacitet za limunsku kiselinu procijenjen je na 1 800 000 tona. Komisija smatra da su podnositelji zahtjeva u procjenama precijenili taj rezervni kapacitet.
(45)
Unatoč tome, ispitnim postupkom pokazalo se da ti kineski proizvođači izvoznici zaista raspolažu znatnim rezervnim kapacitetom. Rezervni kapacitet proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u iznosi oko 192 000 tona, što približno iznosi 41 % potrošnje u EU-u.
(46)
Nadalje, u studiji specifičnoj za industriju, tj. Priručniku kemijske ekonomike IHS-a (8), na koji su tijekom ispitnog postupka upućivale razne strane, procjena ukupnog godišnjeg kapaciteta u NRK-u u 2012. na razini je višestruko većoj od potrošnje na tržištu Unije. NRK je činio „59 % svjetske proizvodnje u 2012. te 69 % svjetskog kapaciteta, 74 % izvoza i 12 % potrošnje u 2012.” (9). Ti podaci upućuju na to da NRK sveukupno ima znatan proizvodni kapacitet.
(47)
Iako se očekuje da će se potrošnja u NRK-u povećati, u Priručniku kemijske ekonomike IHS-a procijenjeno je da će ukupna godišnja potrošnja u Kini biti znatno niža od potrošnje na tržištu Unije. Taj porast do 2018. neće premašiti trenutačnu potrošnju u Uniji.
(48)
Ti podaci potvrđuju da su kineska proizvodnja i kapacitet namijenjeni uglavnom za izvoz.
3.2.3. Odnos između cijena u Uniji i cijena u predmetnoj zemlji
(49)
Prema podacima o cijenama limunske kiseline prikupljenima tijekom ispitnog postupka kineske domaće cijene bile su oko 48 % niže od cijena na tržištu Unije u cjelini.
(50)
Tržište Unije stoga je i dalje privlačno za izvoz kineskih proizvođača izvoznika.
3.2.4. Odnos između cijena izvoza u treće zemlje i cijena na tržištu Unije
(51)
Tijekom RIPR-a cijene izvoza na tržišta trećih zemalja bile su u prosjeku 40 % niže od cijena izvoza u Uniju.
(52)
Postoji jak cjenovni poticaj za preusmjeravanje izvoza kineskih izvoznika u Uniju u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
(53)
Taj zaključak dodatno potkrepljuje razina cijena izvoza društva Laiwu u Uniju te razlika između cijena koje društvo Laiwu naplaćuje za izvoz u Uniju i za izvoz u treće zemlje.
(54)
Niske cijene ograničenih količina izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku jednako tako potkrepljuju prethodni zaključak.
3.2.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(55)
Ukupni proizvodni kapacitet (uključujući rezervni kapacitet) u NRK-u u usporedbi s veličinom tržišta Unije upućuje na to da bi se izvoz u Uniju vjerojatno povećao stave li se mjere izvan snage. Taj bi se izvoz vjerojatno nastavio po izrazito dampinškim cijenama.
(56)
Nakon objave zainteresirane strane osporile su nalaze da cijene za tržište EU-a ispod najmanje uvozne cijene (NUC) tijekom prošlih godina nisu održive i stoga bi se znatno snizile, pa bi se čak mogle približiti razini izvoznih cijena za treće zemlje. Osporile su i nalaz da bi se bez obnovljenih mjera kineski izvoz, koji je stabilan, količinski vjerojatno povećao te da bi se i dalje ostvarivao po dampinškim cijenama. Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da se damping nastavlja čak i na temelju izvoznih cijena koje se smatraju nepouzdanima zato što su napuhane najmanjim uvoznim cijenama iz preuzetih obveza. Utvrđeno je da su te cijene znatno više od izvoznih cijena za druga tržišta svih proizvođača izvoznika koji su preuzeli obveze. Ti proizvođači izvoznici redovito izvoze po cijenama koje su niže od cijena za EU. Nadalje, podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da se dampinški uvoz po niskim cijenama iz NRK-a u Uniju povećao za 37 % u razdoblju između 2004. i dvanaestomjesečnog razdoblja koje je završilo u lipnju 2007. (razdoblje početnog istražnog postupka) (10). Svi ti podatci, uz znatan neiskorišteni rezervni kapacitet u NRK-u koji se ne dovodi u pitanje, jasno govore u prilog nalazima da će se u slučaju ukidanja mjera izvoz u Uniju vjerojatno nastaviti s dampinškim cijenama i uz povećane količine.
3.3. Parcijalna privremena revizija ograničena na damping za društvo Laiwu
3.3.1. Uobičajena vrijednost
3.3.1.1. Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)
(57)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe Komisija je utvrdila može li se uobičajena vrijednost odrediti u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. Osnovne uredbe kad bi društvo Laiwu ispunjavalo kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te bi mu se stoga mogao odobriti MET.
(58)
Ti kriteriji ukratko su određeni u nastavku u sažetom obliku samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne signale i bez znatnog uplitanja država, a u troškovima glavnih ulaznih sirovina znatno se odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se upotrebljavaju za sve potrebe,
-
nema znatnijeg narušavanja tržišnog natjecanja iz prijašnjeg sustava bez tržišnog gospodarstva,
-
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini, i
-
promjena valuta provodi se po tržišnim stopama.
(59)
Kako bi utvrdila jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, Komisija je od društva Laiwu zatražila da ispuni obrazac zahtjeva za MET. Društvo Laiwu dostavilo je odgovor unutar zadanog roka. Komisija je provjerila dostavljene podatke u poslovnim prostorijama društva Laiwu.
(60)
Komisija je utvrdila da društvo Laiwu nije ispunilo 2. i 3. kriterij za MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe.
(61)
U pogledu 2. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da vodi potpun sustav računovodstvenih podataka u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Uz to, u sustavu tog društva nedostajali su bitni dokumenti na temelju kojih bi se dokazalo da je taj sustav podataka točan i potpun. Društvo nije imalo dokumente kojima bi dokazalo određene unose u svojim računima. Nadalje, u njegovim financijskim izvještajima nije bilo izvještaja o promjenama kapitala za određena razdoblja. Zbog tih je nedostataka narušeno načelo vjerodostojnog prikazivanja računovodstvenih podataka i financijskih izvještaja te, što je još važnije, revizor to nije uočio. Posljedično, ni vođenje računovodstvene evidencije ni revizija nisu provedeni u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima.
(62)
Društvo Laiwu tvrdilo je da su njegovi računovodstveni podatci dostatno jasni za potrebe kineskih općeprihvaćenih računovodstvenih standarda. Društvo je usto tvrdilo i da nedosljednosti navedene u dokumentu o objavi MET-a nisu utjecale na pouzdanost njegovih računa. Društvo je smatralo da je računovodstvene standarde potrebno sagledati u kontekstu njihove namjene (npr. zaštite ulagača).
(63)
Komisija napominje da je u članku 2. stavku 7. točki (c) drugoj alineji Osnovne uredbe navedeno da poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. To zaista jest formalni zahtjev. Suprotno tvrdnji društva, računovodstvo mora biti u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima neovisno o statusu društva kako je utvrđen na temelju nacionalnog računovodstvenog prava.
(64)
Komisija nadalje smatra da računi društva Laiwu nisu vođeni u skladu s kineskim računovodstvenim pravom jer revizor nije imao primjedbe na kršenje kineskog računovodstvenog prava navedeno u uvodnoj izjavi 61.
(65)
S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti.
(66)
U pogledu 3. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da nije podlijegalo znatnim narušavanjima prenesenima iz netržišnog gospodarskog sustava. Točnije, društvo ostvaruje povlastice kao „poduzeće visoke i nove tehnologije” od povlaštenog režima poreza na dobit za poduzeća, što znatno utječe na njegovo financijsko stanje.
(67)
Društvo Laiwu tvrdilo je da se 3. kriterij za MET ne može odnositi na taj povlašteni porezni režim jer je taj režim oblik subvencije.
(68)
Komisija napominje da se procjenom u okviru 3. kriterija za MET nastoji utvrditi djeluju li na proizvođače znatna narušavanja tržišta prenesena iz prethodnog netržišnog gospodarskog sustava.
(69)
Državna potpora koju društvo Laiwu prima u obliku povlaštene stope poreza povlastica je trajne prirode na temelju članka 28. Zakona o porezu na dobit za poduzeća donesenog 2007. Ta se povlastica temelji na preambuli Ustava NRK-a, prema kojem „Partija mora podržavati i poboljšavati osnovni gospodarski sustav, u kojem javno vlasništvo igra glavnu ulogu, a usporedno se razvijaju različiti gospodarski sektori…”.
(70)
Jedna od svrha povlastice jest privlačenje kapitala po sniženim stopama. Zbog toga nastaje narušavanje kapitalnih tržišta. Sustav poreza na dobit kojim se daje prednost određenim društvima, a vlada ga smatra strateškim, upućuje na to da taj porezni sustav ne pripada tržišnom gospodarstvu, nego na njega i dalje znatno utječe državno planiranje, što je svojstvo netržišnog gospodarskog sustava. Komisija smatra da su narušavanja proizišla iz tog smanjenja poreza jednako tako značajna jer se zbog njih mijenja iznos dobiti prije oporezivanja koju društvo mora ostvariti kako bi bilo privlačno ulagačima.
(71)
S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti.
(72)
Komisija je objavila rezultate ispitivanja u vezi s MET-om društvu Laiwu, nadležnim tijelima NRK-a i podnositeljima zahtjeva. Komisija ih je pozvala da dostave primjedbe i zatraže raspravu. Primljene primjedbe nisu bile takve prirode da bi promijenile privremene nalaze Komisije.
(73)
Društvo Laiwu tvrdilo je da je Komisija predložila da se MET odbije zbog razloga različitih od onih koji su doveli do pokretanja ispitnog postupka. Prema mišljenju društva Komisija je trebala ograničiti procjenu MET-a na 1. kriterij za MET.
(74)
Kao prvo, potrebno je napomenuti da je u članku 2. stavku 7. točki (c) navedeno pet kumulativnih kriterija koje je sve potrebno ispuniti kako bi se odobrio MET. Osim toga, teret dokazivanja na društvu je koje je zatražilo MET.
(75)
Uz to, u točki 5.2. obavijesti o pokretanju postupka (11) navedeni su razlozi za pokretanje koji se odnose na povećanje proizvodnog kapaciteta društva Laiwu i prošireni opseg proizvoda koji to društvo prodaje. Obaviješću o pokretanju postupka ni na koji se način ne ograničuje ispitni postupak na procjenu 1. kriterija za MET. Nadalje, prima facie dokazi procjenjuju se zasebno kako bi se opravdalo pokretanje ispitnog postupka. Procjena MET-a na temelju članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe potpuna je procjena posluje li određeni proizvođač u uvjetima tržišnog gospodarstva kako je navedeno u točki 6.1.1.2. obavijesti o pokretanju postupka.
(76)
Konačno, Komisija napominje da je društvo Laiwu dostavilo obrazac zahtjeva za MET u kojem je tvrdilo da je ispunilo svih pet kriterija za MET. Na temelju relevantnih odredaba Osnovne uredbe od društva koje podnosi zahtjev za MET zahtijeva se da uspješno dokaže da posluje u uvjetima tržišnog gospodarstva, tj. na tom je društvu teret da na odgovarajući način dostatnim dokazima potkrijepi zahtjev za MET. Stoga je tvrdnja društva Laiwu odbačena.
(77)
Nakon što je državama članicama u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) dostavila podatke o analizi zahtjeva za MET, Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnom utvrđivanju MET-a.
3.3.1.2. Analogna zemlja
(78)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost za društvo Laiwu utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom. U tu je svrhu Komisija kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom odabrala Kanadu (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq).
(79)
Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača.
3.3.2. Izvozna cijena
(80)
Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
3.3.3. Usporedba
(81)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica.
(82)
Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi.
3.3.4. Dampinška marža
(83)
Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(84)
Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža za društvo Laiwu izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 37,8 %.
3.3.5. Trajna priroda promijenjenih okolnosti
(85)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija je analizirala može li se za promjenu u okolnostima u pogledu dampinga objektivno reći da je trajne prirode.
(86)
Razvoj društva Laiwu od najmanjeg do najvećeg proizvođača izvoznika u EU smatra se promjenom trajne prirode. To je društvo u odgovoru na upitnik i potvrdilo da će zadržati količinu izvoza i da neće promijeniti obrazac izvoza.
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(87)
Istovjetni su proizvod u Uniji tijekom RIPR-a proizvodila dva proizvođača. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(88)
Budući da industriju Unije čine samo dva proizvođača, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.
4.2. Potrošnja u Uniji
(89)
Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz NRK-a i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike.
(90)
Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja u tonama (rasponi)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeks
100
95
105
101
Izvor: Odgovori na upitnik i Eurostat
(91)
Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja mijenjala se za +/- 5 %. Međutim, taj razvoj ne pokazuje jasno kretanje kroz razmatrano razdoblje.
4.3. Uvoz iz predmetne zemlje
4.3.1. Količina i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje
(92)
Komisija je utvrdila količinu uvoza na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno uvodnoj izjavi 88. et seq.
(93)
Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2.
Količina uvoza i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz predmetne zemlje u tonama
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeks
100
87
102
90
Tržišni udjel (raspon)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Indeks tržišnog udjela
100
92
97
90
Izvor: Eurostat
(94)
Količina uvoza mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. Činilo se da te promjene donekle prate kretanje potrošnje u Uniji. Kada je potrošnja u 2011. bila niska, uvoz iz Kine bio je na najnižoj razini. Kada je potrošnja u 2012. bila najveća, i kineski je uvoz dosegnuo najvišu razinu.
(95)
Kineski uvoz nije pratio to kretanje samo tijekom RIPR-a, kada je bio oko 10 % niži nego u 2010. unatoč usporedivoj potrošnji u Uniji. Unatoč tom smanjenju, kineski je uvoz zadržao znatan tržišni udjel od između 35 % i 45 % na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.3.2. Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena
(96)
Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:
Tablica 3.
Uvozne cijene
(EUR/toni)
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
806
938
1 000
933
Indeks
100
116
124
116
Izvor: Eurostat
(97)
Uvozne cijene kineske limunske kiseline povećale su se za 24 % između 2010. i 2012. nakon čega su se smanjile za osam postotnih bodova između 2012. i RIPR-a. Tijekom razmatranog razdoblja te su cijene pratile razvoj cijena sirovina kao što je kukuruz.
(98)
Nakon objave jedna zainteresirana strana osporila je točnost podataka Eurostata, ali pritom nije dostavila nikakve konkretne dokaze u prilog svojim navodima. Stoga se ta tvrdnja ne može prihvatiti.
(99)
Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom RIPR-a uspoređujući:
1.
ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i
2.
odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza kineskih proizvođača koji surađuju prema prvom nepovezanom kupcu, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za uobičajene carinske pristojbe i troškove uvoza.
(100)
Za proizvođače izvoznike koji ne sudjeluju u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. za usporedbu je upotrijebljena cijena prema prvom nepovezanom kupcu u Uniji. Za proizvođače izvoznike koji sudjeluju u preuzimanju obveze u pogledu cijena nije bilo moguće upotrijebiti cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u Uniji jer su na njih utjecali uvjeti tog preuzimanja obveze u pogledu cijena. Za te je izvoznike obaranje cijena utvrđeno na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama.
(101)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je i za strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze obaranje cijena trebalo utvrditi na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama. Međutim, ispitnim postupkom pokazano je da su strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze naplaćivale znatno niže cijene od cijena koje su naplaćivale strane koje su preuzele obvezu. To upućuje na zaključak da na njihove cijene ne utječe preuzimanje obveze te se stoga mogu upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.
(102)
Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i prema potrebi odgovarajuće prilagođena za troškove provizije i usitnjavanja.
(103)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da prilagodba za usitnjavanje više nije opravdana jer limunsku kiselinu podrijetlom iz Kine više nije potrebno usitnjavati. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da, iako usitnjavanje nije uvijek nužno, i dalje postoje slučajevi kada je to potrebno, što opravdava primjenu prilagodbe.
(104)
Za proizvođače izvoznike koji nisu surađivali nije bilo moguće utvrditi obaranje cijena na temelju cijena po vrsti proizvoda jer ti podaci nisu bili dostupni. Stoga je obaranje cijena utvrđeno usporedbom ukupnih ponderiranih prosječnih prodajnih cijena i za proizvođače u Uniji i za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju.
(105)
Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom RIPR-a. Taj je rezultat pokazao ukupnu ponderiranu prosječnu maržu obaranja cijena u iznosu između 20 % i 45 %.
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.4.1. Opća napomena
(106)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.2. Proizvodnja, proizvodni kapaciteti iskorištenost kapaciteta
(107)
Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 4.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina proizvodnje u tonama (rasponi)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeks
100
106
108
107
Proizvodni kapacitet u tonama (rasponi)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeks
100
101
101
101
Iskorištenost kapaciteta - indeks
100
105
106
106
Izvor: Odgovori na upitnik
(108)
Količina proizvodnje općenito se razvijala pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Povećala se za 6 % između 2010. i 2011. uz manje promjene u kasnijim razdobljima.
(109)
Budući da se proizvodni kapacitet gotovo nije promijenio, iskorištenost kapaciteta odražavala je razvoj količine proizvodnje. Iskorištenost kapaciteta znatno se povećala za 5 % između 2010. i 2011. te se u sljedećim razdobljima gotovo nije mijenjala.
4.4.3. Količina prodaje i tržišni udjel
(110)
Količina prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 5.
Količina prodaje i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ukupna količina prodaje na tržištu Unije - indeks
100
108
108
108
Tržišni udjel - indeks
100
111
102
107
Izvor: Odgovori na upitnik
(111)
Industrija Unije uspjela je povećati količinu prodaje za 8 % između 2010. i 2011. Nakon toga obujam prodaje ostao je na istoj razini do RIPR-a.
(112)
Tržišni udjel razvijao se na sličan način te se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Na tržišni su udjel u 2011. i 2012. utjecale promjene potrošnje u Uniji opisane u uvodnoj izjavi 91.
4.4.4. Rast
(113)
Industrija Unije uspjela je povećati i količinu prodaje za 8 % i tržišni udjel za 7 %. Količina proizvodnje istodobno se povećala na sličan način. Stoga je industrija Unije mogla iskoristiti prilike za rast i povećati tržišni udjel na relativno stabilnom tržištu.
4.4.5. Zapošljavanje i produktivnost
(114)
Zapošljavanje i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 6.
Zapošljavanje i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Broj zaposlenika - indeks
100
101
105
106
Produktivnost (tona po zaposleniku) - indeks
100
105
102
101
Izvor: Odgovori na upitnik
(115)
Zapošljavanje se razvijalo pozitivno tijekom razmatranog razdoblja i povećalo se za 6 %. Istodobno, produktivnost po zaposleniku ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.6. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(116)
Dampinške marže utvrđene su znatno iznad razine de minimis. Utjecaj veličine stvarnih dampinških marži na industriju Unije ipak je bio ublažen jer je preuzimanje obveze u pogledu cijena utjecalo na razinu cijene brojnih kineskih proizvođača izvoznika. Za ostale proizvođače izvoznike štetni je učinak ublažen učinkom pristojbi. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije oporavila od štete prouzročene prethodnim dampingom kineskih proizvođača izvoznika.
4.4.7. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(117)
Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Prodajne cijene u Uniji
2010.
2011.
2012.
RIPR
Jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/toni) - rasponi
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeks
100
103
113
115
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/toni) - rasponi
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeks
100
113
111
115
Izvor: Odgovori na upitnik
(118)
Ponderirani prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za 13 % između 2010. i 2011. te se nakon toga povećao za još dva postotna boda do RIPR-a.
(119)
Prodajne cijene razvijale su se na sličan način, ali oko godinu dana kasnije. Industrija Unije tek je u 2012. mogla u potpunosti prenijeti na kupce povećanje svojih troškova nastalo u 2011. To je dovelo do manje profitabilnosti u 2011. kako je prikazano u uvodnoj izjavi 120. et seq u nastavku.
4.4.8. Troškovi rada
(120)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječne plaće po zaposleniku - indeks
100
103
114
118
Izvor: Odgovori na upitnik
(121)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku ukupno su se povećali za 18 %, uglavnom zahvaljujući znatnom povećanju od 11 postotnih bodova između 2011. i 2012.
4.4.9. Zalihe
(122)
Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 9.
Zalihe
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe u tonama - rasponi
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeks
100
101
121
155
Izvor: Odgovori na upitnik
(123)
Završne zalihe proizvođača iz Unije znatno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja. Na veću razinu zaliha na kraju RIPR-a utjecali su sezonski čimbenici. Iako su završne zalihe za ostala razdoblja evidentirane krajem prosinca, za kraj RIPR-a evidentiraju se krajem lipnja, netom prije razdoblja veće potražnje zbog povećane potrošnje pića i relativno niske proizvodnje zbog nadolazećih ljetnih praznika. Stoga je normalno da u tom dijelu godine postoji nešto viša razina zaliha.
4.4.10. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(124)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 10.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (raspon)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indeks
100
69
103
103
Novčani tok - indeks
100
50
86
80
Ulaganja - indeks
100
162
123
106
Povrat ulaganja - raspon
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indeks
100
59
93
90
Izvor: Odgovori na upitnik
(125)
Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je bila na stabilnoj razini tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja. Profitabilnost koju je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog je razdoblja premašila ciljnu dobit utvrđenu u početnom ispitnom postupku.
(126)
Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Njegov je razvoj bio na zadovoljavajućim razinama tijekom razmatranog razdoblja.
(127)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Njegov je razvoj uvelike odražavao razvoj profitabilnosti te je ostao na zadovoljavajućim razinama tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja.
(128)
Nijedan od proizvođača iz Unije nije prijavio poteškoće s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.11. Zaključak o šteti
(129)
Većina pokazatelja štete kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, zapošljavanje, troškovi rada i prodajne cijene razvijali su se pozitivno. Iako je kretanje financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja bilo mješovito, njihove su apsolutne razine zadovoljavajuće i ne pokazuju znakove štete.
(130)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od štete proizišle iz prethodnog dampinga i ne trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
4.5. Vjerojatnost ponavljanja štete
(131)
Prethodna kretanja u pogledu cijena i količine uvoza predmetnog proizvoda iz Kine pokazuju da su, iako su kineski izvoznici zadržali znatnu prisutnost na tržištu Unije, mjere na snazi (pristojba i preuzimanje obveze) dovele do povećanja cijena i smanjenja količina. Industrija Unije bila je glavni korisnik tog razvoja, a tržišna prisutnost ostalih trećih zemalja ostala je relativno ograničena. To upućuje na to da je uklanjanje štete uglavnom posljedica postojanja mjera na snazi.
(132)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., proizvođači izvoznici iz NRK-a imaju rezervni kapacitet zahvaljujući kojem bi mogli vrlo brzo povećati svoj izvoz. Uz to, zbog isplativijih cijena na tržištu EU-a u usporedbi s većinom tržišta trećih zemalja, vjerojatno je da bi se znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje mogle preusmjeriti na tržište EU-a dopusti li se da isteknu antidampinške mjere.
(133)
Osim toga, veća međunarodna tržišta kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina uvela su antidampinške pristojbe protiv kineske limunske kiseline. Stoga će kineskim proizvođačima izvoznicima biti teže prodavati na tim tržištima nego na nezaštićenom tržištu EU-a dopusti li se da antidampinške mjere isteknu.
(134)
Uz to, razine cijena kineskih proizvođača izvoznika koji ne podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena znatno su obarale cijene industrije Unije za 20 %-45 %. Slično tome, cijene koje su proizvođači izvoznici koji podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena naplaćivali tržištima trećih zemalja obarale su cijene industrije EU-a za 20 %-39 %. To pokazuje razine cijena s kojima bi u nedostatku mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno ušli na tržište Unije.
(135)
Vjerojatnost jeftinog kineskog izvoza u nedostatku mjera potvrđuju brojni antidampinški ispitni postupci protiv kineske limunske kiseline u drugim zemljama navedeni u uvodnoj izjavi 133.
(136)
Kineski proizvođači izvoznici imaju mogućnost znatno povećati već znatan tržišni udjel po cijenama koje znatno obaraju cijene industrije Unije na štetu industrije Unije.
(137)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da kineski proizvođači izvoznici svoje cijene vjerojatno ne bi snizili na razine cijena koje prevladavaju na tržištima drugih trećih zemalja. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena činjenicama u ispitnom postupku. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 134., marže obaranja cijena utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji nisu sudjelovali u preuzimanju obveze na tržištu Unije (20 %-45 %) vrlo su slične onima koje su utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji su preuzeli obveze na tržištima trećih zemalja (20 %-39 %). Stoga je vjerojatno da će se u nedostatku mjera kineske cijene na tržištu Unije približiti cijenama kineskih proizvođača izvoznika na drugim tržištima.
(138)
Stoga se može zaključiti da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka tih mjera.
5. INTERES UNIJE
(139)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li uvođenje antidampinških mjera na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nakon nalaza trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih interesa koji su uključeni uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
5.1. Interes industrije Unije
(140)
Oba proizvođača iz Unije koja zajedno čine 100 % proizvodnje u Uniji surađivala su u ovom ispitnom postupku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 130., industrija Unije oporavila se od štete prouzročene prethodnim dampingom.
(141)
Industrija Unije uspjela se oporaviti od prethodne štete zahvaljujući mjerama koje su na snazi. Istodobno, industrija Unije pokazala je da je njezin rad održiv kad ne podliježe nepoštenom tržišnom natjecanju nastalom zbog dampinškog uvoza.
(142)
Istodobno, uklanjanje mjera vrlo bi vjerojatno dovelo do povećanja nepoštenog tržišnog natjecanja zbog dampinškog kineskog uvoza, čime bi se doveo u opasnost nastavak rada preostalih proizvođača u industriji koja je inače održiva. Podsjeća se da su tri proizvođača iz Unije zatvorila svoja postrojenja prije uvođenja mjera protiv kineskog uvoza.
(143)
Stoga se zaključuje da je u interesu Unije da se zadrže mjere na snazi.
5.2. Interes nepovezanih uvoznika
(144)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., šest je nepovezanih uvoznika dostavilo odgovor na uzorkovanje. Uzorkovanje je provedeno na trima najvećim uvoznicima, ali jedan uvoznik na kraju nije dostavio smislen odgovor na upitnik. Konačni se uzorak sastojao od preostalih dvaju uvoznika.
(145)
Oba uvoznika trguju širokim rasponom proizvoda. Značajnost limunske kiseline u njihovu ukupnom prometu uvelike se razlikuje. Za jednog uvoznika limunska kiselina čini nebitan dio ukupnog prometa, a za drugog je ona jedan od najvažnijih proizvoda.
(146)
Nijedan od tih dvaju uvoznika u uzorku ne protivi se izričito mjerama na snazi, ali su upozorili na to da je trenutačna razina NUC-a previsoka, što dovodi do znatne dobiti za industriju Unije. Ti su uvoznici stoga zatražili smanjenje razine NUC-a.
5.3. Interes korisnika
(147)
Komisija je zaprimila šest potpunih odgovora od korisnika, i to uglavnom od kemijskih i farmaceutskih industrija. Iako je industrija hrane i pića nesumnjivo najveći korisnik limunske kiseline koji čini najmanje 50 % ukupne potrošnje, nijedan korisnik iz te industrije nije u potpunosti surađivao.
(148)
Korisnici su bili zabrinuti u pogledu sigurnosti opskrbe. Jedna se zabrinutost odnosila na nemogućnost industrije Unije da u potpunosti opskrbljuje tržište Unije. Međutim, mjerama na snazi nije zaustavljen ulazak znatne količine kineskog uvoza na tržište Unije, čime je omogućena opskrba dijela tržišta koji industrija Unije ne može opskrbljivati.
(149)
Za veliku skupinu korisnika kao što su industrija hrane i pića te farmaceutske industrije limunska je kiselina samo neznatno potrebna u proizvodnji njihovih proizvoda. Prema njihovu mišljenju nije jednostavno zamijeniti limunsku kiselinu, zbog čega je sigurnost opskrbe često važnija od cijene. Financijski učinak mjera na te korisnike beznačajan je zbog vrlo male važnosti limunske kiseline u njihovim strukturama troškova.
(150)
Za korisnike koji proizvode kemijske proizvode koji čine oko 25 % ukupne potrošnje u EU-u limunska je kiselina srednje važna te čini oko 5 % troškova sirovina. Oni misle da nije potrebno zadržati antidampinške mjere. Neki su korisnici naglasili i dobro financijsko stanje proizvođača u EU-u. Učinak mjera na te korisnike znatniji je od učinka na industriju hrane i pića te farmaceutske industrije. Unatoč tome, podaci koje su dostavili korisnici koji surađuju proizvođači kemijskih proizvoda pokazuju da su ti korisnici uspjeli ostvariti zadovoljavajuću dobit unatoč mjerama na snazi. Stoga se smatra da je učinak mjera na te korisnike ograničen.
(151)
Nakon objave zainteresirane strane iz industrije deterdženata tvrdile su da je troškovni udjel limunske kiseline za određene proizvode viši od navedenog prosječnog udjela od 5 %. Te strane međutim nisu dostavile dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da je prosjek za industriju deterdženata konkretno drugačiji od udjela od 5 % za kemijsku industriju općenito. Stoga se smatra da su zaključci za kemijsku industriju konkretno primjenjivi i na industriju deterdženata.
(152)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su i da će buduća zabrana fosfata u deterdžentima za automatske perilice rublja od 2017. dovesti do povećane potrošnje limunske kiseline u Uniji. Premda je jasno da će dotad fosfate trebati zamijeniti drugim tvarima, još nije jasno hoće li se fosfati zamijeniti limunskom kiselinom ili nekim drugim tvarima. Te strane nisu dostavile ni činjenične dokaze o sveukupnom utjecaju navedene zamjene.
(153)
U smislu ravnoteže, pozitivan učinak mjera na industriju Unije nesumnjivo nadmašuje ograničen ili nebitan negativni utjecaj mjera na snazi na korisnike.
5.4. Izvori opskrbe na tržištu Unije
(154)
Zainteresirane strane žalile su se na navodni nedostatak tržišnog natjecanja na tržištu Unije. Istina je da u EU-u postoje samo dva proizvođača. Kako bi se zadovoljila potražnja korisnika u EU-u, na tržištu Unije potreban je uvoz koji najvećim dijelom dolazi iz NRK-a.
(155)
Međutim, to što su u Uniji ostala samo dva proizvođača, posljedica je dampinških praksi kineskih proizvođača izvoznika koje su dovele do mjera koje se revidira. Na početku razmatranog razdoblja početnog ispitnog postupka, u 2004., u Uniji je postojalo pet proizvođača koji su se na tržištu natjecali sa znatnim količinama dampinškog kineskog uvoza. Tijekom sljedećih godina (2004.-2007.), kad je Unija bila izložena velikim količinama izrazito dampinškog izvoza iz NRK-a, tri su proizvođača iz Unije bila prisiljena napustiti tržište, što je dovelo do trenutačnog duopola.
(156)
Od uvođenja mjera na snazi bilo je moguće zaustaviti smanjivanje broja proizvođača u Uniji. Kad bi se kineskim proizvođačima izvoznicima dopustilo da ponovno pokrenu dampinšku praksu u neograničenim količinama, industrija Unije ponovno bi počela trpjeti štetu, što bi uključivalo gubitak tržišnog udjela pred kineskim uvozom.
(157)
Proizvođači iz Unije nemaju dostatan kapacitet za potpuno zadovoljavanje potražnje na tržištu Unije (vidjeti prethodnu izjavu 107.). Unatoč postojanju mjera na snazi, kineski je uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije u znatnim količinama te je njegov tržišni udjel iznosio između 35 % i 45 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 93.
(158)
U nedostatku mjera jedina bi dva preostala proizvođača iz EU-a mogla biti jednako tako prisiljena napustiti tržište EU-a. U takvom bi scenariju korisnici u EU-u postali još ovisniji o jedinom izvoru uvoza, NRK-u, što ne bi bilo u interesu Unije s obzirom na prethodno navedenu važnost sigurnosti opskrbe.
5.5. Zaključak o interesu Unije
(159)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje mjera na snazi za uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.
6. ANTIDAMPINŠKE MJERE
6.1. Privremena revizija ograničena na štetu
(160)
Većina kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju sudjeluje u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., ispitnim postupkom revizije pokazalo se da su njihove cijene izvoza u EU utvrđene na temelju tih preuzetih obveza u pogledu cijena u okviru kojih su utvrđene najmanje uvozne cijene („NUC”). Stoga se njihove izvozne cijene nisu smatrale dostatno pouzdanima za potrebe analize vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u specifičnim okolnostima ovog ispitnog postupka. Jednako tako, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 100., te izvozne cijene ne mogu se smatrati pouzdanim pokazateljem za provedbu pouzdanog i značajnog izračuna obaranja cijena. Zbog istog razloga te cijene nisu dostatno pouzdane za izračun nove razine uklanjanja štete.
(161)
Za kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje, a nije preuzeo obvezu u pogledu cijena, društvo Laiwu, preuzimanje obveze u pogledu cijena nije utjecalo na njegove izvozne cijene zbog čega te cijene nije bilo moguće upotrijebiti za utvrđivanje nove razine uklanjanja štete.
6.2. Razina uklanjanja štete
(162)
Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je prvo utvrdila iznos pristojbi koji je potreban kako bi se izbjeglo ponavljanje štete za industriju Unije.
(163)
Šteta se ne bi ponovila ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u odsutnosti dampinškog uvoza. Profitna marža utvrđena u tu svrhu u početnom ispitnom postupku iznosila je 6 %.
(164)
Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarne profitne marže ostvarene tijekom RIPR-a od prodajnih cijena Unije i zamijenila tu ostvarenu maržu prethodno navedenom profitnom maržom od 6 %.
(165)
Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je profitna marža prije oporezivanja od 6 % preniska zato što se preostalom dobiti nakon oporezivanja zbog visoke stope poreza ne osiguravaju potrebna sredstva.
(166)
S tim u vezi, profitna marža upotrijebljena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odražava profitnu maržu u slučaju kada nema dampinškog uvoza. Zainteresirana strana nije dostavila dokaze kojima bi pokazala da profitna marža od 6 %, stvarna profitna marža koju je industrija Unije ostvarila kada nije bilo dampinškog uvoza utvrđena u početnom ispitnom postupku, nije primjerena za ovu svrhu.
(167)
Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene društva Laiwu, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji je na tržištu Unije prodavala industrija Unije tijekom RIPR-a. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
6.3. Konačne antidampinške mjere
(168)
Potrebno je uvesti konačne antidampinške mjere za društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. na uvoz predmetnog proizvoda u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 9. stavka 4. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila maržu štete i dampinšku maržu. Stopu pristojbe potrebno je postaviti na razinu dampinga ili razinu uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža.
(169)
Na temelju prethodno navedenog konačna stopa antidampinške pristojbe, izražena na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebala bi iznositi:
Društvo
Dampinška marža
Razina uklanjanja štete
Konačna antidampinška pristojba
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
U okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno je zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem prema različitim stopama i obvezama u pogledu cijena za određena društva.
(171)
Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.
(172)
Društva mogu zahtijevati primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijene naziv ili adresu subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (12). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva ili adrese društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva ili adrese bit će objavljena u Službenom listu Europske unije.
(173)
Dva proizvođača izvoznika obavijestila su Komisiju o promjeni adrese. Jedan od njih obavijestio je Komisiju i o promjeni svojeg naziva. Te promjene ne utječu na njihovo poslovanje u pogledu predmetnog proizvoda.
(174)
Jedan proizvođač izvoznik ne bi više trebao imati pravo na pojedinačnu stopu pristojbe jer je prestao poslovati.
(175)
Nalazi iz uvodnih izjava 173. i 174. objavljeni su, a na njih nisu zaprimljene primjedbe.
7. OBLIK MJERA
(176)
U okviru revizije oblika mjera Komisija je razmotrila postavljanje NUC-a u okviru preuzetih obveza. Točnije, Komisija je ispitala mehanizam indeksiranja.
(177)
NUC je početno bio indeksiran na temelju promjena cijena kukuruza u SAD-u. Kad su uvedene početne mjere, proizvođači izvoznici koji su ponudili preuzimanje obveze u pogledu cijena nisu mogli pronaći javni referentni izvor za cijene kukuruza u EU-u. Takav je izvor sada dostupan te se smatra primjerenijim s obzirom na to da se NUC temelji na neštetnoj cijeni industrije Unije.
(178)
Komisija je ispitala i varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina po toni limunske kiseline i smatrala ju je točnom.
(179)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je umjesto opisanog indeksiranja NUC-a trebalo primijeniti fiksnu minimalnu cijenu ili indeksirati na temelju cijena drugih sirovina, a ne samo kukuruza, jer svi proizvođači iz Unije ne upotrebljavaju kukuruz kao sirovinu u proizvodnji limunske kiseline. Međutim, s obzirom na znatne promjene troškova proizvodnje i cijena limunske kiseline, fiksna minimalna cijena mogla bi u kratkom roku zastarjeti i postati nerazumno visoka ili niska. Nadalje, ne smatra se primjerenim indeksirati sirovinu razmjerno stabilnih cijena dok se cijene limunske kiseline znatno mijenjaju, a pritom za tu sirovinu ne postoje pouzdani javno dostupni izvori.
(180)
Stoga se smatra da fiksna minimalna cijena ili indeksiranje na temelju drugih sirovina nije opravdanija od indeksiranja na temelju cijena kukuruza. Budući da kukuruz nije osnovna sirovina svim proizvođačima iz Unije, smatralo se primjerenim revidirati varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina kako bi se bolje uzela u obzir ponderirana prosječna potrošnja kukuruza u industriji Unije i razvoj neštetne cijene industrije Unije u cjelini.
(181)
U okviru privremene parcijalne revizije ograničene na štetu Komisija je utvrdila novu neštetnu cijenu za industriju Unije. Na temelju toga potrebno je revidirati NUC i ažurirati ga kako bi preuzete obveze u pogledu cijena ostale na snazi.
(182)
Nakon konačne objave pet proizvođača izvoznika koji su surađivali, uključujući skupinu proizvođača izvoznika za koje trenutačno važi preuzeta obveza, zajedno s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije (vidjeti uvodne izjave 2. i 3.), ponudili su novo prihvatljivo preuzimanje obveze u vezi s cijenom.
(183)
Komisija je Provedbenom odlukom (EU) 2015/87 (13), prihvatila te nove ponude za preuzimanje obveza kojima su zamijenjene preuzete obveze na snazi. Novim ponudama o preuzimanju obveza uklanja se štetni učinak dampinga i u dovoljnoj mjeri ograničava rizik izbjegavanja mjera.
(184)
Kako bi se Komisiji i carinskim tijelima dodatno omogućio učinkovit nadzor poštovanja preuzetih obveza nad trgovačkim društvima, kada se zahtjev za puštanjem u slobodni promet predoči nadležnom carinskom tijelu, izuzeće od antidampinških mjera mora biti uvjetovano:
i.
predočenjem računa na temelju preuzete obveze, što je račun koji sadržava barem dijelove s popisa i izjavu propisanu u Prilogu;
ii.
činjenicom da uvezenu robu proizvode, otpremaju i za nju izdaju račun navedena društva izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i
iii.
činjenicom da roba prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju preuzete obveze.
Ako prethodno navedeni uvjeti nisu ispunjeni, odgovarajuća antidampinška pristojba primjenjuje se u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet.
(185)
Prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe, kad god Komisija povuče odluku o prihvatu preuzete obveze nakon povrede upućivanjem na konkretne poslove te izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani, carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave o puštanju tih poslova u slobodni promet.
(186)
Uvoznici bi trebali znati da carinski dug može nastati, kao uobičajeni rizik trgovine, u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodni promet, kako je opisano u uvodnim izjavama 184. i 185., čak i ako je Komisija prihvatila ponudu za preuzimanje obveze proizvođača od kojeg su oni izravno ili neizravno kupovali.
(187)
Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz limunske kiseline i trinatrij citrat dihidrata trenutačno razvrstanih u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 (oznaka TARIC 2918150010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stope konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode u nastavku navedena društva, sljedeće su:
Društvo
Konačna antidampinška pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, NRK
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, NRK
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, NRK
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, NRK
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, NRK
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, NRK
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, NRK
32,6
A879
Sva ostala društva
42,7
A999
3. Neovisno o stavku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvoz pušten u slobodni promet u skladu s člankom 2.
4. Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.
Članak 2.
1. Uvoz prijavljen za puštanje u slobodni promet za koji su račune izdala društva od kojih je Komisija prihvatila preuzimanje obveza i čiji su nazivi navedeni u Provedbenoj odluci (EU) 2015/87 izuzet je iz antidampinške pristojbe uvedene člankom 1. pod uvjetom:
(a)
da su ga navedena društva proizvela, otpremila i za njega izdala račun izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i
(b)
da je taj uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno trgovačkim računom koji sadržava najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi; i
(c)
da roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.
2. Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodan promet:
(a)
kada se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno; ili
(b)
kada se Komisija prema članku 8. stavku 9. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 povuče iz prihvaćene preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.