NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 256/2014
ze dne 26. února 2014
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, o nahrazení nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 736/96
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 194 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pro rozvoj energetické politiky Unie a pro to, aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání a hodnocení a navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, jakož i vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu nebo o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Smlouva o Euratomu) mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné zprávy o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu. Je však, kdekoli je to možné, třeba zabránit tomu, aby byly podniky zatíženy dvojím břemenem.
(8)
Aby mohla Komise získat ucelený obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích oficiálních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury, které jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území a týkají se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla -, výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého. Členské státy by rovněž měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech týkajících se elektrického propojení a plynového propojení s třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat tyto údaje a informace dotčenému členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, pokud již byly rovnocenné informace Komisi poskytnuty na základě odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby se požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem zdvojovaly. V zájmu snížení zátěže vyplývající z podávání zpráv by měla Komise poskytovat podporu členským státům s cílem objasnit, v jakých případech považuje údaje nebo informace, které jí již byly poskytnuty na základě jiných právních předpisů, za splňující požadavky tohoto nařízení.
(12)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by měla mít možnost přijmout veškerá vhodná opatření za účelem zpracování údajů a zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů, a zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, které by měly zaručit důvěrnost údajů nebo informací oznamovaných Komisi.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (3) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména k posílení energetické bezpečnosti prostřednictvím zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Meziodvětvová analýza Komise a údaje a informace, které podle tohoto nařízení Komise zveřejní, budou v souvislosti s plánováním investic přínosem pro malé a střední podniky.
(17)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci, a to s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje, což je obzvláště v zájmu subjektů, které nově vstupují na trh.
(18)
Toto nařízení by mělo nahradit nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 (5), které bylo dne 6. září 2012 zrušeno Soudním dvorem (6) a jehož účinky měly být zachovány až do vstupu nového nařízení v platnost. Se vstupem tohoto nařízení v platnost by tedy zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 617/2010, o němž rozhodl Soudní dvůr, mělo nabýt účinku. Dále by mělo být tímto nařízením zrušeno nařízení Rady (ES) č. 736/96 (7), které bylo zrušeno zrušeným nařízením (EU, Euratom) č. 617/2010.
(19)
Forma a technické podrobnosti oznamování údajů a informací o investičních projektech do energetické infrastruktury Komisi jsou stanoveny v nařízení Komise (EU, Euratom) č. 833/2010 (8). Nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010 by mělo zůstat v platnosti až do jeho revize, která bude následovat po přijetí tohoto nařízení.
(20)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu či účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla - a o investičních projektech týkajících se výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním, včetně propojení Unie s třetími zeměmi;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je:
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu;
4)
„investiční fází“ fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady; nezahrnuje plánovací fázi;
5)
„plánovací fází“ fáze, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
6)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
7)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
8)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
9)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména:
i)
prostřednictvím produktovodů, kromě těžební sítě a kromě části produktovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí, nebo
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
10)
„zachycováním“ proces zachycování oxidu uhličitého z průmyslových zařízení za účelem skladování;
11)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
12)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
13)
„zdroji energie“:
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
14)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (9) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (10);
15)
„souhrnnými údaji“ údaje agregované na úrovni jednoho nebo více členských států.
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2015 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2015 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotčený členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis; nebo
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První odstavec se nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky, pokud jsou předávané údaje nebo informace srovnatelné.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze obsahuje oznámení uvedené v článku 3 podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, případně včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu obsahuje oznámení podle článku 3:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede:
a)
celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky, a
b)
příslušné informace o zpoždění nebo překážkách při provádění investičních projektů, pokud členské státy, jimi pověřené subjekty nebo dotčený zvláštní subjekt takové informace mají.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
Pokud činí oznámení zvláštní subjekty, lze k oznamovaným údajům a informacím připojit odpovídající připomínky členských států.
2. Komise může souhrnné údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že nejsou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je není možné odvodit.
3. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo Komise zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 10. června 2014 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provádění tohoto nařízení, týkající se formy a dalších technických podrobností ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5. Do té doby zůstává v platnosti nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro přijímání, uchovávání a jakékoli zpracování údajů nebo informací o energetické infrastruktuře, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Komise rovněž zajistí, aby zdroje informačních technologií uvedené v prvním pododstavci zaručovaly důvěrnost údajů nebo informací, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich funkce.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, které sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektrické sítě, jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité pro energetickou politiku Unie, zejména pro fungování vnitřního trhu s energií, a to s důrazem na potenciální nedostatky a chyby, které se v budoucnosti vyskytnou ve výrobní a přenosové infrastruktuře;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise všem členským státům umožní, aby se k návrhům těchto analýz vyjádřily.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu, koordinační skupina pro otázky elektrické energie a koordinační skupina pro otázky ropy.
Článek 11
Přezkum
Do 31. prosince 2016 Komise přezkoumá provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V rámci přezkumu Komise mimo jiné posoudí:
a)
možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení na:
i)
těžbu plynu, ropy a uhlí,
ii)
terminály pro stlačený zemní plyn,
iii)
další druhy skladování elektrické energie, a
b)
zda by měly či neměly být sníženy stropy stanovené pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů.
Při posuzování těchto možností Komise přihlíží k potřebě zajistit rovnováhu mezi zvýšenou administrativní zátěží a přínosy plynoucími ze získání dodatečných informací.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje s účinkem ode dne 9. dubna 2014.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
UREDBA (EU) br. 256/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 26. veljače 2014.
o obavješćivanju Komisije o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture u Europskoj uniji, zamjeni Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 617/2010 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 736/96
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Stvaranje cjelovite slike razvoja ulaganja u energetsku infrastrukturu u Uniji ključno je za razvoj energetske politike Unije i kako bi Komisija izvršila svoje zadatke u području energetike. Redovit pristup ažurnim podacima i informacijama Komisiji bi trebao omogućiti potrebne usporedbe i procjene te predlaganje odgovarajućih mjera na temelju odgovarajućih brojčanih podataka i analiza, posebno u vezi s budućom ravnotežom između energetske ponude i potražnje.
(2)
Situacija u području energetike znatno se promijenila posljednjih godina u Uniji i izvan nje te su ulaganja u energetsku infrastrukturu postala ključno pitanje za sigurnu opskrbu Unije energijom, funkcioniranje unutarnjeg tržišta i prijelaz na energetski sustav s niskom emisijom ugljika, s čime je započela Unija.
(3)
Za taj novi energetski kontekst potrebna su značajna ulaganja u sve vrste infrastrukture u svim energetskim sektorima, kao i razvoj novih vrsta infrastrukture i novih tehnologija koje tržište treba prihvatiti. Zbog liberalizacije energetskog sektora i dodatne integracije unutarnjeg tržišta gospodarski subjekti igraju sve značajniju ulogu u svrhu ulaganja. U isto vrijeme novi zahtjevi energetske politike, kao što su ciljevi koji utječu na mješavinu goriva, izmijenit će politike država članica u smjeru nove i/ili modernizirane energetske infrastrukture.
(4)
U tom kontekstu trebalo bi posvetiti veću pažnju ulaganjima u energetsku infrastrukturu u Uniji, posebno kako bi se preduhitrili problemi, promicala najbolja praksa te kako bi budući razvoj energetskog sustava Unije bio transparentniji.
(5)
Komisija, a posebno njezin Opservatorij za energetsko tržište, trebala bi stoga raspolagati točnim podacima i informacijama o investicijskim projektima, uključujući stavljanje izvan pogona, koji se odnose na najznačajnije komponente energetskog sustava Unije.
(6)
Podaci i informacije o predvidivim kretanjima u kapacitetima proizvodnje, transporta i skladištenja te o projektima u različitim energetskim sektorima od interesa su za Uniju i važni za buduća ulaganja. Zbog toga je potrebno osigurati obavješćivanje Komisije o investicijskim projektima za koje su započeli radovi na izgradnji ili stavljanju izvan pogona ili za koje je donesena konačna odluka o ulaganju.
(7)
Na temelju članaka 41. i 42. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Ugovor o Euratomu) poduzeća imaju obvezu dostaviti svoje investicijske projekte. Te informacije potrebno je posebno dopuniti redovitim izvješćivanjem o provedbi investicijskih projekata. Takvim dodatnim izvješćivanjem ne dovode se u pitanje članci od 41. do 44. Ugovora o Euratomu. Međutim, kad god je to moguće, trebalo bi izbjeći nametanje dvostrukog opterećenja poduzećima.
(8)
Kako bi Komisija imala dosljedan pregled budućih kretanja energetskog sustava Unije u cjelini, potreban je usklađen okvir za izvješćivanje o investicijskim projektima, koji se temelji na ažuriranim kategorijama službenih podataka i informacija koje države članice trebaju dostaviti.
(9)
U tu svrhu države članice trebale bi obavješćivati Komisiju o podacima i informacijama u pogledu investicijskih projekata u području energetske infrastrukture, koji su planirani ili u procesu izgradnje na njihovom državnom području, koji se tiču proizvodnje, skladištenja i transporta nafte, prirodnog plina, električne energije, uključujući električnu energiju iz obnovljivih izvora, električnu energiju iz ugljena i lignita te kogeneraciju električne energije i korisne topline; proizvodnje biogoriva; te hvatanja, prijevoza i skladištenja ugljičnog dioksida. Države članice također bi trebale obavješćivati Komisiju o podacima i informacijama u pogledu investicijskih projekata o interkonekcijama električne energije i plinskim interkonekcijama s trećim zemljama. Poduzeća na koja se to odnosi trebala bi imati obvezu obavješćivanja dotične države članice o tim podacima i informacijama.
(10)
S obzirom na vremenske okvire investicijskih projekata u energetskom sektoru, trebalo bi biti dostatno izvješćivati jednom u dvije godine.
(11)
Kako bi se izbjegla nerazmjerna administrativna opterećenja i sveli na najmanju mjeru troškovi za države članice i poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća, ova bi Uredba trebala omogućiti izuzimanje država članica i poduzeća od obveze izvješćivanja, pod uvjetom da su Komisiji već dostavljene jednakovrijedne informacije na temelju pravnih akata Unije iz područja energetike, a čija je namjena ostvariti ciljeve konkurentnih energetskih tržišta u Uniji, održivosti energetskog sustava Unije i sigurnosti opskrbe Unije energijom. Zbog toga bi trebalo izbjegavati svako udvostručavanje zahtjeva izvješćivanja koji su navedeni u trećem paketu mjera za unutarnje tržište u području električne energije i prirodnog plina. Kako bi se smanjilo opterećenje izvješćivanja, Komisija bi državama članicama trebala osigurati potporu s ciljem razjašnjavanja u kojim se slučajevima za podatke ili informacije o kojima je Komisija već obaviještena u okviru drugih pravnih akata smatra da udovoljavaju zahtjevima iz ove Uredbe.
(12)
Komisija, a posebno njezin Opservatorij za energetsko tržište, trebala bi radi obrade podataka, kao i radi jednostavnijeg i sigurnijeg obavješćivanja o podacima, moći poduzeti sve odgovarajuće mjere, a posebno koristiti integrirane informatičke alate i postupke, koji bi trebali jamčiti povjerljivost podataka ili informacija o kojima je Komisija obaviještena.
(13)
Zaštita pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka koju izvršavaju države članice uređena je Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), a zaštita pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka koju izvršava Komisija uređena je Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Ovom se Uredbom ne mijenjaju te odredbe.
(14)
Države članice ili njihovi ovlašteni subjekti te Komisija trebali bi čuvati povjerljivost poslovno osjetljivih podataka i informacija. Zbog toga bi države članice ili njihovi ovlašteni subjekti trebali objediniti te podatke i informacije na nacionalnoj razini, uz izuzetak podataka i informacija u vezi s prekograničnim transportnim projektima, prije nego što ih podnesu Komisiji. Ako je potrebno, Komisija bi trebala dodatno objediniti te podatke tako da se spriječi otkrivanje detalja o pojedinim poduzećima ili postrojenjima ili izvođenje zaključaka o njima.
(15)
Komisija, a posebno njezin Opservatorij za energetsko tržište, trebala bi omogućiti redovitu, međusektorsku analizu strukturne evolucije i izgleda energetskog sustava Unije te, gdje je primjereno, precizniju analizu određenih aspekata tog energetskog sustava. Ta bi analiza posebno trebala doprinijeti jačanju energetske sigurnosti prepoznavanjem mogućih nedostataka u infrastrukturi i ulaganjima radi postizanja ravnoteže između energetske ponude i potražnje. Analiza bi također trebala doprinijeti raspravi na razini Unije o energetskoj infrastrukturi te bi se zbog toga trebala proslijediti Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te bi trebala biti dostupna zainteresiranim stranama.
(16)
Mala i srednja poduzeća u okviru svojeg investicijskog planiranja moći će profitirati od međusektorske analize Komisije te podataka i informacija koje Komisija objavi u skladu s ovom Uredbom.
(17)
Komisiji mogu pružati pomoć stručnjaci iz država članica ili bilo koji drugi kompetentni stručnjaci radi razvijanja zajedničkog razumijevanja potencijalnih infrastrukturnih nedostataka i povezanih rizika te radi jačanja transparentnosti u pogledu budućih kretanja, što je od posebnog interesa za nove sudionike na tržištu.
(18)
Ovom bi se Uredbom trebala zamijeniti Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 617/2010 (5) koju je Sud poništio 6. rujna 2012. (6) i čiji su se učinci trebali zadržati do stupanja na snagu nove uredbe. Stoga bi stupanjem na snagu ove Uredbe poništenje Uredbe (EU, Euratom) br. 617/2010 u skladu s odlukom Suda trebalo proizvesti učinke. Nadalje, Uredba Vijeća (EZ) br. 736/96 (7), koja je bila stavljena izvan snage Uredbom (EU, Euratom) br. 617/2010, trebala bi biti stavljena izvan snage ovom Uredbom.
(19)
Oblik i tehnički detalji obavijesti Komisiji o podacima i informacijama o investicijskim projektima u području energetske infrastrukture utvrđeni su u Uredbi Komisije (EU, Euratom) br. 833/2010 (8). Uredba (EU, Euratom) br. 833/2010 trebala bi se nastaviti primjenjivati do njezine revizije koja će uslijediti nakon donošenja ove Uredbe.
(20)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom uspostavlja zajednički okvir za obavješćivanje Komisije o podacima i informacijama u pogledu investicijskih projekata u području energetske infrastrukture u sektorima nafte, prirodnog plina, električne energije, uključujući električnu energiju iz obnovljivih izvora, električnu energiju iz ugljena i lignita te kogeneraciju električne energije i korisne topline, kao i u pogledu investicijskih projekata u vezi s proizvodnjom biogoriva i hvatanjem, prijevozom i skladištenjem ugljičnog dioksida koji je proizveden u tim sektorima.
2. Ova se Uredba primjenjuje na vrste investicijskih projekata navedene u Prilogu, za koje su započeli radovi na izgradnji ili stavljanju izvan pogona ili za koje je donesena konačna odluka o ulaganju.
Nadalje, države članice mogu dostaviti procijenjene podatke ili privremene informacije o vrstama investicijskih projekata koje su navedene u Prilogu, za koje se početak izgradnje planira u roku od pet godina i o onima za koje se stavljanje izvan pogona planira u roku od tri godine, ali za koje nije donesena konačna odluka o ulaganju.
Članak 2.
Definicije
U smislu ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„infrastruktura” znači bilo koja vrsta postrojenja ili dijela postrojenja povezana s proizvodnjom, transportom i skladištenjem, uključujući interkonekcije između Unije i trećih zemalja;
2.
„investicijski projekti” znači projekti kojima je cilj:
i.
izgradnja nove infrastrukture;
ii.
pretvorba, modernizacija, povećanje ili smanjenje kapaciteta postojeće infrastrukture;
iii.
djelomično ili potpuno stavljanje izvan pogona postojeće infrastrukture;
3.
„konačna odluka o ulaganju” znači odluka donesena na razini poduzeća radi definitivnog određivanja sredstava za investicijsku fazu projekta;
4.
„investicijska faza” znači faza tijekom koje dolazi do izgradnje ili stavljanja izvan pogona te snošenja kapitalnih troškova; ona ne uključuje fazu planiranja;
5.
„faza planiranja” znači faza tijekom koje se priprema provedba projekta i koja uključuje, ako je potrebno, procjenu izvedivosti, pripremne i tehničke studije, pribavljanje dozvola i ovlaštenja te snošenje kapitalnih troškova;
6.
„investicijski projekti u izgradnji” znači investicijski projekti za koje je izgradnja počela te su nastali kapitalni troškovi;
7.
„stavljanje izvan pogona” znači faza u kojoj infrastruktura trajno prestaje s radom;
8.
„proizvodnja” znači proizvodnja električne energije i obrada goriva, uključujući biogoriva;
9.
„transport” znači prijenos izvora energije ili energetskih proizvoda ili ugljičnog dioksida kroz mrežu, a posebno:
i.
putem cjevovoda, osim mreže proizvodnih cjevovoda i osim dijela cjevovoda koji se primarno koristi u kontekstu lokalne distribucije; ili
ii.
putem međusobno povezanih sustava vrlo visokog i visokog napona, osim sustava koji se primarno koriste u kontekstu lokalne distribucije;
10.
„hvatanje” znači proces hvatanja ugljičnog dioksida iz industrijskih postrojenja radi skladištenja;
11.
„skladištenje” znači čuvanje na trajnoj ili privremenoj osnovi energije ili izvora energije u nadzemnoj ili podzemnoj infrastrukturi ili geološkim nalazištima ili spremanje ugljičnog dioksida u podzemnim geološkim formacijama;
12.
„poduzeće” znači sve fizičke ili pravne, privatne ili javne osobe koje odlučuju o investicijskim projektima ili ih provode;
13.
„izvori energije” znači:
i.
primarni izvori energije kao što su nafta, prirodni plin ili ugljen;
ii.
transformirani izvori energije kao što je električna energija;
iii.
obnovljivi izvori energije, uključujući hidroenergiju, energiju iz biomase, bioplina, vjetra, solarnu energiju, energiju plime i oseke, valova i geotermalnu energiju; i
iv.
energetski proizvodi, kao što su rafinirani naftni proizvodi i biogoriva;
14.
„posebno tijelo” znači tijelo kojem je bilo kojim pravnim aktom Unije iz područja energetike povjerena priprema i usvajanje višegodišnjih planova za razvoj mreže i ulaganja u energetsku infrastrukturu na razini Unije, kao što je Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju („ENTSO-E”) iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Europska mreža operatora transportnih sustava za plin („ENTSO-G”) iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (10);
15.
„objedinjeni podaci” znači podaci objedinjeni na razini jedne ili više država članica.
Članak 3.
Obavješćivanje o podacima
1. Pazeći na razmjernost tereta prikupljanja i izvješćivanja o podacima, države članice ili subjekti kojima one prenesu tu zadaću prikupljaju sve podatke i informacije koji se zahtijevaju na temelju ove Uredbe od 1. siječnja 2015. i nakon toga svake dvije godine.
O podacima i odgovarajućim projektnim informacijama navedenima u ovoj Uredbi oni obavješćuju Komisiju 2015. godine, koja je prva godina izvješćivanja, i nakon toga svake dvije godine. To se obavješćivanje izvršava u objedinjenom obliku, osim za podatke i odgovarajuće informacije u vezi s prekograničnim transportnim projektima.
Države članice ili njihovi ovlašteni subjekti obavješćuju o objedinjenim podacima i odgovarajućim projektnim informacijama do 31. srpnja dotične godine izvješćivanja.
2. Države članice ili njihovi ovlašteni subjekti izuzeti su od obveza navedenih u stavku 1. pod uvjetom da, i u mjeri u kojoj, na temelju pravnih akata Unije u području energetike ili Ugovora o Euratomu:
(a)
dotična država članica ili njezin ovlašteni subjekt već su obavijestili Komisiju o podacima ili informacijama koji su jednakovrijedni onima koji se zahtijevaju na temelju ove Uredbe te su naveli datum tog obavješćivanja i točno određeni odgovarajući pravni akt; ili
(b)
posebnom je tijelu povjerena priprema višegodišnjeg investicijskog plana za energetsku infrastrukturu na razini Unije te ono u tu svrhu prikuplja podatke i informacije jednakovrijedne onima koji se zahtijevaju na temelju ove Uredbe. U tom slučaju i za potrebe ove Uredbe navedeno posebno tijelo obavješćuje Komisiju o svim odgovarajućim podacima i informacijama.
Članak 4.
Izvori podataka
Dotična poduzeća obavješćuju države članice ili njihove ovlaštene subjekte, na čijem državnom području planiraju provesti investicijske projekte, o podacima ili informacijama iz članka 3. prije 1. lipnja svake godine izvješćivanja. Priopćeni podaci ili informacije odražavaju stanje investicijskih projekata od 31. ožujka odgovarajuće godine izvješćivanja.
Prvi stavak ne primjenjuje se na poduzeća za koja dotična država članica odluči rabiti druge načine dostavljanja Komisiji podataka ili informacija iz članka 3., pod uvjetom da su dostavljeni podaci ili informacije usporedivi.
Članak 5.
Sadržaj obavijesti
1. Što se tiče vrsta investicijskih projekata koje su navedene u Prilogu, u obavijesti predviđenoj u članku 3. navodi se prema potrebi:
(a)
opseg kapaciteta koji je u planu ili u izgradnji;
(b)
vrsta i glavne karakteristike infrastrukture ili kapaciteta koji je u planu ili u izgradnji, uključujući položaj prekograničnih transportnih projekata, ako je to primjenjivo;
(c)
vjerojatna godina puštanja u rad;
(d)
vrste korištenih izvora energije;
(e)
postrojenja koja su u mogućnosti odgovoriti na krizne situacije u sigurnosti opskrbe, primjerice opremom koja omogućava dvosmjerne tokove ili prebacivanje na drugo gorivo; i
(f)
oprema sustava za hvatanje ugljičnog dioksida ili mehanizama nadogradnje za hvatanje i skladištenje ugljičnog dioksida.
2. Što se tiče mogućih prijedloga o stavljanju kapaciteta izvan pogona, u obavijesti predviđenoj u članku 3. navodi se:
(a)
narav i kapacitet dotične infrastrukture; i
(b)
vjerojatna godina stavljanja izvan pogona.
3. Sve obavijesti u skladu s člankom 3. uključuju prema potrebi:
(a)
ukupni opseg instaliranih proizvodnih, transportnih i skladišnih kapaciteta koji se upotrebljavaju na početku godine izvješćivanja ili koji više od tri godine nisu u radnom stanju; i
(b)
relevantne informacije o odgodama i/ili preprekama u vezi s provedbom investicijskog projekta, u slučaju da države članice, njihova ovlaštena tijela ili dotično posebno tijelo posjeduju te informacije.
Članak 6.
Kvaliteta i javnost podataka
1. Države članice, njihovi ovlašteni subjekti ili, prema potrebi, posebna tijela teže osiguravanju kvalitete, relevantnosti, točnosti, jasnoće, ažurnosti i dosljednosti podataka i informacija o kojima obavješćuju Komisiju.
Kada obavijest šalju posebna tijela, priopćeni podaci i informacije mogu biti popraćeni odgovarajućim napomenama država članica.
2. Komisija može objaviti objedinjene podatke i informacije proslijeđene sukladno ovoj Uredbi, posebno u analizama iz članka 10. stavka 3., pod uvjetom da se ne otkriju detalji o pojedinim poduzećima i postrojenjima niti da se o njima mogu izvesti zaključci.
3. Države članice, njihovi ovlašteni subjekti ili Komisija svaki za sebe čuvaju povjerljivost poslovno osjetljivih podataka ili informacija u njihovom posjedu.
Članak 7.
Provedbene odredbe
U granicama koje su utvrđene ovom Uredbom Komisija do 10. lipnja 2014. usvaja odredbe koje su potrebne za provedbu ove Uredbe u vezi s oblikom i drugim tehničkim detaljima obavješćivanja o podacima i informacijama iz članaka 3. i 5. Do tada se i dalje primjenjuje Uredba (EU, Euratom) br. 833/2010.
Članak 8.
Obrada podataka
Komisija je odgovorna za razvoj, udomljavanje, upravljanje i održavanje resursa informacijske tehnologije koji su potrebni za primanje, skladištenje i obrađivanje podataka ili informacija o energetskoj infrastrukturi, o kojima je obaviještena sukladno ovoj Uredbi.
Komisija također osigurava da resursi informacijske tehnologije iz prvog stavka jamče povjerljivost podataka ili informacija o kojima je obaviještena sukladno ovoj Uredbi.
Članak 9.
Zaštita pojedinaca s obzirom na obradu podataka
Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje pravo Unije, a posebno se ne mijenjaju obveze država članica u pogledu obrade osobnih podataka, kako je utvrđeno u Direktivi 95/46/EZ, kao ni obveze institucija i tijela Unije u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 u pogledu obrade osobnih podataka koju provode tijekom izvršavanja svojih dužnosti.
Članak 10.
Praćenje i izvješćivanje
1. Na temelju proslijeđenih podataka i informacija te, prema potrebi, drugih mogućih izvora podataka, uključujući podatke koje je kupila Komisija, te vodeći računa o odgovarajućim analizama kao što su višegodišnji planovi za razvoj mreža za plin i električnu energiju, Komisija prosljeđuje Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te svake dvije godine objavljuje međusektorsku analizu strukturne evolucije i razvojnih izgleda energetskog sustava Unije. Ta analiza ima za cilj posebno:
(a)
prepoznati potencijalne buduće nesklade između energetske ponude i potražnje, koji su značajni za energetsku politiku Unije, uključujući za funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta, s posebnim naglaskom na moguće buduće nedostatke i propuste u infrastrukturi za proizvodnju i transport;
(b)
prepoznati prepreke za ulaganja i promicati najbolju praksu za njihovo uklanjanje; i
(c)
povećati transparentnost za sudionike na tržištu i potencijalne nove konkurente na tržištu.
Na temelju tih podataka i informacija Komisija može osigurati i specifične analize za koje se smatra da su potrebne ili primjerene.
2. Kod pripreme analiza iz stavka 1. Komisiji mogu pomagati stručnjaci iz država članica i/ili bilo koji drugi stručnjaci, stručna udruženja sa specifičnim kompetencijama u dotičnom području.
Komisija svim državama članicama daje mogućnost da komentiraju nacrte analiza.
3. Komisija raspravlja o analizama sa zainteresiranim stranama, kao što su ENTSO-E, ENTSO-G, koordinacijska skupina za plin, koordinacijska skupina za električnu energiju i skupina za opskrbu naftom.
Članak 11.
Preispitivanje
Komisija do 31. prosinca 2016. preispituje provedbu ove Uredbe i podnosi izvješće o rezultatima tog preispitivanja Europskom parlamentu i Vijeću. Prilikom preispitivanja Komisija među ostalim provjerava:
(a)
moguće proširenje područja primjene ove Uredbe na:
i.
vađenje plina, nafte i ugljena;
ii.
terminale za komprimirani prirodni plin;
iii.
dodatne vrste skladištenja električne energije; i
(b)
trebaju li se ili ne sniziti pragovi za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.
Prilikom ispitivanja tih mogućnosti Komisija uzima u obzir potrebu za osiguranjem ravnoteže između povećanog administrativnog opterećenja i koristi od dobivanja dodatnih informacija.
Članak 12.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 736/96 stavlja se izvan snage od 9. travnja 2014.
Članak 13.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 26. veljače 2014.