ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku
(2014/404/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Rady 2010/282/EU (1) Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
(2)
V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2) a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.
(3)
Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (3).
(4)
Při posuzování, zda by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, má Rada přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou Smlouvou (4).
(5)
Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu 2014, podle programu stability na období 2014-2018 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 jsou oprávněné následující závěry:
-
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil na 2,5 %, tedy pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, již v roce 2011. Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP) byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů na všech úrovních vládních institucí a příznivějších hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů, než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí ve výši 2,6 % nadále pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však naplnila pouze zčásti a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 % HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem představoval téměř 0,6 % HDP.
-
Program stability na období 2014-2018, přijatý rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles na 1,4 % HDP v roce 2015. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Kromě toho vláda v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
-
Zvýšení schodku veřejných financí v roce 2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu (likvidační subjekt, Abbaueinheit) pro likvidaci znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014 poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením, jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy útvarů Komise a jež by měla vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
-
Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013 zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP ročně, což odpovídá doporučením Rady. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce.
-
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009 a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na likvidační subjekt.
(6)
Počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97.
(7)
V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)
Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Lucemburku dne 20. června 2014.
ODLUKA VIJEĆA
od 20. lipnja 2014.
o stavljanju izvan snage Odluke 2010/282/EU o postojanju prekomjernog deficita u Austriji
(2014/404/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
budući da:
(1)
Vijeće je 2. prosinca 2009., slijedom preporuke Komisije, u Odluci 2010/282/EU (1), odlučilo da u Austriji postoji prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da je deficit opće države predviđen za 2009. iznosio 3,9 % BDP-a, što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora, dok je bilo predviđeno da će bruto dug opće države dosegnuti 68,2 % BDP-a u 2009., što je iznad referentne vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora. Deficit opće države za 2009. nakon toga je revidiran na 5,5 %, a dug opće države na 116,4 % BDP-a.
(2)
U skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (2), Vijeće je 2. prosinca 2009. na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Austriji u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2013. Navedena preporuka Vijeća je objavljena.
(3)
U skladu s člankom 4. Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima, Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog Protokola države članice, u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009 (3), trebaju dostaviti podatke o državnom deficitu i dugu i drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada.
(4)
Odluku o tome treba li odluku o postojanju prekomjernog deficita staviti izvan snage, Vijeće treba donijeti na temelju dostavljenih podataka. Osim toga, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće biti veći od referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora (4).
(5)
Na temelju podataka koje je slijedom obavijesti Austrije iz travnja 2014., a u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, osigurala Komisija (Eurostat), te na temelju programa stabilizacije 2014.-2018. i proljetne prognoze službi Komisije iz 2014. opravdano je donijeti sljedeće zaključke:
-
Nakon što je dosegnuo vrhunac od 4,5 % BDP-a u 2010., deficit opće države u Austriji već se 2011. spustio na 2,5 % i time ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. To poboljšanje, u usporedbi s prvobitno predviđenim fiskalnim ishodom, bilo je djelomično povezano s uvažavanjem mjera državnih rashoda za rekapitalizaciju „loše banke” KA Finanz (oko 0,4 % BDP-a) u državnim računima iz 2012., kada su nastali utjecaji potvrđeni na temelju financijskih izvještaja banke. Smanjenje deficita je u manjem opsegu proizlazilo iz rashoda nižih od predviđenih na svim razinama vlasti i povoljnijih gospodarskih uvjeta, što je dovelo do većeg rasta prihoda od predviđenog. Suprotno nacionalnim prognozama i prognozama Komisije, deficit opće države u 2012., koji je iznosio 2,6 % BDP-a, i dalje je ostao ispod 3 % BDP-a. No zbog očekivanih rizika povezanih s mogućim dodatnim operacijama spašavanja financijskog sektora, koje su mogle dovesti do deficita iznad 3 % BDP-a u narednim godinama, Komisija nije preporučila prijevremeno stavljanje izvan snage postupka u slučaju prekomjernog deficita. Međutim, navedeni rizici su se ostvarili samo djelomično te je u 2013. u Austriji zabilježen deficit od 1,5 % BDP-a. Navedeno dodatno smanjenje deficita bilo je u velikoj mjeri posljedica neočekivanog opsega jednokratnih mjera koje su uključivale prodaju frekvencijskih područja za mobilnu telefoniju, koji je odgovarao iznosu od gotovo 0,6 % BDP-a.
-
U programu stabilizacije 2014.-2018., koji je austrijska vlada donijela 29. travnja 2014., predviđen je porast deficita opće države na 2,7 % BDP-a u 2014., a nakon toga pad na 1,4 % BDP-a u 2015. U proljetnoj prognozi Komisije iz 2014. predviđa se deficit od 2,8 % BDP-a u 2014. i 1,5 % BDP-a u 2015. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. Osim toga, u okviru Uredbe (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) vlada je najavila i u dopisu Komisiji potvrdila skup dodatnih ušteda i većih prihoda, koje je Komisija procijenila na 0,2 % BDP-a, a kako bi se izbjeglo predviđeno znatno odstupanje od potrebnog puta prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja (SPC).
-
Porast deficita opće države u 2014. uzrokovan je uspostavom strukture za likvidaciju (tijelo za likvidaciju, Abbaueinheit) radi likvidacije imovine umanjene vrijednosti banke Hypo Alpe Adria. Skupina vanjskih stručnih savjetnika koje je imenovala vlada procijenila je utjecaj uspostave strukture za likvidaciju banke Hypo Alpe Adria na iznos do 4 milijarde EUR (1,2 % BDP-a), uključujući učinak dokapitalizacije od 750 milijuna EUR koja je već provedena u 2014. Konačni utjecaj na povećanje deficita ovisit će o neovisnom preispitivanju kvalitete imovine banke Hypo Alpe Adria koja će biti pokrenuta tijekom ove godine kako bi se Eurostatu omogućila procjena statističkog utjecaja te operacije. Čini se da sadašnja procjena stručnih savjetnika uključuje razumnu mjeru opreza te se stoga može smatrati vjerodostojnom. Međutim, nije moguće isključiti veći utjecaj na deficit koji proizlazi iz navedenog postupka. To je glavni negativni rizik u prognozama deficita za 2014. U isto vrijeme, te uzimajući u obzir dodatne diskrecijske mjere koje je najavila vlada nakon objave proljetne prognoze službi Komisije iz 2014., a koje bi trebale dovesti do daljnjeg smanjenja ukupnog deficita, čini se da su rizici za deficit u 2014. u cjelini uravnoteženi.
-
Strukturni saldo, odnosno saldo opće države prilagođen gospodarskom ciklusu i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, između 2011. i 2013. u prosjeku se svake godine poboljšavao za gotovo 0,7 % BDP-a, u skladu s preporukama Vijeća. Prema proljetnoj prognozi službi Komisije iz 2014., njihovoj procjeni ažuriranog nacrta proračunskog plana podnesenog 29. travnja 2014. i dodatnih mjera koje je vlada najavila 12. svibnja 2014., predviđa se blago poboljšanje strukturnog salda u 2014. U tom se kontekstu čini da se trenutačno pojavljuje jaz od 0,5 % BDP-a u odnosu na potrebnu prilagodbu strukturnog salda prema SPC-u u 2014., što upućuje na to da postoji potreba za jačanjem proračunskih mjera kako bi se osigurala potpuna usklađenost s preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu s obzirom na novi rizik znatnog odstupanja od potrebnog puta prilagodbe.
-
Udio duga u BDP-u povećao se između 2009. i 2013. sa 69,2 % na 74,5 %. Predviđa se da će bruto dug opće države 2014. porasti na oko 80 % BDP-a, uglavnom zbog uključivanja u dug opće države obveza koje su nastale u vezi s prijenosom imovine umanjene vrijednosti banke Hypo Alpe Adria na tijelo za likvidaciju.
(6)
Počevši od 2014., što je godina koja slijedi nakon ispravljanja prekomjernog deficita, Austrija podliježe preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu te bi trebala primjerenom brzinom napredovati prema SPC-u, uključujući poštovanjem referentnog mjerila za rashode, te dostatno napredovati prema usklađenosti s kriterijem duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97.
(7)
U skladu s člankom 126. stavkom 12. Ugovora, Odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita treba staviti izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi članici prekomjerni deficit ispravljen.
(8)
Vijeće smatra da je prekomjerni deficit u Austriji ispravljen i stoga bi Odluku 2010/282/EU trebalo staviti izvan snage,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je stanje prekomjernog deficita u Austriji ispravljeno.
Članak 2.
Odluka 2010/282/EU stavlja se izvan snage.
Članak 3.
Ova je Odluka upućena Republici Austriji.
Sastavljeno u Luxembourgu 20. lipnja 2014.