PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 412/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí, po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Komise nařízením (EU) č. 1072/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 16. února 2012 (3) na základě podnětu, který byl podán jménem výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2. Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Dva dovozci a jeden vyvážející výrobce požádali o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, byla provedena inspekce na místě u thajského výrobce, jejímž cílem bylo prošetřit, zda je Thajsko vhodná srovnatelná země.
(7)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky. Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“) a jedna skupina dovozců požádaly o slyšení za účasti úředníka pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(8)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
1.3. Výběr vzorku
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zpochybnily vzorek vyvážejících výrobců z ČLR s tvrzením, že vzorek není reprezentativní, neboť vychází pouze z největších objemů vývozu, a tudíž nebere v úvahu další činitele, které charakterizují rozmanitost a roztříštěnost keramického průmyslu v ČLR.
(10)
Jak vyplývá z čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“), výběr společností, které budou zahrnuty do vzorku, může být omezen na největší reprezentativní objem vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k roztříštěnosti odvětví se vycházelo z toho, že výběr na základě objemu vývozu by umožnil sestavení reprezentativního vzorku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přezkoumán. V tomto ohledu je však třeba poznamenat, že vybrané společnosti se nacházejí ve třech různých regionech v ČLR a produkují významný objem dotčeného výrobku z různých typů keramických materiálů, např. z porcelánu a kameniny, jakož i širokou škálu typů výrobků. Tuto námitku tudíž nelze přijmout.
(11)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že použití různých metodik pro výběr vzorku výrobního odvětví Unie a dovozců v porovnání s výběrem vzorku vyvážejících výrobců se rovná diskriminaci a že měla být použita stejná kritéria. Použití různých metodik je diskriminační vůči vyvážejícím výrobcům a porušením zásady rovného zacházení.
(12)
Výběr vzorku vyvážejících výrobců slouží pouze k prošetření existence dumpingu dotčeného výrobku z ČLR. V tomto ohledu je nezbytné pokrýt maximální objem dovozu dotčeného výrobku v období šetření. Na druhé straně byl vzorek výrobců v Unii vybrán pro účely posouzení, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, a to na základě řady různých ukazatelů. Pokud jde o dovozce, shromážděné informace se používají převážně pro posouzení zájmu Unie. Z toho vyplývá, že pokud jde o dovozce a výrobce v Unii, je důležité sbírat informace od řady společností působících například v různých segmentech výrobků. Základní důvody pro výběr společností do vzorku výrobců a dovozců Unie na jedné straně a do vzorku vyvážejících výrobců na straně druhé jsou odlišné, a proto se nenacházejí v podobném postavení. Zásada nediskriminace ani zásada rovného zacházení proto nevyžadují použití stejné metodiky výběru příslušných vzorků. Z toho vyplývá, že tato námitka je naprosto neopodstatněná, a proto se zamítá.
(13)
Jeden vyvážející výrobce trval na své žádosti o zařazení do vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato společnost však nepředložila žádné nové argumenty, které by zdůvodnily její zařazení do vzorku. Z toho důvodů a s ohledem na zjištění v 10. bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují závěry v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Týž vyvážející výrobce nezařazený do vzorku tvrdil, že mu po poskytnutí konečných informací nebyl poskytnut dostatek času na předložení připomínek a že poskytnutí konečných informací bylo navíc nedostatečné, protože nebyly zveřejněny například údaje o náhradách, prodejních cenách, úpravách atd. Nebylo tudíž respektováno jeho právo na obhajobu.
(15)
Podle čl. 20 odst. 5 základního nařízení by na předložení připomínek k poskytnutí konečných informací měla zúčastněná strana dostat lhůtu činící nejméně deset dnů. Dotyčný vyvážející výrobce obdržel konečné informací elektronickou poštou dne 25. února 2013 a na předložení připomínek dostal čas do 8. března 2013, tj. jedenáct dnů. Dokument s konečnými informacemi mu byl navíc následující den zaslán doporučenou poštou. Z toho vyplývá, že dotčené straně, byl poskytnut dostatek času na předložení připomínek, a toto tvrzení se proto musí zamítnout. V této souvislosti se rovněž konstatuje, že dotčená strana předložila připomínky ve stanovené lhůtě a nepožádala o prodloužení lhůty. Komise kromě toho, s ohledem na povinnost chránit důvěrné informace, zveřejnila všechny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout uložení konečných opatření. Konkrétněji řečeno, respektování práva na obhajobu nevyžaduje, aby údaje o prodeji konkrétní společnosti nebo o úpravách pro společnosti zařazené do vzorku, které byly použity ke stanovení individuálních dumpingových rozpětí, byly sděleny straně, pro níž se nepočítá individuální rozpětí.
(16)
Z uvedeného vyplývá, že tvrzení o nerespektování práva na obhajobu je neopodstatněné, a proto se zamítá.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Úvod
(17)
Jak je uvedeno v 24. a v 56. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z ČLR, s výjimkou keramických nožů (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2. Tvrzení
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací žádná ze stran nezpochybnila, že keramické (kuchyňské) nože se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, výrobních procesech a konečném použití. Všechny připomínky zúčastněných stran byly zkoumány a žádost o vyloučení keramických nožů z definice výrobku v tomto šetření je s konečnou platností přijata.
(19)
Po zveřejnění prozatímních opatření několik stran uvedlo, že určité keramické mlýnky na přísady a koření a jejich keramické mlecí části a součástí by měly být vyloučeny z definice výrobku.
(20)
Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto mlýnky a jiné typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Na výrobu mlecích kotoučů v těchto mlýncích se používá hlavně keramický materiál z oxidu hlinitého, který se nepoužívá pro „standardní“ stolní nádobí, jako jsou hrnky a talíře, a který se vypaluje při vysoké teplotě. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je u nich velmi omezená. To by také platilo pro keramické mlecí mechanismy bez krytu, jež jsou běžně deklarované pod výše uvedenými kódy.
(21)
Šetření ukázalo, že keramická složka v těchto mlýncích představuje obvykle pouze jeho malou část. Šetření navíc ukázalo, že keramické mlýnky s keramickým mlecím kotoučem, včetně svých keramických částí a součástí, nemají stejné základní fyzikální vlastnosti a základní použití jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Keramické mlecí části a součásti se liší od keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvarem, pevností a konstrukcí.
(22)
Některé strany tvrdily, že dotyčné mlýnky by měly být vyloučeny z definice výrobku na základě toho, že mají tytéž fyzikální vlastnosti, průmyslový design a konečné použití jako mlýnky s mlecími mechanismy z kovu a že, jsou-li součástí sady mlýnků, jsou běžně zařazeny pod číslem tarifního sazebníku 8210. Tvrdily také, že keramické prvky v těchto případech obvykle nepřevyšují 2 % hodnoty výrobku. S ohledem na četné možnosti klasifikace mlýnků a sad mlýnků však šetření nemohlo tyto argumenty uznat pro určení toho, zda by keramické mlýnky měly být vyloučeny z definice výrobku, který je předmětem šetření.
(23)
Několik stran argumentovalo, že by tyto mlýnky měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku na základě toho, že v některých mlýncích je nutné používat keramické mlecí kotouče spíše než kovové, zejména v mlýncích na sůl, jelikož sůl způsobuje korozi kovových mlýnků. Z šetření však vyplynulo, že mlýnky na sůl nemusí nutně používat keramické mlecí mechanismy.
(24)
Na základě výše uvedeného dospělo šetření k závěru, že mlýnky na koření a přísady s keramickými mlecími prvky se podstatně liší od jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů v základních fyzikálních vlastnostech a v použití keramických materiálů používaných na pracovní součásti. Proto se přijímá tvrzení, aby byly vyloučeny z definice výrobku v tomto šetření, včetně samostatných keramických mlecích mechanismů a jejich součástí.
(25)
Po zveřejnění prozatímních opatření některé strany tvrdily, že brousky keramických nožů mají být vyloučeny z definice výrobku z důvodu rozdílů ve výrobních procesech, konečného použití a skutečnosti, že tyto předměty neslouží k uchovávání potravin vzhledem k jejich zvláštnímu designu a fyzikálním vlastnostem. Šetření tyto argumenty potvrdilo. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(26)
V témže duchu se také zkoumalo, zda by měly být z definice výrobku vyloučeny keramické škrabky Šetření totiž potvrdilo, že keramické škrabky se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní z důvodu rozdílného designu a fyzikálních vlastností (tvar a pevnost) keramického materiálu použitého pro pracovní části, výrobních procesů a konečného použití. Keramické škrabky by proto měly být rovněž vyloučeny z definice produktu v tomto šetření.
(27)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna strana také tvrdila, že pečící kameny na pizzu (tzv. pizza-stone) z kordieritové keramiky by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku kvůli jejich odlišným fyzikálním vlastnostem (tvar a tvrdost), průmyslovému designu a použití. Kordieritová keramika je z hlinito-křemičitanu hořečnatého, který se vyznačuje zvláštními vlastnostmi, zejména vynikající odolností proti tepelným šokům. Šetření potvrdilo, že pečící kámen na pizzu z kordieritové keramiky má stejné fyzikální vlastnosti (tvar a tvrdost), průmyslový design a použití jako cihly pro vysoké pece nebo trouby. V důsledku toho se liší od ostatního keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Po poskytnutí konečných informací upozornili žadatelé na podobnost mezi pečícími kameny na pizzu z kordieritové keramiky a jinými výrobky, jichž se řízení týká. Nedokázali však prokázat, že pečící kameny na pizzu z kordieritové keramiky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a konečné použití. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedno nizozemské sdružení tvrdilo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, které má být použito jako propagační produkty, by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku na základě toho, že se neprodává za účelem jeho používání jako stolního nebo kuchyňského nádobí a náčiní, že je důležitou ekonomickou hybnou silou v odvětví maloobchodu, že ho spotřebitelé velmi oceňují a že pouze výrobci v ČLR mohou nabízet množství potřebná v krátkém období. Žádosti o vyloučení keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které má být použito na propagační účely, z definice výrobku v tomto šetření však nemůže být vyhověno, neboť jeho fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití jsou stejné jako u jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(29)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací jeden německý dovozce a velkoobchodník a jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že kameninové zboží se zvláštní povrchovou úpravou určenou pro sublimační potisk, u něhož lze sublimační povrchovou úpravu odstranit mechanickým škrábáním, by mělo být vyloučeno z definice produktu na základě toho, že se jedná o polotovary, u nichž se konečná úprava (tzv. fotofinišing) provádí v Unii prostřednictvím specifických kanálů, kvůli odlišnému vnímání ze strany spotřebitelů, z toho důvodu, že tato sublimační povrchová úprava převyšuje hodnotu nepotahovaných keramických předmětů, a kvůli tomu, že v Unii tento produkt nikdo nevyrábí. Šetřením bylo zjištěno, že tento produkt je na pohled totožný s ostatními sublimací nepotahovaným stolním nádobím, a proto je obtížné je rozlišit, je-li to vůbec možné. Šetření dále prokázalo, že tyto výrobky mají obvykle stejné konečné použití jako ostatní druhy kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Rovněž bylo zjištěno, že několik výrobců v Unii tyto produkty vyrábí a že produkty vyráběné v Unii a dovážené produkty si přímo konkurují. S ohledem na výše uvedené se žádost o vyloučení produktů ze speciálně potahované kameniny pro sublimační potisk zamítá.
(30)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací tvrdil dovozce, který požadoval vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice produktu, že předběžná analýza Komise v tomto ohledu byla chybná, protože nebrala v úvahu existenci tržních segmentů, rozdíly v kvalitě mezi různými typy stolního nádobí, luxusní a křehčí povahu stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou a jeho omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání ze strany spotřebitele. Rovněž tvrdil, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou lze požívat i jako ozdobu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se rozdílů v jakosti mezi různými typy stolního nádobí a náčiní a luxusní a křehčí povahy stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, tyto vlastnosti nejsou specifické pro ozdobné ručně malované stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou. Kromě toho, pokud jde o omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání spotřebitelů, nebyl podán žádný nový argument, který by změnil závěr uvedený v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy keramického stolního nádobí a náčiní. Komise analyzovala existenci segmentů trhu ve 157. až 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato argumentace proto nemůže zvrátit závěry uvedené v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(32)
Po uložení prozatímních opatření bylo dále rozpracováno tvrzení uvedené v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato tvrzení byla zopakována po poskytnutí konečných informací. Dovozce s výrobou v ČLR tvrdil, že výrobky stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které jsou zcela glazované a/nebo smaltované na 100 % povrchu, s výjimkou spodku nebo jeho části, a pokud je 100 % glazovaného a/nebo smaltovaného povrchu obarveno jinou než bílou barvou, by měly být vyloučeny z definice výrobku. Toto tvrzení bylo řádně analyzováno a šetření prokázalo, že fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití těchto výrobků jsou stejné jako u jiných glazovaných a/nebo smaltovaných výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(33)
CCCLA trvala na tom, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán na základě toho, že se jedná o křehký a luxusní produkt s nízkou mechanickou pevností, a napadla také tvrzení, že je odolný proti oštěpům. Je však třeba poznamenat, že CCCLA sama dříve uvedla, že (jemný) kostní porcelán má vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům. Tato protichůdná tvrzení jasně zpochybnila tvrzení CCCLA. V každém případě vznesené argumenty nemění závěry shrnuté v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Žádost o vynětí (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(34)
Táž strana zopakovala, že by odolný porcelán měl být vyřazen ze škály výrobků, jichž se šetření týká. Tvrdila, že není pravdou, že nemá nesporné znaky, a že je pevný díky více než 24 % obsahu hliníkového kaolínu, a poté zpochybnila schopnost Unie vyrobit tento produkt. Různé názory na odolný porcelán jsou však rozporuplné, pokud jde například o podíl surovin a obsah hliníkového prášku v něm. Kromě toho nebylo zpochybněno, že se odolný porcelán vyrábí také v Unii a že výrobci v ČLR vyrábějí odolný porcelán, který přímo konkuruje odolnému porcelánu vyrobenému v Unii, jakož i jiným výrobkům, které jsou předmětem tohoto šetření. Žádost o vynětí odolného porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(35)
Všechny druhy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní lze považovat za různé druhy téhož výrobku. Proto se tvrzení vznesené po poskytnutí předběžných a opětovně po poskytnutí konečných informací o tom, že šetření se týká široké škály podobných výrobků, a v důsledku toho je nutné provést samostatnou analýzu reprezentativnosti, dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie pro každý segment výrobků, pokládá za neopodstatněné. Jedna strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká, a předložila srovnání výrobků s různou úrovní výzdoby, ale její tvrzení o konečném použití (pro zahradu a dětí v jednom případě, pro ozdobu v jiném) je pochybné, jelikož není jednoznačné a lze na něj spíše pohlížet jako na potvrzení závěru uvedeného v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je také třeba poznamenat, že jeden dovozce s výrobou v ČLR uvedl, že více než 99 % výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní prodávaných v Unii bylo převážně nebo výhradně bílé. Některé strany zpochybnily 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení na základě toho, že v rámci šetření orgány neprovedly žádné zkoušky, zda určité zboží nebylo vhodné pro volný obchod v Unii. Tato skutečnost však nevyvrací závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Závěr
(36)
S ohledem na výše uvedené je výrobek s konečnou platností vymezen jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí a součástí, keramických škrabek, brousků keramických nožů, a kamenů z kordieritové keramiky používaných pro pečení pizzy nebo chleba, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, všechna ostatní zjištění v 24. až 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. DUMPING
3.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce, jeden výrobce v Unii a jeden dovozce tvrdili, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření by proto mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření. Tato žádost týkající se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství byla vznesena již v prozatímní fázi, ale Komise ji zamítla v 72. a 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací podalo podobnou žádost pět dalších vyvážejících výrobců. Na podporu svého tvrzení se dovolávali rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann a Aokang Shoes (4).
(39)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang Shoes nejsou relevantní pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v tomto šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(40)
Právní věci Brosmann a Aokang Shoes dále nejsou relevantní pro posuzování legality tohoto šetření vzhledem k tomu, že základní nařízení bylo mezitím změněno (5). Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření, a tato ustanovení se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(41)
V každém případě je nutné potvrdit výklad judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí o statusu tržního hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta. Závěr uvedený v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(42)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a potřebě vykonat za účelem ověření těchto žádostí mnoho inspekcí na místě nebylo rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství učiněno ve lhůtě sedmi měsíců. Bylo však přijato ve lhůtě osmi měsíců po zahájení šetření, jak vyžaduje základní nařízení ve znění nařízení (EU) č. 1168/2012. Jak bylo vysvětleno výše, tvrzení, že v tomto ohledu došlo ke zbavení nějakého práva se zpětnou působností, není opodstatněné.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se žádost o ukončení šetření bez uložení antidumpingových opatření kvůli nepřijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve lhůtě tří měsíců zamítá.
(44)
Jeden do vzorku nezařazený vyvážející výrobce navíc neprokázal, že má jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla tudíž zamítnuta. Přesto trval na tom, že údajné chyby v účetnictví, pokud vůbec existovaly, kvůli nimž byla jeho žádost zamítnuta, nebyly podstatné, a proto bylo rozhodnutí o zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality. Po poskytnutí konečných informací tento vyvážející výrobce na svém tvrzení trval, ale nepředložil žádné nové argumenty.
(45)
Tvrzení o závažnosti účetních záznamů jsou v podstatě totožná s těmi, která byla použita během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství, a Komise je vyvrátila ještě před rozhodnutím o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud však jde o tvrzení, že odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství je v rozporu se zásadou proporcionality, je třeba připomenout, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení jsou kumulativní, a pokud nejsou splněna všechna, zacházení jako v tržním hospodářství nelze přiznat. Kromě toho, jelikož důkazní břemeno leží na společnosti, která žádá o zacházení jako v tržním hospodářství a ta neprokázala, že vede jednoznačné a jasné účetnictví, Komise neměla jinou možnost než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Rozhodnutí o zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tudíž nelze považovat za porušení zásady proporcionality. V každém případě, pokud podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1168/2012 (6) Komise omezí své šetření na vzorek, omezuje se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství pouze na strany zařazené do vzorku.
3.2. Individuální zacházení
(46)
Je třeba připomenout, že ačkoli šestnáct vyvážejících výrobců požádalo o individuální zacházení, podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení byly posouzeny a následně přijaty pouze žádosti společností zařazených do vzorku. Ze zbývajících jedenácti vyvážejících výrobců sedm požádalo o individuální zjišťování.
(47)
V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Proto nebylo možné přiznat individuální clo čtyřem společnostem, které žádaly o individuální zacházení, nikoli však o individuální zjišťování.
(48)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že ve stanovených lhůtách předložil všechny požadované informace, a proto by měla být jeho žádost o individuální zacházení posouzena a stanoveno individuální dumpingové rozpětí v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Brosmann (7).
(49)
Této žádosti nelze vyhovět. Dotyčná společnost nebyla zařazena do vzorku a její žádost o přiznání individuálního zacházení bylo možno posoudit pouze v souvislosti s individuálním zjišťováním, pokud by se provádělo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(50)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení podalo sedm vyvážejících výrobců, kteří zastupovali deset právnických osob. Jak je vysvětleno v 82. a 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ve fázi prozatímních opatření Komise o těchto žádostech nerozhodla.
(52)
Dne 21. prosince 2012 byli vyvážející výrobci informováni o tom, že jejich žádosti o individuální zjišťování nelze přijmout, protože by to představovalo nepřiměřeně velkou zátěž a bránilo by to včasnému ukončení šetření.
(53)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení je individuální zjišťování zákonným právem a že odmítnutí individuálního zjišťování Komisí je nepodložené, neboť ani počet společností, ani potřebná zjišťování by s ohledem na zdroje Komise nepředstavovala nepřiměřenou zátěž či nebránila včasnému dokončení šetření. Po poskytnutí konečných informací bylo toto tvrzení zopakováno, ale nebyly předloženy žádné nové argumenty.
(54)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána případ od případu, přičemž je zohledněn počet podaných žádostí a doba, která je k dispozici pro účely jejich posouzení. V tomto případě je třeba připomenout, že Komise měla právní povinnost posoudit zacházení jako v tržním hospodářství u šestnácti právnických osob v ČLR, včetně společností, které nebyly zahrnuty do vzorku. Vzhledem k omezenému času danému procesněprávními lhůtami nebylo možné před poskytnutím prozatímních informací vykonat žádné individuální zjišťování. Vzhledem k omezenému času, který byl k dispozici poté, a vzhledem k počtu podaných žádostí a omezeným dostupným zdrojům útvarů, které v Komisi odpovídají za antidumpingová šetření, byl učiněn závěr, že v tomto případě by bylo nepřiměřeně zatěžující provést individuální zjišťování.
3.4. Běžná hodnota
3.4.1. Volba srovnatelné země
(55)
Po uložení prozatímních opatření byl prozkoumán výběr vhodné srovnatelné země. V této souvislosti se uskutečnila inspekce na místě v prostorách thajského vyvážejícího výrobce, který zaslal odpověď na dotazník, jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po prošetření a ověření informací obdržených od spolupracujícího výrobce v Thajsku byl nicméně učiněn závěr, že thajský výrobce nemůže poskytnout dostatečně podrobné údaje, pokud jde o typy výrobků prodávaných na domácím trhu. Proto bylo rozhodnuto, že nejvhodnější srovnatelnou zemí by měla zůstat Brazílie.
(56)
Informace získané z Thajska však posloužily pro podporu některých zjištění v Brazílii, zejména co se týče úrovně cenového rozdílu mezi značkovými a neznačkovými výrobky (viz 91. bod odůvodnění).
(57)
Po poskytnutí konečných informací jedno odvětvové sdružení napadlo výběr Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi. V podstatě tvrdilo, že podle všeho byla jediným důvodem pro výběr Brazílie skutečnost, že nebyla po ruce žádná jiná vhodná země. Toto tvrzení nelze přijmout. Z 84. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že Brazílie byla shledána za vhodnou srovnatelnou zemi na základě faktické situace na domácím trhu. To, že po poskytnutí konečných informací Komise pokračovala ve zkoumání dalších potenciálních srovnatelných zemí, nevede k závěru, že Brazílie není vhodnou volbou.
(58)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další věcné připomínky ohledně výběru Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi, 84. až 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že stanovení běžné hodnoty bylo chybné v tom, že údajně nebyla zjištěna pro prodej obdobných výrobků v Brazílii, a proto došlo ke zkresleným a neobjektivním výsledkům, zejména pokud jde o produkty z kameniny a jiné druhy výrobků, které nebyly vyrobeny a prodány ve srovnatelné zemi. Někteří vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že nebyla řádně zveřejněna metoda použitá k určení vypočítané běžné hodnoty, uvedené v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(60)
Z připomínek obdržených po poskytnutí prozatímních informací vyplývá, že metoda použitá ke stanovení běžné hodnoty nebyla některým zúčastněným stranám zcela jasná. V reakci na tyto připomínky je dále vysvětlena metodika pro určení běžné hodnoty.
(61)
Vzhledem k tomu, že byly zamítnuty všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro všechny vyvážející výrobce z ČLR zařazené do vzorku, byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(62)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení se „obdobným výrobkem“ rozumí výrobek, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech s posuzovaným výrobkem, nebo není-li takový výrobek k dispozici, jiný výrobek, který, ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem posuzovaného výrobku.
(63)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Za tím účelem byly zjištěny výrobní náklady spolupracujícího brazilského výrobce.
(64)
Toto zkoumání ukázalo, že u všech typů výrobku se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu převyšující náklady a že vážená průměrná prodejní cena všech typů se rovnala jednotkovým výrobním nákladů, nebo byla vyšší.
(65)
Proto byla vypočtena běžná hodnota podle typu výrobku jako vážený průměr skutečných domácích cen všech prodejů, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. Z uvedeného vyplývá, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla vypočítána běžná hodnota u neziskových prodejů.
3.4.3. Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně vývozních cen, 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4.4. Srovnání
(67)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že metodika použitá pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla obecně chybná, protože neporovnávala obdobné výrobky, a že nebylo dostatečně vysvětleno, na jakém základě byly prováděny úpravy. Konkrétně jeden vyvážející výrobce uvedl, že u produktů z kameniny, které srovnatelný výrobce nevyráběl a neprodával, měla Komise srovnávat vývozní ceny s náležitě upravenou domácí cenou za zboží z póroviny, místo aby vypočítávala běžnou hodnotu. Někteří vyvážející výrobci kromě toho argumentovali, že u několika jiných typů výrobku, které vyrobili a prodávali vyvážející výrobci, vedlo srovnání vývozní ceny a průměrné ceny za kilogram typu generického výrobku podávaného v Brazílii, pouze na základě typu použitého keramického materiálu, nevyhnutelně ke srovnávání výrobků, které nejsou obdobné a tudíž i k chybnému výsledku. Kromě toho jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že úprava kvůli značce podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení byla podhodnocena, zatímco jiný vyvážející výrobce tvrdil, že úroveň takové úpravy nevychází z žádných spolehlivých či doložených údajů, a proto není oprávněná. Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny o rozdíly v prodaném množství na různých obchodních úrovních. A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá pro úpravy o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech není opodstatněná a není jasné, na základě kterých údajů byly tyto úpravy provedeny.
(68)
Na základě obdržených připomínek byla metodika použitá pro srovnání cen a úpravy za účelem srovnatelnosti cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení revidována. Zejména byly výrobky, které byly v prozatímní fázi porovnány výhradně na základě průměrné ceny za 1 kg keramického materiálu použitého k výrobě generického neznačkového výrobku, nyní porovnány s nejpodobnějším výrobkem (viz 77. bod odůvodnění tohoto nařízení), což umožnilo přesnější a spravedlivější srovnání cen.
(69)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání jednotlivých cen ze závodu výrobců zařazených do vzorku s domácí prodejní cenou srovnatelného výrobce obdobného výrobku. Některé vývozní transakce se však týkaly netypických typů výrobků, např. kroužků na ubrousky, podstavců pod nůž nebo podložek pod čajník, u nichž nebylo možné zajistit objektivní srovnání. Proto, a také s ohledem na to, že byly zanedbatelné, jelikož jejich podíl na objemu vývozu nečinil ani 0,5 % objemu vývozu, byly tyto transakce vyloučeny.
(70)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, obchodní úrovni a jiných faktorech ovlivňujících srovnatelnost cen, zejména značkách.
(71)
Za prvé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(72)
V případech, kdy byla běžná hodnota stanovena na základě nejpodobnějšího výrobku (viz 68. bod odůvodnění), byla provedena úprava o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, aby byla zajištěna spravedlivá cenová srovnatelnost obdobných výrobků.
(73)
Pokud jde o výrobky z kameniny, vývozní cena byla porovnána s prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku na domácím trhu vyrobeného a prodávaného ve srovnatelné zemi, tj. prodejní cenou výrobků zhotovených z póroviny namísto kameniny, ovšem ve všech ostatních aspektech shodných, a upravenou směrem nahoru o 5 %, což odráží cenový rozdíl mezi kameninou a pórovinou.
(74)
Jeden vyvážející výrobce tvrdí, že jak výrobní náklady, tak maloobchodní cena výrobků z póroviny je vyšší, než u výrobků z kameniny. Vývozní cena jeho výrobků z kameniny měla být proto snížená, nikoli zvýšená. Ve své argumentaci se tento vyvážející výrobce opírá v podstatě o vlastní odhady výrobních nákladů výrobků z póroviny a kameniny a na výtah z ceníku maloobchodních cen výrobků z póroviny a kameniny.
(75)
Tyto informace, které byly předloženy ve velmi pozdní fázi řízení a až po poskytnutí konečných informací, jsou v příkrém protikladu s informacemi, které Komisi poskytly v průběhu šetření ostatní zúčastněné strany, tj. žadatel, výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi. Všechny tyto strany uváděly, že výrobky z kameniny jsou kvalitnější, tj. jsou odolnější než výrobky z póroviny, a jejich výroba je nákladnější, jelikož kamenina je v podstatě kaolín vypálený při vysoké teplotě a pórovina je kaolín vypálený při nízké teplotě. Kameninu lze tedy obecně prodávat za vyšší cenu. Tyto informace byly dále potvrzeny veřejně dostupnými tržními informacemi.
(76)
Dále je třeba uvést, že dotyčný vyvážející výrobce sám výrobky z póroviny nevyrábí, a proto poskytl pouze odhad nákladů na jejich výrobu. Předložený ceník kromě toho přesvědčivým způsobem neprokazuje, že výrobky z póroviny jsou obecně dražší než výrobky z kameniny. Předložené důkazy tudíž neprokazují, že úprava provedená za účelem spravedlivého cenového srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny kameninových výrobků je chybná, a toto tvrzení se proto zamítá.
(77)
V případě ostatních typů výrobku, u nichž srovnání v prozatímní fázi vycházelo z průměrné ceny za kilogram a které byly pouze z keramického materiálu, Komise dále analyzovala dotčené typy výrobku a srovnávala vývozní cenu s nejpodobnějším typem výrobku vyráběného a prodávaného ve srovnatelné zemi. Pokud se lišily pouze jednou malou fyzikální vlastností, např. typem glazování nebo zdobením, zatímco všechny ostatní základní vlastnosti daného typu výrobku byly totožné, byla prodejní cena nejpodobnějšího typu upravena o skutečný cenový rozdíl vzniklý kvůli rozdílu ve fyzikální vlastnosti. U jiných typů výrobku, kde se lišilo více fyzikálních vlastností, byla vývozní cena srovnána s průměrnou prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku. U těchto typů výrobků měl nejpodobnější výrobek všechny následující základní fyzikální vlastnosti nebo několik z nich: keramický materiál, druh zboží, základní tvar, zdobení a glazování.
(78)
Dva do vzorku zařazení vyvážející výrobci tvrdili, že podobně jako při úpravách v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, je třeba učinit úpravu také v případech, kdy se liší více fyzikálních vlastností nejpodobnějšího výrobku.
(79)
Je třeba připomenout, že v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, byla prodejní cena nejpodobnějšího výrobku upravena proto, aby byl zohledněn zjištěný rozdíl skutečných cen kvůli danému rozdílu ve fyzikální vlastnosti, zatímco na druhé straně v případě, kdy se lišila více fyzikálních vlastností, se srovnávalo na základě průměrné prodejní ceny výrobku s totožnými fyzikálními vlastnostmi. V tomto druhém případě proto nebyla zapotřebí úprava kvůli rozdílu ve fyzikálních vlastnostech mezi podobnými výrobky, protože jejich základní fyzikální vlastnosti byly stejné. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(80)
Jeden z uvedených vyvážejících výrobců požadoval též další úpravy za účelem zohlednění rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, pokud jde o hmotnost a bělost příslušného výrobku. Tvrdil, že používá méně hodnotnou surovinu, a proto jsou náklady a cena jeho výrobků nižší než náklady a cena podobného výrobku vyrobeného ve srovnatelné zemi. Jeho vývozní cenu je proto třeba upravit o přiměřenou částku. V této souvislosti je třeba především připomenout, že této společnosti nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a její výrobní náklady tedy nebyly ověřeny. Navíc tvrzení, že její výrobky jsou přibližně o 5 % těžší než standardní výrobky, nebylo podloženo žádnými ověřitelnými doklady nebo podklady, a proto se považuje za neopodstatněné. Co se týče bělosti, s ohledem na skutečnost, že tento vyvážející výrobce ve svém podání uvedl, že jeho výrobky mají normální bílou barvu, nevysvětlil, proč by se mu v tomto ohledu měla poskytovat úprava. Tato tvrzení se proto zamítají.
(81)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že Komise nesrovnala některé jeho vývozní ceny s běžnou hodnotou vhodného nejpodobnějšího výrobku. V tomto vývozu šlo o prodej zdobených výrobků prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení a který údajně zajistil výzdobu (obtisk) bezplatně. V důsledku toho vývozní cena nezahrnovala náklady na výzdobu, a proto by se měla porovnat s běžnou hodnotou stanovenou pro nezdobené výrobky, případně s průměrnou běžnou hodnotou zdobeného a nezdobeného zboží.
(82)
Je třeba připomenout, že výrobní náklady nejsou relevantním faktorem pro srovnatelnost cen, která vychází výhradně ze srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou podobných výrobků. Z poskytnutých informací taktéž jasně vyplývá, že dané vyvážené výrobky byly ve skutečnosti zdobené, ačkoli vyvážející výrobce údajně nenesl plné náklady spojené s přidanou hodnotou, kterou možno připsat zdobení. Tato skutečnost však nepředstavuje faktor, který by mohl odůvodnit cenovou úpravu za účelem zohlednění rozdílu ve fyzikálních vlastnostech oproti podobnému výrobku ve srovnatelné zemi. V každém případě vzhledem k pokročilé fázi řízení, během níž bylo toto tvrzení předloženo, nelze ověřit údaje poskytnuté na jeho podporu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(83)
Vzhledem k rozmanitosti možných kombinací souprav keramického stolního nádobí vyráběného a prodávaného v ČLR a v Brazílii bylo za účelem dosažení objektivní srovnatelnosti cen rozhodnuto rozdělit různé soupravy do skupin podle počtu a druhu předmětů v soupravě. Průměrná prodejní cena za různé kombinace souprav nádobí zařazených do jednotlivých skupin na domácím trhu ve srovnatelné zemi byla tedy porovnána s vývozní cenou za kombinace souprav, které patří do těchto skupin.
(84)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzhledem k široké škále možných kombinací předmětů tvořících soupravu neumožňuje metodika sestavování skupin spravedlivé porovnání cen, protože nezohledňuje vlastnosti jednotlivých kusů, které tvoří soupravu. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že soupravy by se proto měly vyjmout z výpočtu dumpingového rozpětí.
(85)
Je třeba připomenout, že výpočet dumpingu je v případě souprav založen na srovnání průměrné prodejní ceny za kg, a nikoli za jednotlivé kusy. Za účelem spravedlivého srovnání cen souprav proto není nutné určit přesnou kombinaci různých kusů. Použitá metodika sestavování skupin zohledňuje základní vlastnosti různých kombinací souprav, pokud jde o soupravy vymezené například jako kávové nebo čajové, jídelní nebo jiné soupravy a také pokud je vymezen počet kombinovaných kusů. Za těchto okolností se má za to, že v případě souprav bylo provedeno spravedlivé srovnání ve smyslu čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Z toho vyplývá, že toto tvrzení nelze přijmout.
(86)
Kromě toho, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že čínští vyvážející výrobci obecně zařazují své výrobky do pěti různých tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Oproti tomu výrobce ve srovnatelné zemi prodává na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena směrem nahoru na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu. V případě potřeby byla úroveň této úpravy stanovena individuálně pro každou ze společností zařazených do vzorku na základě skutečného a ověřeného cenového rozdílu mezi různými jakostními třídami.
(87)
Po poskytnutí konečných informací jeden do vzorku zařazený vyvážející výrobce tvrdil, že část jeho vývozu byla prodána prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení, a tato část se skládala z kombinace výrobků třídy A a třídy B, a proto by měl být tento vývoz také upraven a přizpůsoben cenové úrovni třídy A. Tvrdil, že cenový rozdíl představoval až 25 %, a doložil to kopiemi faktur a cenových nabídek.
(88)
Tyto informace však nebyly předloženy ani v průběhu šetření, včetně inspekce na místě, ani po poskytnutí prozatímních informací Komise. Naopak, tento výrobce v průběhu šetření uváděl, že vyvážel jenom výrobky třídy A. Nebyl předložen kompletní ceník, přestože o to byl v dotazníku požádán, aby bylo možné vyčíslit údajný cenový rozdíl mezi jednotlivými třídami, a předložil pouze omezený počet cenových nabídek. Za těchto okolností a vzhledem k velmi pozdní fázi řízení, v níž byly tyto informace poskytnuty, je jejich spolehlivost pochybná a nelze je nijak ověřit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(89)
Za druhé, jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda je odůvodněna úprava o rozdíly v obchodních úrovních podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. Bylo zjištěno, že se vývozní cena na jiné obchodní úrovni liší od běžné hodnoty, protože čínský vývoz se v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco prodej na domácím trhu ve srovnatelné zemi se uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Šetřením bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byla tudíž stanovena běžná cena podle typu výrobků upravená podle obchodní úrovně pomocí zjištěných cenových rozdílů mezi různými obchodními úrovněmi ve srovnatelné zemi. Je třeba připomenout, že v případě potřeby byla provedena další úprava s ohledem na obchodní úroveň v prozatímním nařízení na základě zjištěného cenového rozdílu s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni (98. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto další úprava byla považována za odůvodněnou, jelikož šetření v prozatímní fázi naznačilo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi se uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Další šetření a podrobnější analýza transakcí na domácím trhu ve srovnatelné zemi však, na rozdíl od předběžných zjištění, prokázaly, že poměr malých a velkých množství výrobků prodaných výrobcem ve srovnatelné zemi je podobný jako v případě čínských vyvážejících výrobců. Proto se tato úprava už nepovažuje za vhodnou ani odůvodněnou.
(90)
Za třetí, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky nebo výrobky soukromých značek mají sice stejné fyzikální a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obecně přesně vyčíslit, jelikož je u každé značky jiná a závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a na dalších nevyčíslitelných faktorech, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než jiné neznačkové výrobky. Navíc bylo ve zprávě o brazilském trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním potvrzeno, že brazilští zákazníci si na značku velice potrpí a že brazilský výrobce ze srovnatelné země je velmi známý výrobce s dlouhou tradicí. Vzhledem k těmto skutečnostem byla podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení upravena běžná hodnota směrem dolů o 40 % prodejní ceny na domácím trhu.
(91)
S ohledem na výše uvedenou úpravu je třeba připomenout, že dva vyvážející výrobci zpochybnili jak základ, z něhož úprava vycházela, tak úroveň úpravy (viz 67. bod odůvodnění). Je však nesporné, že značkový výrobek vyžaduje vyšší prodejní cenu než stejný neznačkový výrobek a že je tudíž ovlivněna srovnatelnost cen. Vhodnou úroveň úpravy navíc potvrdily nejen informace od výrobce ve srovnatelné zemi, ale i skutečné a ověřené cenové údaje od spolupracujícího výrobce v Thajsku a informace získané od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí prozatímních informací. Bylo zjištěno, že zejména situace na trhu v Thajsku je srovnatelná se situací v Brazílii, protože je jen několik málo velmi známých a dlouho zavedených značek. Proto tato tvrzení nelze přijmout.
(92)
Po poskytnutí konečných informací žádný vyvážející výrobce netrval na námitce proti této úpravě, zatímco sdružení žadatelů tvrdilo, že úprava kvůli značce je příliš vysoká, zejména u neporcelánových výrobků. Na podporu tohoto tvrzení poukázal žadatel na ceníky a informace, které poskytli někteří výrobci z Unie.
(93)
I když tyto předložené informace potvrzují nálezy Komise o tom, že přidaná hodnota značky na kterémkoli trhu závisí od konkrétní společnosti/značky, nezpochybňují úroveň úpravy, která byla stanovena pro značkové výrobky prodávané srovnatelným výrobcem na domácím brazilském trhu, neboť poskytnuté informace se týkaly jen trhu Unie. Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, rozmanitosti trhu Unie s jeho regionálními rozdíly, a to i pokud jde o orientaci na značku, a vzhledem k vysokému podílu čínského dovozu je situace na trhu Unie úplně jiná než situace na brazilském trhu. Z toho důvodu a s ohledem na úvahy uvedené v 90. a 91. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení akceptovat.
(94)
Jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly v případě potřeby provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5. Dumpingová rozpětí
(95)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena v 102. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.
(96)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které nevyrábějí dotčený výrobek, byly chybně uvedeny v příloze I prozatímního nařízení, a tudíž se na ně vztahuje dumpingové clo stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Komise informovala tyto společnosti, že má v úmyslu odstranit je z přílohy I a poskytla jim příležitost předložit připomínky. Po prošetření obdržených připomínek bylo několik obchodních společností odstraněno z přílohy I. Kde to bylo vhodné, byly nahrazeny spřízněným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(97)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty a vývozní ceny, jak je uvedeno v 67. až 94. bodě odůvodnění, a vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky, byla konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Společnost
Clo v %
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
4. ÚJMA
4.1. Posuzované období
(98)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany opakovaly, že posuzované období by mělo začínat v roce 2009, a nikoli v roce 2008, protože v roce 2008 začala hospodářská krize a trend mezi roky 2009 a 2011 by byl jednoznačný. Co se týče tohoto tvrzení, je třeba uvést, že rok 2009 není vhodnějším počátečním rokem posuzovaného období vzhledem k tomu, že účinky hospodářské krize se naplno projevily právě v tomto roce, což vedlo k výraznému poklesu spotřeby ve srovnání s rokem 2008. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo způsob výpočtu číselného údaje o výrobě v Unii, který je uveden v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Několik zúčastněných stran tyto připomínky zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Konkrétně měly za to, že daný požadavek by žadatelé nesplnili, jelikož z dostupné statistiky PRODCOM by vyplynula mnohem vyšší úroveň výroby podobného výrobku v Unii než je 240 200 tun, tj. údaj uvedený ve zmíněném odůvodnění, a v důsledku toho by žadatelé představovali méně než 25 % výroby podobného výrobku v Unii. Tyto strany vypočítaly, že výroba v Unii během období šetření činila 313 187 tun, a k tomuto číslu se dopracovaly s využitím kompletních údajů PRODCOM o porcelánovém keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní a následnou úpravou o 20 % dolů pro případ neporcelánového keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, což je analogie s metodikou, kterou použil žadatel a která byla použita v šetření pro určení objemu dovozu.
(100)
V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že v rámci právní analýzy antidumpingového podnětu a v souladu s čl. 5 odst. 4 základního nařízení provedly útvary Komise před zahájením řízení důkladné šetření reprezentativnosti. Komise analyzovala údaje v podnětu, oslovila všechny známé výrobce v Unii a požádala je, aby rovněž poskytli údaje o výrobě i své stanovisko ke stížnosti a aby pomohli Komisi s nalezením případných potenciálních výrobců. Informace o výrobě poskytlo také sdružení výrobců.
(101)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba dále poznamenat, že zdroj údajů a metodika výpočtu o objemu výroby v Unii v každém roce posuzovaného období byly uvedeny také v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. v souladu s tím, co bylo učiněno ve fázi podání podnětu, vychází z údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s jinými statistickými zdroji (zejména PRODCOM).
(102)
Jak vysvětlili žadatelé v průběhu šetření, údaje poskytnuté evropským sdružením o porcelánových výrobcích vycházely z údajů PRODCOM týkajících se porcelánového stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, neboť kód PRODCOM pro tento výrobek se shodoval s porcelánovými výrobky, jichž se týká toto šetření. Pokud jde o neporcelánové výrobky, údaje PRODCOM nebylo možné použít, protože zahrnovaly mnohem více výrobků než jsou neporcelánové výrobky, kterých se týká toto šetření. V případě těchto výrobků proto vnitrostátní sdružení shromáždila relevantní údaje na základě svých hlubokých znalostí příslušných trhů a evropské sdružení tyto informace zkontrolovalo předtím, než byly Komisi předloženy celkové údaje. Tyto údaje byly během šetření aktualizovány. Ve spisu s informacemi nedůvěrné povahy se nacházel také seznam všech známých výrobců a Komise byla upozorněna jen na existenci dalších tří výrobců v Rumunsku. Rozdíl mezi statistikou PRODCOM a číslem 240 200 vyplývá z toho, že definice produktu se v tomto šetření zcela neshoduje s kódy statistických údajů PRODCOM pro neporcelánové výrobky, tj. je mnohem užší. V případě statistik úřadu EUROSTAT o dovozu lze tento rozdíl připsat úpravě o 20 % směrem dolů, což však nebylo vhodné v případě údajů o výrobě v Unii uvedených v databázi PRODCOM. Zejména údaje PRODCOM týkající se dvou členských států by se jevily jako velice nadhodnocené, kdyby se použila stejná metodika.
(103)
Metodika, kterou použily dotčené strany a která je uvedena v 99. bodě odůvodnění, je tedy chybná. Kromě toho nebyl předložen žádný důkaz o tom, že by výroba vykazovaná kterýmkoli členským státem včetně dvou výše uvedených členských států a zahrnutá do spisu s informacemi nedůvěrné povahy byla podhodnocena. Je třeba rovněž uvést, že v případě některých členských států byly údaje, které poskytlo evropské sdružení a které byly použity v tomto šetření, výrazně vyšší, než kdyby se použily upravené údaje PRODCOM. Vzhledem k výše uvedenému není důvod pochybovat o údajích o výrobě vykázaných v tomto šetření ani o výsledku šetření reprezentativnosti.
(104)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 107. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.3. Spotřeba v Unii
(105)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje o spotřebě v Unii uvedené v 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM o výrobě a prodeji v Unii, jak je vysvětleno v oddíle 4.2, a proto se zamítá.
(106)
Po opětovném přezkoumání statistických údajů Eurostatu o dovozu však bylo zjištěno, že od uložení prozatímních opatření byly tyto údaje aktualizovány a výsledkem bylo několik méně významných změn. V zájmu úplnosti a na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu a na základě podání týkajícího se prodejů výrobního odvětví Unie na trhu Unie se tedy spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 109., 111. a 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.4. Dovoz z dotčené země
4.4.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(108)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje uvedené v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM, a proto se zamítá.
(109)
Na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu (viz 106. bod odůvodnění) se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu (v %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Aktualizované objemy, hodnoty a trendy jsou téměř shodné s ukazateli, jež byly analyzovány v prozatímním nařízení. Podíl čínského dovozu na trhu se během období šetření zvýšil z 64,8 % v roce 2008 na 66,8 %. Dovozní cena vzrostla v posuzovaném období téměř o 18 % z 1 274 EUR/t na 1 498 EUR/t.
(111)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že neexistuje žádný vztah mezi cenami a objemy čínského dovozu. V tomto směru se v souladu s čl. 3 odst. 3 základního nařízení posuzuje, zda došlo k významnému zvýšení dumpingového dovozu v absolutních hodnotách nebo v poměru k výrobě nebo spotřebě v Unii. Pokud jde o účinek dumpingového dovozu na ceny, posoudí se, zda ve srovnání s cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie existuje značné cenové podbízení ze strany dumpingového dovozu nebo zda tento dovoz jinak významnou měrou způsobil pokles cen nebo zabránil významnou měrou jejich růstu, ke kterému by jinak došlo. Žádné z uvedených kritérií samo o sobě nemusí být rozhodující.
(112)
Ve výše uvedené souvislosti je třeba uvést následující. Za prvé, v době, kdy se spotřeba Unie oživila (2009-2010), došlo k významnému zvýšení cen čínského dovozu, což naznačuje, že určitý vztah tu je. Co je však důležitější, vývoj čínských cen během posuzovaného období by se měl posuzovat v souvislosti s velmi významným cenovým rozdílem, který existoval již v roce 2008 a který ilustrují průměrné ceny čínského dovozu (tabulka 2) a průměrné prodejní ceny Unie (tabulka 9) uvedené v prozatímním nařízení. Tyto velké cenové rozdíly potvrzuje vysoká úroveň cenového podbízení během období šetření. Zvýšení cen tedy nezabránilo tomu, aby čínský dovoz získal podíl na trhu v posuzovaném období. Ve skutečnosti tento dovoz nadále vyvíjel silný tlak na ceny výrobního odvětví Unie, které v posuzovaném období klesly o 12 %. Tato připomínka proto nemůže být přijata.
(113)
Pokud jde o vývoj dovozních cen (zvýšení) a objemu dovozu (pokles) od roku 2008 do roku 2011 a poté v roce 2012, na který upozornila jedna skupina čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, pozorovaný trend růstu průměrných cen dovozu nemůže zpochybnit nález dumpingu působícího újmu během období šetření. Co se týče vývoje objemu čínského dovozu, jak již bylo zvýrazněno ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a znovu v 109. bodě odůvodnění tohoto nařízení, ukazatel podílu na trhu indikuje růst tržního podílu čínského dovozu o 2 procentní body. Kromě toho, jak je podrobněji vysvětleno v 116. a 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 111. bodě odůvodnění tohoto nařízení, došlo k významnému cenovému podbízení čínského dovozu.
4.4.2. Cenové podbízení
(114)
Po poskytnutí prozatímních informací požádaly některé zúčastněné strany o další podrobnosti o výpočtu cenového podbízení navíc k těm, která jsou již uvedena ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Byly poskytnuty i další informace, pokud to umožňovala jejich citlivá povaha a skutečnost, že výrobcům v Unii byla zaručena anonymita.
(115)
Podobně jako u rozhodnutí učiněného po uložení prozatímních opatření o vyloučení ze seznamu vyvážených výrobků některých „atypických“ výrobků za účelem výpočtu dumpingu (viz 69. bod odůvodnění tohoto nařízení) byly tyto výrobky vyloučeny také ze seznamu vyvážených výrobků použitého pro výpočet újmy. Tato změna měla jen malý vliv na rozpětí cenového podbízení, které proto zůstalo ve stejném rozmezí, jaké je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 113. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5. Situace výrobního odvětví Unie
4.5.1. Obecně
(117)
Některé zúčastněné strany uvedly, že mezi rokem 2009 či 2010 a obdobím šetření se zlepšilo několik činitelů, které měly vliv na újmu, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví Unie vyvíjí příznivě. Je však třeba poznamenat, že tato analýza není úplná a opomíjí vývoj těchto činitelů v průběhu celého posuzovaného období. V tomto ohledu je nutno brát v úvahu také vysvětlení v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Na žádost jedné zúčastněné strany se potvrzuje, že makroekonomické ukazatele byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie a mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku, kam patřily také společnosti, které nepodaly žádost.
(119)
CCCLA tvrdila, že mikroekonomické a makroekonomické ukazatele uvedené v prozatímním nařízení nejsou reprezentativní, protože celková výroba v Unii je mnohem vyšší než údaje použité v rámci tohoto šetření. Vzhledem k analýze a závěrům, k nimž se dospělo v oddíle 4.2, se však tento argument zamítá.
(120)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 118. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2. Makroekonomické ukazatele
4.5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Jak je uvedeno v oddíle 4.1, několik dovozců napadlo údaje o výrobě uvedené v 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto údaje však byly zkontrolovány a potvrzeny.
(122)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 122. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(123)
Aktualizace v tabulce 2 nemá dopad na tabulky 4 a 5 prozatímního nařízení.
(124)
Jelikož nebyly předloženy významné připomínky týkající se objemu prodeje a podílu na trhu, 125. a 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(125)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo údaje o zaměstnanosti a produktivitě uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdilo, že neodpovídají obrázku v určitých statistikách Eurostatu (8).
(126)
Čísla u obou těchto ukazatelů byla však zkontrolována a shledána přesnými. Číselné údaje předložené stranami byly příliš široké a netýkaly výroby obdobného výrobku. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zaměstnanosti a produktivity, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(127)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně velikosti dumpingového rozpětí, 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3. Mikroekonomické ukazatele
4.5.3.1. Zásoby
(128)
Několik dovozců ve společném podání napadlo číselné údaje o zásobách uvedené ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jejich význam ve srovnání s veřejně dostupnými údaji o určitých výrobcích v Unii. Rovněž nesouhlasili s tvrzením, že výrobní odvětví Unie v podstatě vyrábí na zakázku.
(129)
Pokud jde o práci na zakázku, šetření potvrdilo, že tak tomu skutečně bylo v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku a že se v tomto odvětví jedná o obvyklou praxi. Čísla o zásobách uvedená v prozatímním nařízení se kromě toho týkala ověřených údajů od výrobců z Unie zařazených do vzorku, které jsou považovány za nejspolehlivější.
(130)
Po poskytnutí konečných informací byly uvedené připomínky zopakovány, nebyly však předloženy žádné nové argumenty. Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně stavu zásob, 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.2. Prodejní ceny
(131)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se prodejních cen uvedených v prozatímním nařízení, 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
Po poskytnutí informací byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu čistého zisku výrobního odvětví Unie a návratnosti investic. Tato chyba byla opravena a revidované údaje jsou tyto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Tato korekce podstatně neovlivňuje předběžná zjištění, pokud jde o tyto dva ukazatele. Vážená průměrná úroveň zisku výrobců zařazených do vzorku však byla během posuzovaného období mírně nižší, než jak bylo předběžně zjištěno, neboť se snížila z 3,8 % na 3,2 % (namísto z 4,2 % na 3,5 %). Návratnost investic do značné míry kopírovala trend pozorovaný v případě zisku, ale, jak po poskytnutí konečných informací poukázalo několik zúčastněných stran, v průběhu posuzovaného období se celkově vyvíjela spíše příznivě než nepříznivě.
(134)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila nejistý stav výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období, jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana uvedla, že do úvahy lze vzít pouze újmu způsobenou dumpingem a že dumping byl zjištěn pouze v roce 2011. Zmínka o stavu výrobního odvětví Unie v tomto bodě odůvodnění byla uvedena pouze za účelem analýzy, zda zisk dosažený na začátku posuzovaného období lze brát v úvahu jako zisk, který výrobní odvětví obvykle dosahuje. Ukázalo se, že to není možné.
(135)
Některé strany zpochybnily srovnávací měřítko zisku uvedené v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebo jiná (nižší) navržená srovnávací měřítka.
(136)
Skupina čínských vyvážejících výrobců uvedla, že úroveň zisku během období šetření byla dobrou mírou rentability. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Jiná strana také uvedla, že úroveň zisku uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za běžnou úroveň, přičemž vycházela z veřejně dostupných údajů o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999 až 2007. Jiná zúčastněná strana uvedla, že úroveň zisku v období šetření uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za „běžnou“ na základě závěrů studie Komise (9), která zahrnovala údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 2004 až 2007. Podobná tvrzení se ozývala po poskytnutí konečných informací.
(137)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že zisk dosažený na začátku posuzovaného období nelze považovat za běžný zisk, jelikož výrobní odvětví Unie bylo již v té době v nejisté situaci, jak je vysvětleno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Kromě toho bylo zjištěno, že výše zmíněné veřejně dostupné údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999-2007 se týkaly nejen výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, ale i jiných důležitých segmentů. Co se týká studie Komise uvedené v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, vzhledem k jejímu rozsahu, cíli a době bylo shledáno, že nemůže sloužit jako relevantní základ pro určení ziskovosti. V souvislosti s dotčeným výrobkem se například týkala zisku pouze jedné společnosti. Všechna tři podání, o nichž se mluví v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, která jsou v rozporu s podáním uvedeným ve 141. bodě odůvodnění tohoto nařízení, nejsou dostatečně podložena. Potvrzuje se proto, že míra zisku ve výši 3,2 % zaznamenaná během období šetření nemohla být považována pro tento výrobek za přijatelnou.
(138)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jako srovnávací měřítko by se měla vzít úroveň zisku interiérového designu, nábytku nebo potravin švédského maloobchodního odvětví. Tato námitka by však měla být zamítnuta mimo jiné vzhledem k rozdílům v úrovních investic do výroby a do maloobchodního prodeje.
(139)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že 6 % zisk, který byl považován za přiměřený v rámci šetření týkajícího se obuvi, není v daném případě vhodné považovat za běžnou úroveň zisku, protože byla stanovena v roce 2006, kdy byla hospodářská situace mnohem příznivější než v roce 2013. Tento argument nelze přijmout. Především tato strana odkazuje na hospodářskou situaci obecně, a nikoli na konkrétní situaci na trhu se stolním nádobím a náčiním. Je pravda, že v roce 2009 spotřeba výrazně klesla, ale od té doby došlo k jejímu značnému oživení. Ještě důležitější však je, že na vývoj spotřeby by se nemělo pohlížet izolovaně. Vzhledem k vysokému objemu dumpingového dovozu (66,8 % podíl na trhu), úrovni dumpingu (dumpingové rozpětí od 13,1 % do 36,1 %) a úrovni cenového podbízení (od 26,5 % do 47,6 %) by byla hospodářská soutěž na trhu Unie úplně jiná, kdyby dovoz probíhal za nedumpingové ceny. Tento argument se proto zamítá.
(140)
Některé jiné strany navrhly srovnávací měřítko použité v jiném antidumpingovém šetření, tj. šetření týkající se keramických obkládaček (10). Podobné připomínky došly po poskytnutí konečných informací. Je však třeba poznamenat, že keramické obkládačky, na rozdíl od kožené obuvi a stolního nádobí a náčiní, nelze stejným způsobem považovat za spotřební výrobek. Domácnosti například nakupují nebo nahrazují předměty keramického stolního nádobí a náčiní v míře, která je bližší kožené obuvi než keramickým dlaždicím. Totéž platí o způsobu uvádění na trh a nakonec i o prodeji zákazníkům. Proto se zamítá žádost o použití cílového zisku, který byl použit v šetření týkajícího se keramických obkládaček.
(141)
Žadatelé uvedli, že srovnávací měřítko úrovně zisku by mělo být spíše nad 10 %, protože výroba stolního a kuchyňského nádobí a náčiní je kapitálově náročná a navíc vyžaduje vysoký stupeň nových investic a inovace. Třebaže je potvrzeno, že dotyčné odvětví je kapitálově náročné a že vyžaduje neustálou potřebu investic, informace předložené na podporu tohoto tvrzení nedokázaly změnit prozatímně použité měřítko. Šetření nemohlo dojít k závěru, že toto srovnávací měřítko by bylo nejvhodnější pro všechny výrobce v Unii.
(142)
Jedna skupina dovozců zpochybnila údaje o ziskovosti v prozatímním nařízení a na základě údajů o výrobních nákladech, o prodejní ceně a objemu v Unii a o vývozní prodejní ceně v prozatímním nařízení vypočítala ziskovost a dospěla k závěru, že během období šetření výrobní odvětví Unie ve skutečnosti dosáhlo zisku ve výši 6 %. Tento výpočet však byl chybný, protože kombinoval údaje z různých zdrojů (údaje o výrobcích v Unii vybraných do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie jako celku a údaje od Eurostatu).
(143)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další relevantní připomínky, 132. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.3.4. Výrobní náklady
(144)
Několik dovozců se ve společném podání domnívalo, že údaje o výrobních nákladech ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídaly údajům o vývoji pracovních nákladů a nákladů na energie podle Eurostatu. Strany upozornily, že náklady práce v členských státech vzrostly. Stejně tak vývoj nákladů na energie v Unii nezdůvodňoval snížení výrobních nákladů.
(145)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že údaje o nákladech práce a nákladech na energie, které strany poskytly, byly příliš obecné. Kromě toho skutečnost, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit výrobní náklady v době, pro kterou byl charakteristický opačný obecný trend, svědčí o mimořádném úsilí, které výrobní odvětví Unie vyvinulo směrem ke snižování nákladů a udržení konkurenceschopnosti.
(146)
Údaje o výrobních nákladech uvedené v prozatímním nařízení představují ověřené výrobní náklady u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.5. Závěr o újmě
(147)
Některé strany zpochybnily závěr o újmě formulovaný v prozatímním nařízení na základě toho, že několik ukazatelů újmy se v úplně poslední části posuzovaného období zlepšilo. Tato věc však nemůže zpochybnit skutečnost, že většina ukazatelů újmy se v průběhu posuzovaného období zhoršila. Toto zhoršení ukazatelů újmy lze pozorovat u většiny makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zaměstnanost, jakož i u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a investice.
(148)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, 139. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1. Úvod
(149)
144. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
5.2. Účinek dumpingového dovozu
(150)
Některé strany zpochybnily závěr uvedený v 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv některé poměrné hodnoty uvedené v 145. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly, jak je vysvětleno výše, mírně upraveny, nic to nemění na faktech a závěrech obsažených v 145. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(151)
Vzhledem k vývoji podílu čínského dumpingového dovozu na trhu je jasné, že 147. bod odůvodnění prozatímního nařízení, zejména pokud jde o tvrzení, že pokles prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z ČLR, není v rozporu se vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jak tvrdila jedna strana.
(152)
Navíc to, že ceny dovozu z ČLR během posuzovaného období rostly, jak uvedlo několik stran, nevyvrací nález cenového podbízení ani škodlivého dumpingu během období šetření.
(153)
Jelikož ohledně účinků dumpingového dovozu nebyly předloženy žádné další připomínky, 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3. Účinky jiných činitelů
5.3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(154)
Jak již bylo zmíněno v 106. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření byly aktualizovány údaje Eurostatu týkající se dovozu. Při porovnání nových údajů s předchozím údaji obsaženými v prozatímním nařízení byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu údajů o dovozu z Thajska a Turecka. Tato chyba byla odstraněna, a konečné údaje týkající se dovozu obdobného výrobku z třetích zemí podle údajů Eurostatu tedy vypadají takto:
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu (v %)
12,2
11,8
10,9
12,3
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Podíl na trhu (v %)
3,3
3,7
3,4
4
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Objem dovozu z Thajska (v tunách)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Podíl na trhu (v %)
3,1
3
2,7
3,5
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(156)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(157)
Před zveřejněním prozatímního nařízení CCCLA zjistila, že se dovoz z Turecka v letech 2010 a 2011 zvýšil o 8 % a dovozní ceny z Turecka byly údajně jen asi o 20 % vyšší než ceny dovozu z ČLR. Některé strany následně zpochybnily závěr o tureckém dovozu z prozatímního nařízení.
(158)
Majíce na paměti, že ve vykazování tureckého dovozu v prozatímním nařízení se vyskytla významná zjevná chyba, a s ohledem na výše uvedené aktualizované údaje, nic nesvědčí o tom, že turecký dovoz, vzhledem k jeho ceně a podílu na trhu, může narušit příčinnou souvislost mezi čínským vývozem dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba rovněž poznamenat, že nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu nelze označit za diskriminační, jelikož v počáteční fázi nebyly dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, pokud jde o dovoz z Turecka.
(159)
Podíl dovozu z Thajska na trhu během období šetření nikdy nepřesáhl 3,5 %.
(160)
Z výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že dovoz z jiných třetích zemí podstatně neovlivnil situaci výrobního odvětví Unie natolik, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2. Segmenty trhu
(161)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se segmentů trhu, 156. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.3. Spotřeba a poptávka
(162)
Jedna strana tvrdila, že újma by se mohla připsat na vrub dlouhodobého snižování poptávky po výrobcích vyráběných v Unii. Šetření však takovou tendenci nepotvrdilo, jak již bylo vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(163)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o spotřebu a poptávku, 159. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(164)
Jedna strana upozornila na to, že během posuzovaného období byly průměrné vývozní ceny Unie nižší než průměrné prodejní ceny na trhu Unie. To by mohlo mít vliv na schopnost výrobního odvětví Unie investovat nebo přijímat nové zaměstnance. Podobný argument se zopakoval po poskytnutí konečných informací. Jak však již bylo uvedeno v 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, většina ukazatelů újmy nemůže být ovlivněna vývozní výkonností. Kromě toho by bylo možno rovněž tvrdit, že tyto prodeje představovaly jistý způsob částečné kompenzace újmy způsobené na trhu Unie. Dále, jelikož průměrné ceny byly vypočteny vydělením celkové hodnoty prodeje obdobného výrobku celkovým objemem tohoto prodeje, může odlišná sortimentní skladba prodeje na trhu Unie ve srovnání s vývozním prodejem rovněž vést k velkým rozdílům v průměrné celkové hodnotě prodeje. A konečně, tento vývozní prodej představoval necelých 37 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie, tj. dominantním trhem pro výrobní odvětví Unie byl nepochybně domácí trh Unie. Tvrzení, že tento vývozní prodej způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že došlo k porušení příčinné souvislosti mezi dovozy z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
(165)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se vývozu výrobního odvětví Unie, 167. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.5. Zrušení dovozních kvót
(166)
Po uložení prozatímních opatření jiná strana tvrdila, že zrušení dovozních kvót v průběhu posuzovaného období mělo dopad na výrobce v Unii. Nebyly však předloženy žádné nové skutečnosti, které by mohly změnit závěr učiněný v 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(167)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové podložené připomínky ohledně zrušení dovozních kvót, 171 až 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(168)
Po uložení prozatímních opatření trvalo několik stran na tom, že nebylo řádně zohledněno šetření kartelu zahájené německými orgány, o němž se zmiňuje 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení, ani pokuta uložená kartelu zmíněná v tomtéž bodě odůvodnění. Co se týká těchto tvrzení, návdavkem k tomu, co již bylo uvedeno v 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, lze uvést následující.
(169)
Německé šetření kartelu, v němž se vyšetřuje údajné stanovování cen od července 2005 do února 2008, stále probíhá. Jelikož výrobcům z Unie je zaručena důvěrnost a vzhledem k tomu, že konečné výsledky probíhajícího německého šetření dosud nebyly zveřejněny, není možné se vyjádřit k podrobnostem provedené analýzy. Lze však potvrdit, že žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku není vyšetřován v tomto dosud neukončeném šetření. Šetření dospělo také k závěru, že mikroekonomické ukazatele nebyly ovlivněny šetřenými praktikami a makroekonomické ukazatele byly ovlivněny jen velmi omezeně, pokud vůbec.
(170)
Pokud jde o nález kartelu v případě koupelnové výbavy a příslušenství, je třeba připomenout, že tento cenový kartel bylo shledán aktivním v letech 1992 až 2004 a že pouze jediný z výrobců z těch, kterým byla udělena pokuta, je současně činný v odvětví stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Na údaje, které tento výrobce poskytl v rámci zjišťování reprezentativnosti a újmy, nemají vliv kartelové praktiky, jelikož byly použity pouze údaje o stolním a kuchyňském nádobí a náčiní, a nikoli jeho konsolidované údaje. Proto pokuta za tento kartel neměla vliv na údaje, které poskytl tento výrobce. Dále je třeba připomenout, že ke stanovení cen docházelo dlouho před posuzovaným obdobím. Vzhledem k tomu, že totožnost výrobců v Unii je důvěrná, nelze ji zveřejnit bez ohledu na to, zda daná společnost je nebo není zařazená do vzorku. Pokud by však výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal na svých účtech jakékoli položky (např. pokutu za kartel), které by za účelem tohoto šetření zkreslovaly obrázek o jeho újmě, orgán provádějící šetření by je izoloval s cílem zabránit zkreslení relevantních činitelů, které mají vliv na újmu.
(171)
Proto se tvrzení, která se týkala dopadu výše uvedeného vyšetřování kartelu na újmu a analýzu příčinných souvislostí, zamítají.
(172)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se jednalo o protiprávní cenová ujednání a rozdělení trhu mezi výrobci v Unii, avšak toto tvrzení nepodložil žádnými důkazy, a proto se zamítá.
(173)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové připomínky týkající se protisoutěžních praktik na trhu Unie, 174. až 176. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.7. Výrobní metody
(174)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky k výrobním metodám, 177. a 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(175)
Jeden dovozce po poskytnutí konečných informací zopakoval podobná tvrzení, přičemž argumentoval rozdílem ve výrobních metodách používaných výrobci v Unii oproti tradičnějším metodám v čínských továrnách. Nebyly však předloženy žádné věcné argumenty, které by mohly změnit závěr učiněný v 178. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto tvrzení se proto s konečnou platností zamítá.
5.3.8. Trhy s použitým zbožím
(176)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, pokud jde o trhy s použitým zbožím, 179. a 180. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.9. Hospodářská krize
(177)
Jedna strana uvedla, že 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení uvádí mylnou analýzu situace v období hospodářského oživení mezi roky 2010 a 2011 a že dopad hospodářské krize byl podhodnocen. Tyto připomínky se opakovaly po poskytnutí konečných informací. Tato tvrzení však byla nepodložená. Je třeba také zdůraznit, že v citovaném bodě odůvodnění je uvedeno, že dumpingový dovoz z ČLR zvýšil dopady hospodářského poklesu. Pokud jde o dopad hospodářské krize, v 184. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se jednoznačně uvádí, že hospodářská krize mohla přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, třebaže nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(178)
Vzhledem k tomu, že ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 181. až 184. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.10. Jiné činitele
(179)
Několik dovozců ve společném podání tvrdilo, že pokles zaměstnanosti byl běžným vývojem v odvětví spotřebního zboží. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Kromě toho, i kdyby byl tento trend v tomto odvětví běžný, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a významnými ztrátami pracovních míst v tomto odvětví. Toto tvrzení se proto zamítá.
(180)
Jedna strana tvrdila, že zbývající strukturální schodky výrobního odvětví Unie ve spojení s existující nadbytečnou kapacitou, jak ukazuje tabulka 3 prozatímního nařízení, mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobcům v Unii. Pokud jde o toto tvrzení, ačkoli se výrobní odvětví Unie nacházelo v nejisté situaci již na začátku posuzovaného období a prošlo restrukturalizací, šetření potvrdilo, že bylo konkurenceschopné a náležitě se vyrovnávalo s poptávkou ze všech trhů. Co se týče tabulky 3 prozatímního nařízení, na pokles výroby je třeba nahlížet ve spojení s tlakem vyplývajícím z velkého objemu levného dovozu z ČLR, jelikož vývoz výrobního odvětví Unie zůstal stabilní. Toto tvrzení proto nebylo možné přijmout.
(181)
Jedna strana měla za to, že Komise nezohlednila kumulativní účinek všech ostatních škodlivých činitelů. Toto tvrzení vzneslo též několik stran po poskytnutí konečných informací. Vzhledem k výsledkům šetření v souvislosti s různými jinými faktory, jichž se zúčastněné strany dovolávaly, však není možné si představit, že by jejich kumulativní účinek mohl narušit příčinnou souvislost. Ve skutečnosti byl dopad ostatních činitelů, na které zúčastněné strany upozornily, malý, pokud ne nulový.
(182)
Jedna strana měla za to, že orgán provádějící šetření nerozlišoval mezi souběžným výskytem a příčinnou souvislostí. Poskytnuté podpůrné informace nebyly v tomto ohledu zdaleka přesvědčivé, a toto tvrzení se proto zamítá.
(183)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se dalších činitelů, 185. až 190. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(184)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 191. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(185)
192. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(186)
Jeden polský výrobce, který nepodal žádost, uvítal opatření a jeden výrobce ze Spojeného království, který nepodal žádost, ale měl zájem na dovozu daného výrobku, vyslovil nesouhlas s opatřeními. Druhá uvedená strana má za to, že clo by mělo nepříznivý dopad na ty výrobce, kteří doplňují svůj sortiment výrobků dovozem z ČLR a přizpůsobili se globalizaci prostřednictvím modelu podnikání, v němž se práce s vysokou přidanou hodnotou vykonává v Unii. Zákazníci by navíc měli menší sklon nakupovat jejich výrobky, protože by již nenabízeli celý sortiment výrobků.
(187)
Pokud jde o tvrzení druhé strany, byla prozkoumána situace této společnosti. Bylo zjištěno, že čínský dovoz stolního nádobí a náčiní představoval malou část jejich celkového dovozu. Společnost ovšem tvrdila, aniž to blíže upřesnila, že tento dovoz byl pro ně důležitý. Společnost neposkytla žádné údaje o vlastní výrobě. Podle finančních výkazů dosáhla tato společnost v roce 2011 zisk před zdaněním přes 10 %, přičemž většinu z toho na trzích mimo Unii (o dotčeném výrobku nebyly poskytnuty žádné číselné údaje). Na tomto základě se neočekává, že by uložení opatření ohrozilo životaschopnost této společnosti. Pokud jde o tvrzení, že mnohé jiné podniky by v důsledku opatření také čelily potížím, nebylo podloženo konkrétními důkazy. Podle odpovědí obdržených v průběhu zjišťování reprezentativnosti před zahájením řízení a podle následně došlých podání nic nenasvědčuje tomu, že se v takové situaci nachází významný počet společností.
(188)
Cla by měla kladný vliv na výrobní činnost výrobního odvětví Unie. Od nedávného zavedení prozatímních antidumpingových cel byl zaznamenán pozitivní vývoj v několika případech.
(189)
Výše uvedený pozitivní vývoj potvrzuje tvrzení žadatelů, že výroba Unie by se mohla ve velmi krátkém čase podstatně zvýšit s pomocí zařízení, strojů a pracovních sil, které již jsou k dispozici, a větší zvýšení by bylo možné v dlouhodobém horizontu. Narovnání nekalých cenových praktik na trhu jim proto přinese výhodu, jelikož díky úrovni cen by bylo atraktivnější vyrábět více výrobků v Unii, ať už pro velké nebo malé zakázky, ve zvláštním provedení nebo jako běžné neznačkové výrobky. Výsledkem by byla tvorba nových pracovních míst vyžadujících různé dovednosti, a nezaměstnanost by proto klesla.
(190)
Pokud jde o nemožnost nabízet celý sortiment výrobků, toto tvrzení nelze přijmout, protože spotřebitelé vyžadují neustále se měnící sortiment výrobků od více dodavatelů.
(191)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné další připomínky, 193. až 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(192)
Dva největší dovozci ve vzorku zpochybnili úroveň své spolupráce, pokud jde o úplné údaje o ziskovosti a o rozpětí mezi nákupními a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich odepřel přístup ke svým účtům a tvrdil, že kdyby byl přístup poskytnut, nic by se nezměnilo. Strany uvedly, že jim jejich velikost a obchodní model nedovoluje poskytnout tak podrobné údaje, jak je požadováno. V konečné fázi se potvrzuje, že jeden z nich znovu odepřel přístup ke svému účetnictví dovozce a že oba, třebaže se o to snažili, nedokázali poskytnout úplné a použitelné údaje o ziskovosti a informace o rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, tak, aby je mohly instituce využít pro analýzu situace dovozců, kteří nejsou ve spojení. Omezené informace poskytnuté oběma společnostmi o svých kupních cenách a cenách při dalším prodeji byly sice celkově neprůkazné, ale byly plně v souladu s obecnými informacemi o přirážkách, které byly shrnuty v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(193)
V 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje pro další analýzu dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(194)
V návaznosti na prozatímní opatření zaslali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, nové odpovědi na dotazník. Došla také podání o zájmu Unie od dalších dovozců nezařazených do vzorku, Sdružení evropského a mezinárodního obchodu („Foreign Trade Association“), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), CCCLA a jednoho výrobce v Unii se zájmy v oblasti dovozu. Žádné z těchto podání neobsahovalo přesvědčivé údaje o dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(195)
Jedna strana tvrdila, že údaj o clem ovlivněné zaměstnanosti v navazujících odvětvích je podceněný, jelikož statistické údaje Eurostatu ukazují, že distribuční obchodní podniky zaměstnávají celkem více lidí (33 milionů) než výrobní podniky (31 milionů). Poskytnuté údaje se však týkaly dovozních a výrobních podniků obecně a pro účely tohoto šetření se použít nedaly.
(196)
Několik dovozců ve společném podání uvedlo, že pět dovozců zařazených do vzorku zaměstnávalo více než 10 000 pracovníků v souvislosti s dotčeným výrobkem, a nikoli 350, jak se uvádí v 200. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto číselné údaje byly znovu zkontrolovány. Je třeba zdůraznit, že v rámci analýzy zájmů dovozců se bere v úvahu počet pracovních míst souvisejících s dovozem a dalším prodejem příslušného výrobku včetně podpůrných funkcí. Zaměstnanost související s jinými výrobky nebo původem nebo s takovými činnostmi, jako je velkoobchod či maloobchod, by se samozřejmě do tohoto čísla neměla počítat. Je třeba poznamenat, že v dřívější fázi řízení skupina 14 dovozců odhadla celkový příslušný počet pracovních míst na úrovni dovozců na 7 000. Toto číslo se zdá být rozumným odhadem založeným na extrapolaci situace dovozců zařazených do vzorku, pokud jejich údaje bylo možné použít.
(197)
Některé strany si stěžovaly na vysoký údaj o hrubém rozpětí obsažený v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdily, že je určitě zavádějící. Šetření však ukázalo, že velká většina dovozců, kteří odpověděli na dotazy určené pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 % a do vzorku zařazení dovozci se nacházeli v podobné situaci. Po poskytnutí prozatímních informací předložili dále žadatelé několik příkladů na podporu informací z veřejně přístupného článku, o němž je zmínka v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. potvrzení poměru dovozní ceny a maloobchodní ceny dotčeného výrobku.
(198)
Jeden výrobce ze Spojeného království se zájmy v oblasti dovozu vysvětloval, že takové rozpětí je zapotřebí k pokrytí určitých nákladů vynaložených v Unii. Nebyly poskytnuty žádné údaje, které by umožnily výpočet těchto rozpětí na základě obratu.
(199)
Jelikož použitelné údaje o zisku z dovozu dotčeného výrobku bylo možné získat a ověřit pouze od tří dovozců zařazených do vzorku a tito tři dovozci představovali jen asi 3 % dovozu dotčeného výrobku, nebyl příslušný vážený průměrný zisk shledán průkazným, a proto nebyl uveden v prozatímním nařízení. Je však třeba poznamenat, že tento vážený průměrný zisk byl zdravý (v rozmezí 6 % až 10 % - toto rozpětí se uvádí z důvodu důvěrné povahy údajů).
(200)
Jeden dovozce tvrdil, že v Unii se nevyrábí dostatečný objem barveného kameninového zboží, a proto nemá jinou možnost, než ho dovážet z ČLR. Stejné tvrzení se objevilo po poskytnutí informací. Šetřením však bylo zjištěno, že barvené kameninové zboží lze odebírat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. Výrobci v Unii mají kromě toho výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie.
(201)
Informace shromážděné v průběhu šetření neumožnily řádnou kvantifikaci toho, do jaké míry by dovozci mohli přenášet zvýšení kupní ceny v důsledku navrhované sazby cla. Pokud by však byl dovoz z ČLR předmětem konečného antidumpingového cla, vzhledem k informacím o hrubém a čistém rozpětí nic nenaznačuje, že by byla ohrožena životaschopnost dovozců. Jeden dovozce rovněž uvedl, že velké hospodářské subjekty na trhu a dovozci, jejichž hlavním předmětem podnikáni není keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, by nebyli nepříznivě ovlivněni.
(202)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá jako celek významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(203)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky ohledně zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, 199. až 211. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(204)
V návaznosti na výzvu obsaženou v 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise v den zveřejnění prozatímních opatření kontaktovala přímo příslušné maloobchodníky a sdružení maloobchodníků, dovozce s možnou maloobchodní činností a také návrháře průmyslových vzorů, kteří byli Komisi známí, a vyzvala je, aby vyplnili příslušné dotazníky. Někteří respondenti, kteří původně tvrdili, že jsou maloobchodníci, odpověděli, že se jich šetření netýká, jelikož v tomto oboru podnikání nepůsobí. Komise nakonec obdržela sedm nových odpovědi na dotazník pro maloobchodníky. Těchto sedm maloobchodníků představovalo 1 % dovozu z ČLR během období šetření. Tyto odpovědi byly většinou v mnoha ohledech nedostatečné, byly však v nejvyšší možné míře analyzovány. Nedošly žádné odpovědi na dotazník pro návrháře průmyslových vzorů.
(205)
Takto získané informace v podstatě neposkytly žádné nové důkazy o zájmu jiných hospodářských odvětví, které by mohly zpochybnit závěr učiněný v 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(206)
Po zveřejnění prozatímních opatření došla podání týkající se zájmu Unie v jiných hospodářských odvětvích od dovozců zařazených i nezařazených do vzorku (včetně jednoho polského dovozce působícího v sektoru propagačních předmětů), sdružení evropského a mezinárodního obchodu (Foreign Trade Association), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), několika maloobchodníků, CCCLA a osmi pražíren kávy (sedm z nich se sídlem v Itálii, jedna s ústředím v Rakousku).
(207)
Pražírny kávy tvrdily, že kvůli velmi nízkému počtu výrobců v Unii, kteří zajišťují potřeby jejich trhu (maximálně 5) a z nichž většina dováží z ČLR, a to buď přímo, nebo prostřednictvím sesterských podniků, a kvůli velmi vysokému počtu přístrojů na pražení kávy (1 500-3 000), by jim opatření v navrhovaném měřítku mohla v prozatímní fázi bránit v pořizování přesně stejných výrobků v budoucnosti. Toto tvrzení nelze přijmout. Za prvé, konečná opatření jsou nižší než prozatímní opatření. Za druhé, šetření ukázalo, že kdyby byla odstraněna újma způsobená dumpingovým dovozem z ČLR, výrobci v Unii dokáží lépe využít svého výrobního potenciálu a dále uspokojovat potřeby odvětví pražení kávy. Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii je velmi pravděpodobné, že by počet výrobců v Unii, kteří by mohli přijímat objednávky od výrobců pražené kávy, byl vyšší než pět.
(208)
Pražírny kávy argumentovaly, že by antidumpingová opatření poškodila jejich vývoz kvůli ztrátě konkurenceschopnosti a možné odvetě čínských orgánů. Neexistuje však žádný důkaz, který by naznačoval, že úroveň uložených opatření by měla za následek ztrátu konkurenceschopnosti, přičemž je třeba mít na paměti, že ostatní členové WTO mají antidumpingová opatření týkající se tohoto druhu výrobku. Tvrzení o odvetných opatřeních bylo shledáno neopodstatněným.
(209)
Pražírny kávy uvedly, že antidumpingová opatření by nevyhnutelně vedla k všeobecnému poklesu jejich podnikatelské činnosti, ke snížení jejich prodeje, k celkovému zvýšení ceny kávy v hotelích, restauracích a cateringových službách a k poklesu kvality výrobků a služeb. To vše by údajně ohrožovalo značný počet přímých a nepřímých pracovních míst. Pokud však budeme mít na paměti hlavní předmět podnikání pražíren kávy a závěry týkající se účinků opatření na dodavatelský řetězec, tato tvrzení nelze uznat. Rovněž je třeba poznamenat, že celkový počet pracovních míst spojených s celosvětovým provozem jedné společnosti na výrobu pražené kávy nelze považovat za vhodný základ pro výpočet počtu pracovních míst, jež by byly ohroženy v důsledku uložení antidumpingových opatření.
(210)
Dva maloobchodníci tvrdili, že v Unii se nevyrábí dostatek nového kostního porcelánu a kostního porcelánu a že nemají jinou možnost než dovážet z ČLR. Se stejným tvrzením přišlo sdružení dovozců po poskytnutí informací. Především je třeba obecně poznamenat, že cílem antidumpingových opatření je znovu nastolit spravedlivý obchod, a nikoli zamezit dovoz. V tomto případě nelze úroveň opatření považovat za prohibitivní. Za druhé, při šetření bylo zjištěno, že tyto výrobky lze získat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. A konečně, výrobci v Unii mají výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie a mohli by dále využít svého potenciálu, kdyby byla antidumpingová opatření s konečnou platností zavedena.
(211)
Jeden maloobchodník tvrdil, že opatření by mohla mít nepříznivý dopad na některé objekty, které slouží v odvětví cestovního ruchu. Toto tvrzení však nebylo podloženo věcnými informacemi. Rovněž váha dotyčných objektů v daném odvětví je jen omezená.
(212)
Jeden dovozce a jeden velkoobchodník tvrdili, že uložení opatření by vedlo k vertikální konsolidaci trhu ze strany některých velkých aktérů. Vzhledem k současnému počtu hráčů na trhu by to bylo v krátkodobém až střednědobém výhledu nepravděpodobné.
(213)
V návaznosti na otázky, které již byly řešeny v prozatímním nařízení, je třeba poznamenat, že některé strany shledaly, že nebyl dostatečně zohledněn zájem malých podniků, jako jsou maloobchodníci, distributoři a podniky, které se zabývají propagačními předměty. Toto tvrzení zopakovalo několik stran po poskytnutí konečných informací. Je třeba uznat, že celkově by mikropodniky a malé podniky mohly být citlivější na jakékoli zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel. Neexistuje však důkaz, že úroveň opatření bude mít významný nepříznivý vliv na ostatní zúčastněné hospodářské subjekty z řad malých a středních podniků. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(214)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu ostatních hospodářských odvětví, 212. až 217. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(215)
Přestože se na ně Komise obrátila, žádná ze stran přímo zastupujících zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(216)
Některé strany napadly závěr v 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o vyšší ceny. Podobná tvrzení se objevila po poskytnutí konečných informací.
(217)
V nepravděpodobném případě, že by se clo zcela přeneslo na spotřebitele, a za předpokladu, že úroveň dovozu a ceny zůstanou stejné, znamenala by antidumpingová cla dodatečné náklady na domácnost za rok ve výši necelého 1 EUR. Tento výpočet je založen na objemu a hodnotě dovozu v období šetření, na navrhované výši cla a na počtu domácností v Unii.
(218)
Tento účinek nelze považovat za dostatečný k vyvážení pozitivního dopadu na výrobní odvětví Unie plynoucího z omezení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR.
(219)
Jedna strana tvrdila, že v důsledku opatření by nastal nedostatek levnějšího stolního nádobí a náčiní. Toto tvrzení se zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Toto tvrzení nelze přijmout, protože, jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie zásobuje všechny trhy (včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní).
(220)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu spotřebitelů (domácností), 218. až 226. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.6. Závěr o zájmu Unie
(221)
S ohledem na výše uvedené se posouzení v prozatímním nařízení potvrzuje.
(222)
Potvrzují se proto 227. až 229. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(223)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Tato námitka byla zamítnuta, jak je vysvětleno v oddíle 4.5.3.3.
(224)
Některé strany zpochybnily cílový zisk, který byl použit pro výpočet rozpětí újmy. O těchto připomínkách pojednává 135. až 142. bod odůvodnění. Na základě analýzy těchto připomínek byl učiněn závěr, že by měl být zachován cílový zisk ve výši 6 %.
(225)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 230. až 234. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Konečná opatření
(226)
Vzhledem k závěrům o dumpingu, újmě, příčinné souvislosti a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni dumpingových rozpětí.
(227)
Menší úpravy uvedené v 115. a 132. bodě odůvodnění vedly k mírně revidovaným rozpětím cenového podbízení, jak je zohledněno v níže uvedených rozpětích újmy. Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Sazba konečného cla (v %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobci
17,9
79,0
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
110,1
36,1
(228)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(229)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(230)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(231)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba neprodleně podat Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(232)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(233)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I tohoto nařízení, mělo by se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem vztahovat i na všechny nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(234)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací předložit připomínky.
(235)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
7.3. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(236)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejících z ČLR.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Společnosti uvedené v příloze I
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR se uvolňují.
2. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 17,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením; a
c)
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
32013R0412
L 131/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 412/2013
od 13. svibnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 1072/2012 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Postupak je pokrenut 16. veljače 2012. (3) nakon pritužbe podnesene u ime proizvođača iz Unije („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji.
(3)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
1.2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremenu antidampinšku pristojbu („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile pružena je mogućnost rasprave. Dva uvoznika i jedan proizvođač izvoznik zatražili su rasprave u prisutnosti službenika za saslušanje Opće uprave za trgovinu koje su im i odobrene.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Razmotreni su pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka i, prema potrebi, privremeni nalazi su na odgovarajući način promijenjeni.
(6)
Osim toga, kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 55., posjet radi provjere proveden je kod tajlandskog proizvođača, a svrha mu je bila istražiti primjerenost Tajlanda kao odgovarajuće analogne zemlje.
(7)
Slijedom toga, sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom („konačna objava”). Svim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu. Kineska trgovinska komora za uvoz i izvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”) i skupina uvoznika zatražili su rasprave u prisutnosti službenika za saslušanje Opće uprave za trgovinu koje su im i odobrene.
(8)
Komentari zainteresiranih stranaka su razmotreni i, prema potrebi, uzeti u obzir.
1.3. Odabir uzoraka
(9)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka osporavalo uzorak proizvođača izvoznika iz NRK-a tvrdeći da uzorak nije reprezentativan, jer se temelji samo na najvećem obujmu izvoza i stoga ne uzima u obzir ostale čimbenike koji odražavaju različitost i fragmentaciju keramičke industrije u NRK-u.
(10)
Iz članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”) proizlazi da se odabir trgovačkih društava koje treba uključiti u uzorak može ograničiti na najveći reprezentativni obujam izvoza koji se može razumno ispitati u raspoloživom vremenu. S obzirom na fragmentaciju industrije smatralo se da bi odabir temeljen na obujmu izvoza omogućio reprezentativni uzorak koji bi se mogao ispitati u raspoloživom roku. U tom pogledu bi ipak trebalo da se odabrana trgovačka društva nalaze u tri različite pokrajine u NRK-u i imaju značajnu proizvodnju dotičnog proizvoda od različitih vrsta keramičkog materijala, npr. porculana i kremenaste gline, kao i proizvodnju velikog broja različitih vrsta proizvoda. Stoga se ova tvrdnja ne može prihvatiti.
(11)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da korištenje različitih metodologija za odabir uzorka za industriju Unije i uvoznike u usporedbi s odabirom uzorka proizvođačâ izvoznikâ dovodi do diskriminacije i da je trebalo koristiti jednake kriterije. Korištenjem različitih metodologija diskriminiraju se proizvođači izvoznici i krši jednaki tretman.
(12)
Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ služi samo za ispitivanje postojanja dampinga dotičnog proizvoda iz NRK-a. U tom pogledu, važno je obuhvatiti najveći mogući obujam uvoza dotičnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. S druge strane, uzorak proizvođačâ iz Unije odabran je za potrebe utvrđivanja je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu na temelju brojnih različitih pokazatelja. Što se tiče uvoznikâ, korištene informacije se uglavnom koriste za procjenu interesa Unije. Iz toga proizlazi da je za uvoznike i proizvođače iz Unije važno prikupiti informacije od različitih trgovačkih društava koja se bave, na primjer, različitim segmentima proizvoda. Budući da se temeljno objašnjenje za odabir trgovačkih društava koje treba uključiti u uzorke razlikuje, s jedne strane, za proizvođače iz Unije i uvoznike te, s druge strane, proizvođače izvoznike, oni se ne nalaze u sličnoj situaciji. Stoga niti načelo nediskriminacije niti jednako postupanje ne zahtijevaju korištenje istovjetne metodologije za odabir odgovarajućih uzoraka. Iz toga proizlazi da je ta tvrdnja u potpunosti neopravdana i stoga se odbacuje.
(13)
Nadalje, jedan proizvođač izvoznik i dalje je tvrdio, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8. Privremene uredbe, da ga je trebalo uključiti u uzorak. Međutim, trgovačko društvo nije dostavilo nove argumente koji bi opravdali njegovo uključivanje u uzorak. Stoga, uzimajući u obzir nalaze iz gornje uvodne izjave 10., potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 9. Privremene uredbe.
(14)
Isti proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak tvrdio je da mu nije dano dovoljno vremena za dostavu komentara o konačnoj objavi i da je, osim toga, objava bila nedostatna, jer nisu objavljeni npr. brojčani podaci za razlike, prodajne cijene, prilagodbe itd. Stoga nisu poštovana njegova prava na obranu.
(15)
U skladu s člankom 20. stavkom 5. Osnovne uredbe, zainteresiranoj stranci je trebalo odobriti razdoblje od najmanje 10 dana za dostavu komentara o konačnoj objavi. Dotični proizvođač izvoznike primio je konačnu objavu elektroničkom poštom 25. veljače 2013. i dano mu je razdoblje do 8. ožujka 2013., tj. 11 dana za dostavu komentara. Osim toga, dokument o objavi poslan je preporučenom poštom sljedećeg dana. Iz toga proizlazi da je dotičnoj stranci dano dovoljno vremena za dostavu komentara i taj se zahtjev stoga morao odbaciti. U tom se pogledu, također, napominje da su komentari stranke dostavljeni u danom roku i da nije podnesen nikakav zahtjev za produljenje roka. Štoviše, uzimajući u obzir obvezu zaštite povjerljivih informacija, Komisija je objavila sve bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti uvođenje konačnih mjera. Točnije, za poštovanje prava na obranu ne traži se da stranci za koju se izračunava individualna marža dostave brojčani podaci o prodaji specifični za pojedino trgovačko društvo ili razlike napravljene u pogledu trgovačkih društava uključenih u uzorak, korištene za utvrđivanje individualnih dampinških marži.
(16)
Iz gore navedenog proizlazi da je tvrdnja da se nisu poštovala prava na obranu neutemeljena i stoga je odbačena.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Uvod
(17)
Kako je određeno u uvodnim izjavama 24. i od 56. do 57. Privremene uredbe, dotični proizvod, kako je privremeno definiran, su keramički stolni i kuhinjski proizvodi, osim keramičkih noževa („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 podrijetlom iz NRK-a.
2.2. Zahtjevi
(18)
Nakon privremene objave, ni jedna stranka nije osporavala da se keramički (kuhinjski) noževi bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima, proizvodnim postupcima i krajnjim namjenama. Nakon što su svi komentari stranaka analizirani, zahtjev za isključenjem keramičkih noževa iz opsega proizvoda u okviru ovog ispitnog postupka je konačno prihvaćen.
(19)
Nakon objave privremenih mjera, nekoliko je stranaka tvrdilo da bi određene keramičke mlinove za kondimente i začine i njihove keramičke dijelove za mljevenje trebalo isključiti iz opsega proizvoda.
(20)
Navedeni se zahtjev temelji na tvrdnji da se, zbog svojih posebnosti, takvi mlinovi i ostale vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ne mogu smatrati jedinstvenim proizvodom. Ti mlinovi sadrže keramički materijal uglavnom izrađen od aluminijevog oksida za pločicu za mljevenje, koja se ne koristi za „standardne” stolne proizvode, kao što su šalice i tanjuri za koje se pečenje izvodi na višim temperaturama. Njihov stupanj zamjenjivosti s glavnim kategorijama proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom bio bi ograničen. To bi se, također, primjenjivalo na keramičke mehanizme za mljevenje bez kućišta koji se uobičajeno prijavljuju pod gore navedenim oznakama.
(21)
Ispitni postupak je pokazao da keramički element u tim aparatima za mljevenje uobičajeno predstavlja manji dio mlina. Štoviše, ispitni postupak je pokazao da mlinovi s keramičkom pločicom za mljevenje, uključujući njihove dijelove za mljevenje, nemaju jednaka osnovna fizička svojstva i osnovne namjene kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi. Oblik, snaga i dizajn keramičkih dijelova za mljevenje razlikuju se od keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
(22)
Neke su stranke navele da bi predmetne mlinove trebalo isključiti iz opsega proizvoda na temelju toga što imaju jednaka fizička svojstva, uključujući industrijski dizajn i krajnju uporabu kao mlinovi s mehanizmima za mljevenje izrađenim od metala ta da kada se uključe u određene setove mlinova, uobičajeno se razvrstavaju prema tarifnom broju 8210. Također su tvrdile da keramički elementi u tim primjerima u uobičajenim uvjetima općenito predstavljaju najviše 2 % vrijednosti proizvoda. Međutim, s obzirom na brojne mogućnosti razvrstavanja mlinova i setova mlinova, u ispitnom postupku nisu se mogli poštovati ti argumenti kako bi se utvrdilo treba li keramičke mlinove isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka.
(23)
Nekoliko je stranaka poduprlo svoj zahtjev da bi predmetne mlinove trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer bi u određenim mlinovima trebalo koristiti keramičke pločice za mljevenje umjesto metalnih, tj. mlinovima za sol, jer zbog soli korodiraju metalni aparati za mljevenje. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se u mlinovima za sol ne koriste nužno keramički mehanizmi za mljevenje.
(24)
Na temelju razmatranja iz gornje uvodne izjave, tijekom ispitnog postupka je zaključeno da se mlinovi za kondimente i začine s keramičkim elementima za mljevenje bitno razlikuju od drugih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima i namjenama keramičkog materijala korištenog za radne dijelove. Stoga se prihvaća zahtjev za njihovim isključenjem, uključujući samostojeće keramičke mehanizme za mljevenje i njihove dijelove, iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka.
(25)
Nakon objave privremenih mjera, neke su stranke tvrdile da bi keramičke brusilice za noževe trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog razlika u postupcima proizvodnje, krajnjoj namjeni i činjenici da svrha tih predmeta nije čuvanje prehrambenih proizvoda zbog njihovog specifičnog izgleda i fizičkih svojstava. Te su točke potvrđene ispitnim postupkom. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom prihvaća.
(26)
U istom je smislu ispitano bi li trebalo keramičke noževe za guljenje isključiti iz opsega proizvoda. Naime, ispitni postupak je potvrdio da se keramički noževi za guljenje, također, bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u izgledu i fizičkim svojstvima (oblik i snaga) keramičkog materijala korištenog za radne dijelove, njihovih postupaka proizvodnje i krajnje namjene. Stoga bi keramičke noževe za guljenje, također, trebalo isključiti iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka.
(27)
Nakon objave privremenih mjera, jedna je stranka također tvrdila da bi plitice za pečenje pizze (pizza stone) izrađene od kordieritne keramike trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog njihovih različitih fizičkih svojstava (oblika i čvrstoće), industrijskog dizajna i namjene. Kordieritna keramika je vrsta aluminijeva magnezijeva silikata sa specifičnim svojstvima, tj. izvrsnom otpornosti na temperaturne promjene. Ispitni postupak je potvrdio da plitice za pizzu izrađene od kordieritne keramike imaju jednaka fizička svojstva (oblik i čvrstoću), industrijski dizajn i namjenu kao opeke za peći i pećnice. Stoga se razlikuju od ostalih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Nakon konačne objave, podnositelji pritužbe su ukazali na sličnost plitica za pizze izrađenih od kordieritne keramike u odnosu na ostale proizvode obuhvaćene postupkom. Međutim, nisu mogli pokazati da plitice za pizze izrađene od kordieritne keramike imaju jednaka osnovna svojstva i krajnje namjene. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom prihvaća.
(28)
Nakon objave privremenih mjera, nizozemsko je udruženje tvrdilo da bi keramičke stolne i kuhinjske proizvode koji se koriste kao promotivni proizvodi trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer se ne prodaju za korištenje kao stolni ili kuhinjski proizvodi, jer su važan ekonomski pokretač maloprodajnog sektora, iznimno ih cijene potrošači i da samo proizvođači iz NRK-a mogu ponuditi potrebne količine u kratkom roku. Međutim, zahtjev za isključivanjem stolnih i kuhinjskih proizvoda koji se koriste kao promotivni proizvodi iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka ne može se prihvatiti jer su njihova fizička svojstva, proizvodni postupci i krajnje namjene jednake onima drugih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
(29)
Nakon objave privremenih mjera i ponovno nakon konačne objave, njemački uvoznik i trgovac na veliko te kineski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdili su da bi posebno premazane proizvode od kremenaste gline vrste koja se koristi za sublimacijski tisak i za koje se sublimacijski premac uklanja mehanički, trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer su to polugotovi proizvodi za koje se tiskanje fotografija izvodi izvan Unije putem posebnih kanala, zbog drukčije percepcije potrošača, činjenice da sublimacijski premaz prelazi vrijednost nepremazanih keramičkih predmeta i nepostojanja proizvođačâ ove vrste proizvoda u Uniji. Ispitni postupak je pokazao da proizvod očito istovjetan drugim nesublimiranim stolnim proizvodima i stoga ih je teško razlikovati, ako je to uopće moguće. Ispitni postupak je, nadalje, pokazao, da ti proizvodi uobičajeno imaju jednaku krajnju namjenu kao druge vrste keramičkih stolnih proizvoda. Također je utvrđeno da nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi te proizvode te da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. S obzirom na gore navedeno, odbacuje se zahtjev za isključivanjem posebno premazanih proizvoda od kremenaste gline vrste koja se koristi za sublimacijski tisak.
(30)
Nakon objave privremenih mjera i ponovno nakon konačne objave, uvoznik koji je tražio isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda tvrdio je da je Komisijina privremena analiza u tom pogledu bila pogrešna, jer je zanemarila postojanje tržišnih segmenata, razlike u kvaliteti između različitih vrsta stolnih proizvoda, luksuznu izvedbu i lomljivost stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom te ograničenu zamjenjivost kao posljedicu odgovarajuće percepcije potrošača. Također je tvrdio da se stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom čak mogu koristiti i za ukrašavanje.
(31)
U pogledu tvrdnji o razlikama u kvaliteti između različitih vrsta stolnih proizvoda te luksuzne izvedbe i lomljivosti stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom, ta svojstva nisu specifična za stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom. Štoviše, u pogledu ograničene zamjenjivosti kao posljedice odgovarajuće percepcije potrošača, nije dostavljen nikakav novi argument koji bi promijenio zaključak u uvodnoj izjavi 45. privremene Uredbe da prosječni potrošač ne razlikuje stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom od drugih vrsta keramičkih stolnih proizvoda. Konačno, Komisija je analizirala postojanje tržišnih segmenata u uvodnim izjavama od 157. do 158. Privremene uredbe. Navedeni argumenti stoga nisu mogli promijeniti zaključke iz uvodne izjave 45. Privremene uredbe.
(32)
Zahtjev iz uvodne izjave 50. Privremene uredbe dodatno je razrađen nakon uvođenja privremenih mjera. Navedene su tvrdnje ponovljene nakon konačne objave. Uvoznik s proizvodnjom u NRK-u je tvrdio da bi kuhinjske/stolne proizvode koji su u potpunosti glazirani i/ili emajlirani na 100 % njihove površine izuzev podloge ili njezinog dijela i kada je 100 % glazirane/emajlirane površine obojeno nebijelom bojom trebalo isključiti iz opsega proizvoda. Zahtjev je propisno analiziran te je ispitni postupak pokazao da su fizička svojstva, proizvodni postupci i krajnje namjene tih proizvoda jednaki onima drugih glaziranih i/ili emajliranih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Zahtjev se stoga konačno odbacuje.
(33)
CCCLA je tvrdio da bi fini koštani porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka, jer se radi o lomljivom luksuznom proizvodu s malom mehaničkom čvrstoćom te je, također, osporavao njegovu otpornost na lomove. Međutim, napominje se da je sam CCCLA prethodno tvrdio da fini koštani porculan ima veliku mehaničku čvrstoću i otpornost na lomove. Navedene proturječne izjave jasno narušavaju zahtjeve CCCLA-a. U svakom slučaju, navedeni argumenti ne mijenjaju zaključke sažete u uvodnoj izjavi 28. Privremene uredbe. Stoga se zahtjev za isključenje finog koštanog porculana iz opsega proizvoda konačno odbacuje.
(34)
Ista je stranka ponovila da bi izdržljivi porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka. Tvrdila je da izjava da nema nespornih obilježja nije bila točna, da je vrlo čvrst zbog udjela aluminija u glini većeg od 24 %, a zatim je osporavala proizvodni kapacitet Unije za ovaj proizvod. Međutim, različiti podnesci o izdržljivom porculanu proturječni su u pogledu, na primjer, omjera sirovina i udjela aluminijskog praha. Štoviše, nije osporavala da se izdržljivi porculan proizvodio i u Uniji i da su proizvođači iz NRK-a proizvodili izdržljivi porculan koji je izravno konkurentan s izdržljivim porculanom proizvedenim u Uniji, kao i s drugim proizvodima obuhvaćenima ispitnim postupkom. Zahtjev za isključenjem izdržljivog porculana stoga se konačno odbacuje.
(35)
Sve vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda mogu se smatrati različitim vrstama istog proizvoda. Stoga se tvrdnja dana nakon privremene objave i ponovno nakon konačne objave prema kojoj ispitni postupak obuhvaća široki raspon istovjetnih proizvoda i da bi, kao rezultat toga, trebalo provesti zasebne analize reprezentativnosti, dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije za svaki segment proizvoda, smatra neutemeljenom. Jedna stranka koja je tvrdila da je opseg proizvoda bio preširok, navela je usporedbu proizvoda s različitim razinama ukrašavanja, no njezine su izjave o krajnjoj namjeni (za vrt i djecu, s jedne strane, i ukrašavanje, s druge) sporne jer nema jasnog razgraničenja pa se te izjave mogu prije smatrati potvrdom zaključka iz uvodne izjave 55. Privremene uredbe. Trebalo bi napomenuti da je jedan uvoznik s proizvodnjom u NRK-u naveo da je preko 99 % keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda koji se prodaju u Unije uglavnom ili isključivo bijelo. Neke su stranke osporavale uvodnu izjavu 58. Privremene uredbe na temelju toga što u okviru ispitnog postupka institucije nisu provele nikakvo ispitivanje o tome da određena roba možda nije primjerena za slobodnu trgovinu u Uniji. Međutim, ta činjenica ne umanjuje zaključak iz uvodne izjave 63. Privremene uredbe.
2.3. Zaključak
(36)
S obzirom na gore navedeno, opseg proizvoda se konačno definira kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi, osim keramičkih noževa, keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90.
(37)
U izostanku drugih komentara o dotičnom proizvodu i istovjetnom proizvodu, potvrđuju se sve ostale odredbe iz uvodnih izjava od 24. do 63. Privremene uredbe.
3. DAMPING
3.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(38)
Nakon privremene objave jedan proizvođač izvoznik, jedan proizvođač iz Unije i jedan uvoznik su tvrdili da je određivanje MET-a izvršeno izvan roka, tj. nakon tromjesečnog razdoblja utvrđenog u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe i da bi ispitni postupak stoga trebalo prekinuti bez uvođenja antidampinških mjera. Ova tvrdnja o određivanju MET-a već je dana u privremenoj fazi i Komisija ju je odbacila u uvodnim izjavama 72. i 73. Privremene uredbe. Nakon konačne objave još je pet proizvođača izvoznika dostavilo sličan zahtjev. U potporu tvrdnji oslanjali su se na odluke Suda u predmetima Brosmann i Aokang Shoes (4).
(39)
Najprije se podsjeća da predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu primjereni za ocjenu zakonitosti analize MET-a u ovom ispitnom postupku, jer se ti predmeti, za razliku od ovog ispitnog postupka, odnose na situacije kada procjene MET-a uopće nisu provedene.
(40)
Nadalje, predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu relevantni za ocjenu zakonitosti ovog ispitnog postupka s obzirom na to da je Osnovna uredba u međuvremenu izmijenjena (5). Članak 2. stavak 7. Osnovne uredbe, kako je izmijenjena, kaže da Komisija određuje MET u pogledu trgovačkih društava uključenih u uzorak prema članku 17. Osnovne uredbe i to u roku od sedam mjeseci od pokretanja ispitnog postupka, ali ni u kom slučaju ne duže od osam mjeseci nakon pokretanja ispitnog postupka. To se primjenjuje na sve nove ispitne postupke i one koji su u tijeku od 15. prosinca 2012., uključujući stoga ovaj postupak.
(41)
U svakom slučaju, mora se podržati tumačenje sudske prakse da nije bilo povrede per se prava na određivanje MET-a, bez obzira na činjenicu da se nije poštovao tromjesečni rok. Stoga se zadržava zaključak iz uvodne izjave 73. Privremene uredbe.
(42)
Zbog velikog broja primljenih zahtjeva za MET i potrebe u tom trenutku za provedbom brojnih posjeta radi provjere za ispitivanje tih zahtjeva, utvrđivanje MET-a nije napravljeno u roku od sedam mjeseci. Međutim, utvrđivanje je dovršeno u roku od osam mjeseci od dana pokretanja u skladu sa zahtjevima Osnovne uredbe, kako je izmijenjena Uredbom 1168/2012. Navod da su prava u tom pogledu uklonjena s retroaktivnim učinkom nije opravdan kako je gore objašnjeno.
(43)
S obzirom na gore navedeno, odbacuje se tvrdnja da bi antidampinški ispitni postupak trebalo prekinuti bez uvođenja antidampinških mjera zbog nemogućnosti utvrđivanja MET-a u roku od tri mjeseca.
(44)
Nadalje, jedan proizvođač izvoznik koji nije u uzorku i koji nije pokazao da jasne računovodstvene evidencije koje su nezavisno revidirane u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima te mu je, stoga, odbačen zahtjev za MET, i dalje je tvrdio da navodne računovodstvene pogreške, ako postoje, na temelju kojih mu je odbijen zahtjev, nisu materijalne i da je stoga odluka o odbacivanju zahtjeva za MET bila nerazmjerna i kršila načelo proporcionalnosti. Nakon konačne objave, navedeni je proizvođač izvoznik zadržao svoju tvrdnju, ali nije dostavio nove argumente.
(45)
Argumenti o ozbiljnosti računovodstvenih evidencija u biti su bili istovjetni argumentima danima tijekom ispitnog postupka o MET-u te ih je Komisija odbacila prije utvrđivanja MET-a. Međutim, u pogledu argumenta da se odbacivanjem zahtjeva za dodjelu MET-a krši načelo proporcionalnosti trebalo bi podsjetiti da su kriteriji za MET utvrđeni u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe kumulativni i da se MET ne može zakonski odobriti ako nisu svi ispunjeni. Osim toga, budući da je teret dokaza na trgovačkom društvu koje traži MET i da to društvo nije pokazalo da ima jasne računovodstvene evidencije, Komisija je jedino mogla odbiti MET. Stoga se odluka o odbijanju MET-a ne može smatrati povredom načela proporcionalnosti. U svakom slučaju, prema članku 2. stavku 7. točki (d) Osnovne uredbe, kako je izmijenjena Uredbom 1168/2012 (6), ako Komisija ograniči ispitni postupak na korištenje odabira uzorka, utvrđivanje MET-a ograničava se na stranke uključene u uzorak.
3.2. Individualni tretman (IT)
(46)
Podsjeća se da, iako je šesnaest proizvođača izvoznika zatražilo IT, ispitani su samo zahtjevi primljeni od trgovačkih društava u uzorku prema članku 9. stavku 6. Osnovne uredbe i naknadno su prihvaćeni. Od preostalih jedanaest proizvođača izvoznika, sedam ih je zatražilo individualno ispitivanje.
(47)
U skladu s člankom 9. stavkom 5. i člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe, individualne se pristojbe primjenjuju na uvoz izvoznika ili proizvođača kojima će se odobriti individualno ispitivanje, kako je predviđeno u članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. U skladu s tim, četirima trgovačkim društvima koja su zatražila IT, ali ne i individualno ispitivanje nije se mogla odobriti individualna pristojba.
(48)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je dostavio sve potrebne informacije u danim rokovima te da je, stoga, trebalo ispitati njegov zahtjev za IT i odobriti mu individualnu maržu u skladu s odlukom Suda u predmetu Brosmann (7).
(49)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Budući da predmetno trgovačko društvo nije bilo uključeno u uzorak, njegov se zahtjev za IT mogao procijeniti samo u kontekstu individualnog ispitivanja, ako se ono provede prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe.
(50)
U izostanku dodatnih komentara o IT-u, potvrđuju se uvodne izjave od 79. do 81. Privremene uredbe.
3.3. Individualno ispitivanje (II)
(51)
Sedam proizvođača izvoznika koji sadrže deset pravnih subjekata podnijelo je zahtjeve za individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 82. i 83. Privremene uredbe, u fazi privremenih mjera nisu donesene nikakve odluke u pogledu tih zahtjeva.
(52)
Proizvođači izvoznici su 21. prosinca 2012. obaviješteni da se njihovi zahtjevi za individualno ispitivanje ne mogu prihvatiti, jer bi bili bespotrebno teški i onemogućili bi dovršetak ispitnog postupka na vrijeme.
(53)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je, prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe, individualno ispitivanje zakonsko pravo i da je Komisijino odbijanje tog ispitivanje neopravdano, jer niti broj trgovačkih društava niti zatraženo ispitivanje ne bi, s obzirom na resurse Komisije, bili bespotrebno teški ili onemogućili dovršetak ispitnog postupka u roku. Nakon konačne objave ova je tvrdnja ponovljena, no nisu izneseni dodatni argumenti.
(54)
Odluka o tome treba li prihvatiti individualna ispitivanja donosi se ovisno o pojedinom slučaju, uzimajući u obzir broj dostavljenih zahtjeva i vrijeme potrebno za procjenu tih zahtjeva. U ovom slučaju, trebalo bi podsjetiti da je Komisija bila zakonom obvezna provesti ispitivanja u vezi s MET-om u šesnaest pravnih subjekata u NRK-u, uključujući trgovačka društva koja nisu odabrana u uzorak. S obzirom na vremenska ograničenja uvedena zakonskim postupovnim rokovima, nisu se stoga mogla provesti individualna ispitivanja prije privremenih nalaza. S obzirom na ograničeno vrijeme raspoloživo nakon toga te uzimajući u obzir broj podnesenih zahtjeva i ograničene resurse dostupne službama odgovornima za antidampinške ispitne postupke u Komisiji, zaključeno je da bi u ovom slučaju provedba individualnih ispitivanja bila bespotrebno teška.
3.4. Uobičajena vrijednost
3.4.1. Odabir analogne zemlje
(55)
Nakon uvođenja privremenih mjera dodatno je ispitan odabir primjerene analogne zemlje. U tom kontekstu je proveden posjet radi provjere u poslovnim prostorijama tajlandskog proizvođača izvoznika koji je dostavio odgovor na upitnik, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 87. Privremene uredbe. Međutim, nakon ispitivanja i provjere informacija primljenih od proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, zaključeno je da tajlandskih proizvođač nije mogao dostaviti dovoljno detaljne podatke o vrsti proizvoda prodanih na domaćem tržištu. Stoga se smatra da bi Brazil trebalo zadržati kao najprimjereniju analognu zemlju.
(56)
Međutim, informacije dobivene iz Tajlanda služile su kao potpora nekim nalazima donesenim u Brazilu, posebno o razini razlike u cijenama između brendiranih i nebrendiranih proizvoda (vidjeti donju uvodnu izjavu 91.).
(57)
Nakon konačne objave javilo se jedno industrijsko udruženje i osporavalo izbor Brazila kao primjerene analogne zemlje. U osnovi je tvrdilo da se čini kako se jedini razlog za odabir Brazila temelji na činjenici da ni jedna druga zemlja nije bila primjerena. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Iz uvodnih izjava od 84. do 88. Privremene uredbe jasno proizlazi da se Brazil smatrao primjerenom analognom zemljom na temelju činjenica o domaćem tržištu. Činjenica da je Komisija nakon privremenih mjera nastavila ispitivati i druge moguće analogne zemlje ne dovodi do zaključka da Brazil nije primjeren izbor.
(58)
S obzirom na gore navedeno i u izostanku drugih komentara o pitanju izbora Brazila kao primjerene analogne zemlje, potvrđuju se uvodne izjave od 84. do 88. Privremene uredbe.
3.4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(59)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je utvrđivanje uobičajene vrijednosti bilo pogrešno, jer navodno nije utvrđena za prodaju istovjetnih proizvoda u Brazilu i stoga je to dovelo do iskrivljenih i netočnih rezultata, posebno u pogledu proizvoda od kremenaste gline i drugih vrsta proizvoda koji se ne proizvode niti prodaju u analognoj zemlji. Neki proizvođači izvoznici također su tvrdili da metodologija za utvrđivanje izračunate uobičajene vrijednosti iz uvodne izjave 94. Privremene uredbe nije bila propisno objavljena.
(60)
Komentari primljeni nakon privremene objave pokazuju da metodologija korištena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti nije bila u potpunosti jasna nekim zainteresiranim strankama. Kako bi se odgovorilo na te komentare, dodatno je objašnjena metodologija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(61)
Budući da su odbačeni svi zahtjevi za primjenu MET-a, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike u uzorku utvrđena je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(62)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda u Brazilu nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda brazilskog proizvođača koji surađuje reprezentativna na brazilskom domaćem tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak. U tom pogledu se podsjeća da u skladu s člankom 1. stavkom 4. Osnovne uredbe, „istovjetan proizvod” znači proizvod koji je identičan, to jest proizvod sličan u svim pogledima proizvodu koji se razmatra ili, ako nema takvog proizvoda, drugi proizvod koji, iako nije sličan u svim pogledima, ima obilježja vrlo slična obilježjima proizvoda koji se razmatra.
(63)
Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili iznad troškova proizvodnje. Trošak proizvodnje brazilskog proizvođača koji surađuje tako je utvrđen.
(64)
To ispitivanje je pokazalo da je za sve vrste proizvoda više od 80 % obujma prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i da je ponderirana prosječna prodajna cijena svih vrsta bila jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.
(65)
U skladu s tim, uobičajena je vrijednost prema vrsti proizvoda izračunana kao ponderirani prosjek stvarnih domaćim cijena cjelokupne prodaje, bez obzira na to je li prodaja bila profitabilna ili ne. Iz toga proizlazi da, suprotno od onoga što je navedeno u uvodnoj izjavi 94. Privremene uredbe, nikakva izračunata uobičajena vrijednost nije utvrđena za neprofitabilnu prodaju.
3.4.3. Izvozna cijena
(66)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu izvoznih cijena, potvrđuje se uvodna izjava 95. Privremene uredbe.
3.4.4. Usporedba
(67)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je, općenito, metodologija korištena za usporedbu uobičajene vrijednosti i izvozne cijene bila pogrešna, jer nije korištena za usporedbu istovjetnih proizvoda te da temelj da donošenje prilagodbi nije dovoljno objašnjen. Točnije, jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je za proizvode od kremenaste gline, koje nije proizvodio i prodavao analogni proizvođač, Komisija trebala usporediti izvoznu cijenu s domaćom cijenom za proizvode od fajanse, valjano prilagođenom, umjesto izračuna uobičajene vrijednost. Štoviše, nekoliko je proizvođača izvoznika tvrdilo da je za nekoliko drugih vrsta proizvoda, koje su proizvodili i prodavali proizvođači izvoznici, usporedba između izvozne cijene i prosječne cijene po kilogramu za generičku vrstu proizvoda prodanu u Brazilu temeljena isključivo na vrsti korištenog keramičkog materijala neizbježno dovela do usporedbe između proizvoda koji nisu istovjetni i to je prouzročilo pogreške u rezultatu. Osim toga, jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je prilagodba za brendiranje na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) bila podcijenjena, dok je drugi proizvođač izvoznik tvrdio da se razina te prilagodbe nije temeljila na pouzdanim i potkrijepljenim podacima te stoga nije opravdana. Isti je proizvođač izvoznik tvrdio i da bi njegove izvozne cijene trebalo prilagoditi za razlike u količinama prodanima na različitim razinama trgovine. Konačno, nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da metodologija korištena za prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima nije utemeljena i nije jasno prema kojim su podacima napravljene te prilagodbe.
(68)
S obzirom na primljene komentare, preispitane su metodologija korištena za usporedbu cijena i prilagodbe za potrebe usporedivosti cijena prema članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe. Najvažnije, za proizvode koji su u privremenoj fazi uspoređivani na temelju prosječne cijene po kilogramu za generički proizvod isključivo na temelju korištenog keramičkog materijala, usporedba je napravljena s najsličnijim proizvodom (vidjeti donju uvodnu izjavu 77.) što je omogućilo točniju i pošteniju usporedbu cijena.
(69)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama analognog proizvođača istovjetnog proizvoda. Međutim, neki poslovi izvoza odnosili su se na netipične vrste proizvoda, kao što su prstenovi za salvete, podlošci za noževe ili podmetači za čajnike, za koje se nije mogla osigurati primjerena usporedba. Stoga, uzimajući u obzir da su ti poslovi bili zanemarivi, jer su ukupno činili manje od 0,5 % obujma izvoza, bili su isključeni.
(70)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijenu i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene, prema potrebi, u vezi s razlikama u fizičkim obilježjima, razinom trgovine i ostalim čimbenicima koji utječu na usporedivost cijena, prije svega brendiranje.
(71)
Najprije je ispitano je li prilagodba za razlike u fizičkim svojstvima na temelju članka 2. stavka 10. točke (a) Osnovne uredbe bila opravdana.
(72)
U slučajevima kada je uobičajena vrijednost utvrđena na temelju najsličnijeg proizvoda (vidjeti gornju uvodnu izjavu 68.), prilagodba je napravljena za razlike u fizičkim svojstvima kako bi se osigurala primjerena usporedivost cijena između istovjetnih proizvoda.
(73)
U pogledu proizvoda od kremenaste gline, izvozna cijena je uspoređena s domaćom prodajnom cijenom najsličnijeg proizvoda koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji, tj. prodajna cijena proizvodâ napravljenih od fajanse umjesto kremenaste gline, ali istovjetnih u svim drugim aspektima, prilagođena prema gore za 5 % kako bi odražavala razliku u cijenama između proizvoda od fajanse i kremenaste gline.
(74)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdi da su troškovi proizvodnje i maloprodajna cijena za proizvode od fajanse više od proizvoda od kremenaste gline. U skladu s time, izvoznu cijenu za njegove proizvode od kremenaste gline trebalo bi prilagoditi prema dolje, a ne prema gore. U potporu toj tvrdnji, proizvođač izvoznik oslanja se u biti na vlastite procjene proizvodnih troškova proizvoda od fajanse odnosno kremenaste gline te izvatka iz cjenika u kojem se navode maloprodajne cijene proizvoda od fajanse i kremenaste gline.
(75)
Te informacije, koje su dostavljene vrlo kasno u postupku, i tek nakon konačne objave, u velikoj su suprotnosti s informacijama koje su dostavljene Komisiji tijekom ispitnog postupka od drugih zainteresiranih stranaka, tj. podnositelja pritužbe, industrije Unije i proizvođača u analognoj zemlji. Sve su te stranke navele da su proizvodi od kremenaste gline kvalitetniji, tj. trajniji od proizvoda od fajanse te da je njihova proizvodnja skuplja, jer kremenasta glina u biti je jače pečena glina, a fajansa manje pečena. U skladu s tim, proizvodi od kremenaste gline mogu se općenito prodavati po višim cijenama. Ta je informacija dodatno potkrijepljena javno dostupnim tržišnim informacijama.
(76)
Trebalo bi nadalje napomenuti da predmetni proizvođač izvoznik ne proizvodi sam proizvode od fajanse i stoga je samo dao procjenu troškova njihove proizvodnje. Osim toga, dostavljeni cjenik ne dovodi do zaključka da su proizvodi od fajanse općenito skuplji od proizvoda od kremenaste gline. Stoga dostavljeni dokazi ne pokazuju da je prilagodba napravljena za primjerenu usporedbu cijena između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvoda od kremenaste gline pogrešna te je tvrdnja u skladu s tim odbačena.
(77)
U pogledu drugih vrsta proizvoda za koje se usporedba u privremenoj fazi temeljila na prosječnoj cijeni po kilogramu i samo na keramičkom materijalu, Komisija je dodatno analizirala dotične vrste proizvoda i usporedila izvoznu cijenu s najsličnijom vrstom proizvoda koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji. Kada su se razlikovala samo manja fizička svojstva, npr. vrsta premaza ili dekoracije, dok su sva ostala osnovna svojstva vrste proizvoda bila istovjetna, prodajna cijena najsličnijeg proizvoda prilagođena je za stvarnu razliku u cijenama utvrđenu za razliku u fizičkim svojstvima. Za druge vrste proizvoda, kada se razlikuje više fizičkih svojstava, izvozna je cijena uspoređena s prosječnom prodajnom cijenom najsličnijeg proizvoda. Za te vrste proizvoda, najsličniji proizvod imao je nekoliko jednakih osnovnih fizičkih svojstava ili sve od navedenog: keramički materijal, vrsta proizvoda, osnovni oblik, ukrašavanje i premaz.
(78)
Dva proizvođača u uzorku su tvrdila da bi, slično prilagodbama napravljenima u slučajevima kada se samo jedno manje fizičko svojstvo razlikovalo, prilagodbu trebalo napraviti i kada se razlikovalo više fizičkih svojstava najsličnijeg proizvoda.
(79)
Podsjeća se da u slučajevima kada se razlikuje samo jedno manje fizičko svojstvo, prodajna cijena najsličnijeg proizvoda prilagođena je tako da se u obzir uzela stvarna razlika u cijeni utvrđena za predmetnu razliku dok, s druge strane, kada se više fizičkih svojstava razlikuje, usporedba je napravljena na temelju prosječne cijene proizvoda s istovjetnim fizičkim svojstvima. Stoga, u potonjem slučaju, nikakva prilagodba cijene nije bila potrebna za fizičku razliku između istovjetnih proizvoda, jer imaju jednaka osnovna fizička svojstva. U skladu s tim, ta se tvrdnja ne može prihvatiti.
(80)
Jedan od gore navedenih proizvođača izvoznika također je zatražio dodatne prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima u pogledu mase i bjeline dotičnog proizvoda. Tvrdio je da koristi sirovinu niže kvalitete te su stoga trošak i cijena njegovih proizvoda niži nego za istovjetni proizvod koji se prodaje u analognoj zemlji. Njegovu bi izvoznu cijenu stoga trebalo prilagoditi na razuman iznos. U tom pogledu se najprije podsjeća da trgovačkom društvu nije odobren status tržišnog gospodarstva i da njegovi troškovi proizvodnje stoga nisu provjereni. Osim toga, tvrdnja da su njegovi proizvodi otprilike 5 % teži od standardnih proizvoda nije pokrijepljena provjerljivim ili dodatnim dokumentima te se stoga smatra neutemeljenom. U pogledu bjeline, s obzirom na to da je navedeni proizvođač izvoznik u svojem podnesku priznao da su njegovi proizvodi uobičajene bijele boje, nije objasnio zašto bi prilagodba u tom pogledu bila opravdana. Stoga se te tvrdnje odbacuju.
(81)
Drugi proizvođač izvoznik je tvrdio da Komisija nije usporedila neke njegove izvozne cijene s uobičajenom vrijednosti odgovarajućeg najsličnijeg proizvoda. Taj se uvoz odnosio na prodaju dekorativnih proizvoda putem nepovezanog trgovca koji je, navodno, osigurao dekoraciju (naljepnice) besplatno. Kao posljedica toga, izvozna cijena nije uključivala trošak dekoracije i trebalo ju je stoga usporediti s uobičajenom vrijednosti utvrđenom za neukrašene proizvode ili, s druge strane, prosječnom uobičajenom cijenom ukrašenih i neukrašenih proizvoda.
(82)
Podsjeća se da trošak proizvodnje nije bitan čimbenik za usporedivost cijena koja se isključivo temelji na usporedbi između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene istovjetnih proizvoda. Iz dostavljenih informacija, također je jasno da su predmetni izvozni proizvodi zaista bili ukrašeni iako proizvođač izvoznik navodno nije snosio pune troškove povezane s dodanom vrijednosti koji se mogu pripisati dekoraciji. Međutim, to nije čimbenik koji može opravdati prilagodbu cijene za razlike u fizičkim svojstvima s istovjetnim proizvodom u analognoj zemlji. U svakom slučaju, s obzirom na kasnu fazu postupka u kojoj je dostavljen ovaj zahtjev, podaci dostavljeni u potporu tvrdnji ne mogu se provjeriti. U skladu s tim, zahtjev se odbacuje.
(83)
S obzirom na veliki broj mogućih kombinacija setova keramičkih stolnih proizvoda koji se prodaju u NRK-u odnosno Brazilu, za potrebe postizanja primjerene usporedbe cijena, smatralo se potrebnim grupirati različite setove na temelju broja i vrste elemenata kombiniranih u setu. Prosječna domaća prodajna cijena u analognoj zemlji za različite kombinacije tako grupiranih setova uspoređena je s izvoznom cijenom za kombinacije setova obuhvaćenih tim grupama.
(84)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da zbog velikog broja mogućih kombinacija proizvoda koji čine set, metodologija grupiranja ne omogućuje primjerenu usporedbu cijena, jer ne uzima u obzir svojstva svakog dijela koji čini set. Stoga je taj proizvođač izvoznik tvrdio da bi setove trebalo isključiti iz izračuna dampinške marže.
(85)
Podsjeća se da se izračuni dampinga za setove temelje na usporedbi prosječne cijene po kilogramu, a ne zasebno za svaki dio. Stoga je potrebno utvrditi točnu kombinaciju različitih dijelova u svakom setu radi primjerene usporedbe cijena u pogledu setova. Korištenom metodologijom grupiranja uzimaju se u obzir osnovna svojstva različitih kombinacija setova ako su setovi određeni kao npr. setovi za kavu i/ili čaj, setovi za jelo i drugi setovi kao i broj kombiniranih dijelova. U tim se okolnostima smatra da je napravljena primjerena usporedba u pogledu setova u smislu članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe. Iz toga proizlazi da se tvrdnja ne može prihvatiti.
(86)
Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 99. Privremene uredbe, ispitnim je postupkom utvrđeno da kineski proizvođači izvoznici općenito razvrstavaju svoje proizvode u do pet različitih kategorija od A do E uz značajne razlike u cijeni. Veliku većinu izvoza u Uniju, međutim, čine proizvodi iz kategorija A, B i C te njihove kombinacije. Navedeno razvrstavanje, međutim, nije opće primjenjivo niti utemeljeno ni na jednoj općenitoj normi industrije, nego je specifično za pojedino trgovačko društvo te omogućava razlikovanje cijena. S druge strane, proizvođač iz analogne zemlje na domaćem brazilskom tržištu prodaje proizvode koji su istovjetni proizvodima iz kategorije A, zbog čega je utvrđen utjecaj na usporedivost cijena. Prema tome, izvozna cijena prilagođena je naviše prema kineskoj kategoriji A kako bi bila usporediva s proizvodom koji prodaje analogni proizvođač na brazilskom tržištu. Ta razina navedene prilagodbe posebno je utvrđena za svako trgovačko društvo u uzorku kada je to bilo potrebno i temeljila se na stvarnoj i provjerenoj razlici u cijenama između različitih kategorija.
(87)
Nakon konačne objave, javio se jedan proizvođač izvoznik u uzorku i tvrdio da dijelovi njegove izvozne prodaje koja se obavljala preko nepovezanog trgovca sadržavali kombinaciju kategorija A i B te ih stoga trebalo prilagoditi na razinu cijene za kategoriju A. Tvrdio je da je razlika u cijeni iznosila 25 % i dostavio je preslike računa i ponuda kao dokaze u potporu tome.
(88)
Međutim, te informacije nisu dostavljene niti tijekom ispitnog postupka, uključujući posjet radi provjere, niti nakon Komisijine objave privremenih nalaza. S druge strane, taj je proizvođač tijekom cijelog ispitnog postupaka navodio da izvozi samo proizvode kategorije A. Nije dostavljen cijeli cjenik, iako je to od njega zatraženo u upitniku, kako bi se izračunala navodna razlika u cijeni između različitih kategorija, nego samo ograničeni broj ponuda. U takvim okolnostima i uzimajući u obzir vrlo kasnu fazu postupka u kojoj su dostavljene informacije, upitna je njihova pouzdanost i ni u kojem slučaju se ne može provjeriti. U skladu s tim, zahtjev se odbacuje.
(89)
Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 98. Privremene uredbe, također se ispitivalo je li prilagodba razine trgovine na temelju članka 2. stavka 10. točke (d) Osnovne uredbe bila opravdana. Utvrđeno je da je izvozna cijena na drukčijoj razini trgovine od uobičajene vrijednosti, jer je kineski izvoz većinom ostvaren na veleprodajnoj razini, dok se domaća prodaja u analognoj zemlji ostvarivala i na maloprodajnoj razini. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno da na oba tržišta različiti distribucijski lanci utječu na razinu cijene, a time i na primjerenu usporedivost cijena između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Prema tome, kako bi se primjereno usporedile izvozna cijena i uobičajena vrijednost, potonja je utvrđena za svaku vrstu proizvoda i prilagođena za svaku razinu korištenjem razlika u cijeni utvrđenih između različitih razina trgovine u analognoj zemlji. Podsjeća se da je, prema potrebi, napravljena dodatna prilagodba razine trgovine u Privremenoj uredbi na temelju razlike u cijeni utvrđene u pogledu količina prodanih na svakoj razini trgovine (uvodna izjava 98. Privremen uredbe). Ta dodatna prilagodba smatrala se opravdanom, jer je ispitni postupak u privremenoj fazi ukazao na to da, dok je većina kineske izvozne prodaje izvršena u velikim količinama, većina domaće prodaje napravljena je u manjim količinama što je dovelo do razlika u cijenama na istoj razini trgovine. Međutim, daljnji ispitni postupak i detaljnija analiza domaćih poslova prodaje u analognoj zemlji pokazali su, suprotno privremenim nalazima, da je omjer malih i velikih količina koje prodaje analogni proizvođač sličan omjeru kineskih proizvođača izvoznika. U skladu s tim, navedena se prilagodba više nije smatrala primjerenom ili opravdanom.
(90)
Kao treće, kako je opisano u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, ispitnim je postupkom utvrđeno da brazilski proizvođač na brazilskom tržištu prodaje isključivo brendirane proizvode, dok kineski proizvođači izvoznici ne izvoze brendirane proizvode, nego, proizvode „privatnih marki” ili generičke keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Potrošači obično doživljavaju brendirane proizvode kao proizvode koji odaju prestiž, provjerenu kvalitetu i dizajn, što znači i višu tržišnu cijenu, dok se generički proizvodi i/ili proizvodi privatnih marki, iako imaju ista fizička i tehnička svojstva, obično prodaju po znatno nižim cijenama. Dok se dodana vrijednost brendiranih proizvoda općenito ne može precizno kvantificirati u sažetku, jer se razlikuje od brenda do brenda i ovisi o mnogo različitih čimbenika poput percepcije potrošača, prepoznatljivosti brenda i drugih čimbenika koji se ne mogu kvantificirati, brazilski proizvođač u ovom je slučaju potvrdio da se njegovi brendirani proizvodi na brazilskom tržištu mogu prodavati po značajno višim cijenama od ostalih nebrendiranih proizvoda. Nadalje, izvješće o brazilskom tržištu stolnih i kuhinjskih proizvoda je potvrdilo da su brazilski potrošači izrazito usmjereni na brendove i da je brazilski proizvođač iz analogne zemlje proizvođač s dugom tradicijom i jako poznat. S obzirom na te elemente, napravljena je prilagodba domaće prodajne cijene prema dolje od 40 % u odnosu na uobičajenu vrijednost prema članku 2. stavku 10. točki (k) Osnovne uredbe.
(91)
S obzirom na gore navedenu prilagodbu, podsjeća se da su dva proizvođača izvoznika osporavala temelj na kojem je napravljena prilagodba, kao i razinu prilagodbe (vidjeti gornju uvodnu izjavi 67. Međutim, nesporno je da brendirani proizvod traži više prodajne cijene od istovjetnog nebrendiranog proizvoda i da to utječe na usporedivost cijena. Štoviše, osim informacija koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji, podaci o stvarnoj i provjerenoj cijene od proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, kao i informacije primljene od jednog proizvođača iz Unije nakon privremene objave, potvrđuju da je razina prilagodbe primjerena. Točnije, utvrđeno je da je stanje na tržištu na Tajlandu usporedivo s Brazilom, jer postoji mali broj dobro poznatih brendova s dugom tradicijom. Tvrdnje se, stoga, ne mogu prihvatiti.
(92)
Nakon konačne objave ni jedan se proizvođač izvoznik nije protivio toj prilagodbi, dok je udruženje podnositelja pritužbe tvrdilo da je prilagodba za brendiranje previsoka, posebno u pogledu neporculanskih proizvoda. U potporu toj tvrdnji podnositelj pritužbe je uputio na cjenike i informacije koje su dostavili neki proizvođači iz Unije.
(93)
Dok dostavljene informacije potvrđuju nalaze Komisije da je dodana vrijednost brenda na određenom tržištu posebna za svako trgovačko društvo/brend, dane informacije ne mogu dovesti u pitanje razinu prilagodbe koja je utvrđena za brendirane proizvode koje prodaje analogni proizvođač na domaćem brazilskom tržištu, jer su se dane informacije odnosile samo na tržište Unije. S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, raznolikost tržišta Unije sa svojim regionalnim razlikama, i u pogledu usmjerenosti na brend, te veliki tržišni udio kineskog uvoza, stanje na tržištu Unije razlikuje se od brazilskog. Stoga, a i u svjetlu razmatranja u gornjim uvodnim izjavama 90. i 91., tvrdnja se ne može prihvatiti.
(94)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 101. Privremene uredbe, izvršene su daljnje prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija u svim slučajevima kada je utvrđeno da utječu na usporedivost cijena.
3.5. Dampinške marže
(95)
U izostanku komentara, potvrđuje se metodologija korištena za izračun dampinških marži, kako je određeno u uvodnim izjavama od 102. do 105. Privremene uredbe.
(96)
Nakon privremene objave, Komisija je obaviještena da su neka društva za trgovinu, koja ne proizvode dotični proizvod, pogrešno navedena u Prilogu I. Privremenoj uredbi i stoga se na njih primjenjivala dampinška pristojba utvrđena za proizvođače izvoznike koji surađuju. Komisija je obavijestila navedena trgovačka društva o svojoj namjeri da ih ukloni iz Priloga I. i dala im je mogućnost dostavljanja komentara. Nakon ispitivanja primljenih komentara, nekoliko je trgovačkih društava za trgovinu uklonjeno iz Priloga I. Prema potrebi, zamijenjeni su povezanim proizvođačem izvoznikom koji surađuje.
(97)
Uzimajući u obzir prilagodbe napravljene u odnosu na uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu, kako je određeno u gornjim uvodnim izjavama 67.- 94., i u izostanku daljnjih komentara, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjene, iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Proizvođači izvoznici koji surađuju, a koji nisu u uzorku
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
4. ŠTETA
4.1. Razmatrano razdoblje
(98)
Nakon konačne objave, nekoliko je zainteresiranih stranaka ponovilo da je razmatrano razdoblje trebalo započeti 2009. umjesto 2008., jer je gospodarska kriza počela 2008. i kretanja između 2009. i 2011. bilo bi jasno. U pogledu te tvrdnje, napominje se da 2009. ne predstavlja primjereniju godinu za početak razmatranog razdoblja s obzirom na činjenicu da su se učinci gospodarske krize u potpunosti osjetili te godine, što je dovelo do značajnog pada potrošnje u usporedbi s 2008. Tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
4.2. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(99)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika dovelo u pitanje metodu izračuna brojčanih podataka o proizvodnji Unije koji su dani u uvodnoj izjavi 108. Privremene uredbe. Nekoliko zainteresiranih stranaka ponovilo je te komentare nakon konačne objave. Točnije, smatrale su da podnositelji pritužbe ne bi ispunili stalni zahtjev, jer raspoloživi statistički podaci PRODCOM ukazuju na puno višu razinu proizvodnje istovjetnog proizvoda u EU-u od brojke od 240 200 tona navedene u toj uvodnoj izjavi, što znači da bi podnositelji pritužbe predstavljali manje od 25 % proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Te su stranke izračunale da je proizvodnja Unije iznosila 313 187 tona tijekom RIP-a, a do te su brojke došli korištenjem svim podataka PRODCOM-a za porculanske keramičke stolne i kuhinjske proizvode i primjenom prilagodbe od 20 % prema dolje za neporculanske keramičke stolne i kuhinjske proizvode, analogno metodologiji koju je primijenio podnositelj pritužbe i koja se koristila u ispitnom postupku za utvrđivanje obujma uvoza.
(100)
U tom bi pogledu trebalo napomenuti da su, prvo, u okviru zakonske analize antidampinške pritužbe i u skladu s člankom 5. stavkom 4. Osnovne uredbe, službe Komisije provele detaljno ispitivanje prije pokretanja postupka. Komisija je analizirala podatke u pritužbi i kontaktirala sve poznate proizvođače iz Unije te ih zatražila da dostave podatke o proizvodnji, kao i njihovom stavu u pogledu pritužbe i da pomognu Komisiji u utvrđivanju drugim mogućih proizvođača, ako postoje. Informacije o proizvodnji dostavila su i udruženja proizvođača.
(101)
U pogledu te tvrdnje, nadalje, se napominje da su izvor podataka i metodologija za izračun proizvodnje Unije korišteni za svaku godinu razmatranog razdoblja, također, objašnjeni u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe, tj. u skladu s onim što je napravljeno u fazi pritužbe, temelje se na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, unakrsno provjerenima u odnosu na podatke koje su dostavili individualni proizvođači te s ostalim statističkim izvorima (posebno PRODCOM).
(102)
Kako su podnositelji pritužbe objasnili tijekom ispitnog postupka, podaci koje je dostavilo europsko udruženje temeljili su se, što se tiče porculanskih proizvoda, na podacima PRODCOM-a za porculanske stolne i kuhinjske proizvode, jer je oznaka PRODCOM-a za taj proizvod odgovarala porculanskim proizvodima obuhvaćenima ovim ispitnim postupkom. Što se tiče neporculanskih proizvoda, PRODCOM se nije mogao koristiti, jer je obuhvaćao puno više izrađenih proizvoda od neporculanskih proizvoda obuhvaćenih ovim ispitnim postupkom. Stoga su za ove proizvode nacionalna udruženja prikupila odgovarajuće podatke temeljene na njihovom detaljnom poznavanju svojih tržišta i te je informacije unakrsno provjerilo europsko udruženje prije dostavljanja ukupnih brojčanih podataka Komisiji. Te su brojke ažurirane tijekom ispitnog postupka. Štoviše, popis svih poznatih proizvođača nalazi se u nepovjerljivom spisu i Komisijina je pažnja bila usmjerena samo na postojanje dodatna tri proizvođača u Rumunjskoj. Razlika između statističkih podataka PRODCOM-a i brojke 240 200 proizlazi iz činjenice da opseg proizvoda iz ovog ispitnog postupka ne odgovara oznakama iz statističkih podataka PRODCOM-a što se tiče neporculanskih proizvoda, tj. puno je uži. U slučaju statističkih podataka Eurostat-a o uvozu, ta se razlika zaista mogla uzeti u obzir primjenom prilagodbe od 20 % prema dolje, no to nije bilo primjereno u slučaju podataka o proizvodnji EU-a prijavljenih u bazi podataka PRODCOM-a. Posebno bi se podaci PRODCOM-a za dvije države članice činili pretjerano velikima ako bi se primijenila ista metodologija.
(103)
Stoga je metodologija koju su koristile dotične stranke i koja je navedena u gornjoj uvodnoj izjavi 99. pogrešna. Štoviše, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da je proizvodnja koju je prijavila bilo koja država članica, uključujući gore navedene dvije države članice, i koja je uključena u nepovjerljivi spis bila podcijenjena. Također bi trebalo napomenuti da su za neke države članice podaci koje je dostavilo europsko udruženje i koji su korišteni u ispitnom postupku bili znatno viši nego da su se koristili prilagođeni podaci PRODCOM-a. S obzirom na gore navedeno, nema razloga za sumnju u podatke o proizvodnji prijavljene u ovom ispitnom postupku i rezultat ispitivanja reprezentativnosti.
(104)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 107. i 108. Privremene uredbe.
4.3. Potrošnja Unije
(105)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o potrošnji Unije navedene u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe. Ta se tvrdnja temeljila na pogrešnoj uporabi statističkih podataka PRODCOM-a za proizvodnju i prodaju Unije, kako je objašnjeno u gornjoj točki 4.2. i stoga se odbacuje.
(106)
Međutim, nakon ponovne provjere statističkih podataka Eurostata o uvozu, utvrđeno je da su ažurirani nakon uvođenja privremenih mjera što je dovelo do nekih manjih promjena. Stoga se radi iscrpnosti, na temelju ažuriranih statističkih podataka Eurostata o uvozu i podnesaka o prodaji industrije Unije na tržištu Unije, potrošnja Unije razvijala kako slijedi:
Tablica 1.
Obujam (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije
826 897
687 587
750 828
727 411
Indeks (2008. = 100)
100
83
91
88
(107)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 109. i od 111. do112. Privremene uredbe.
4.4. Uvoz iz dotične države
4.4.1. Obujam, cijena i tržišni udio dampinškog uvoza iz dotične zemlje
(108)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke navedene u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe. Navedena se tvrdnja temeljila na pogrešnoj uporabi statističkih podataka PRODCOM-a i stoga se odbacuje.
(109)
Na temelju ažuriranih Eurostatovih statističkih podataka o uvozu (vidjeti gornju uvodnu izjavu 106.), obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda kretali su se kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza (u tonama)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indeks (2008. = 100)
100
84
96
91
Tržišni udio (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indeks (2008. = 100)
100
103
116
118
(110)
Ažurirani obujam, vrijednosti i kretanja gotovo su jednaki onima analiziranima u Privremenoj uredbi. Tržišni udio kineskog uvoza povećao se s 64,8 % 2008. na 66,8 % u RIP-u. Uvozna cijena povećala se za gotovo 18 % tijekom razmatranog razdoblja, s 1 274 EUR/tona na 1 498 EUR/tona.
(111)
Jedna je stranka tvrdila da nema nikakve poveznice između cijena i obujma kineskog uvoza. U tom pogledu se u skladu s člankom 3. stavkom 3. Osnovne uredbe razmatra je li došlo do značajnog porasta dampinškog uvoza, u apsolutnom iznosu ili relativno u odnosu na proizvodnju ili potrošnju u Uniji. U vezi s učinkom dampinškog uvoza na cijene, razmatra se je li dampinškim uvoznom došlo do značajnog sniženja cijene u usporedbi s cijenom istovjetnog proizvoda industrije Unije, odnosno je li takav uvoz na bilo koji drugi način utjecao na sniženje cijene u velikoj mjeri, odnosno spriječio rast cijene u velikoj mjeri, a do kojeg bi inače došlo. Ni jedan od tih čimbenika sam po sebi ne daje dostatno jasnu smjernicu.
(112)
U okviru gore navedenog konteksta, trebalo bi napomenuti sljedeće. Prvo, u vrijeme kad se potrošnja Unije oporavljala (2009.-2010.), došlo je do značajnog povećanja cijena kineskog uvoza, što bi ukazivalo na to da postoji poveznica. Međutim, važnije je da bi razvoj kineskih cijena tijekom razmatranog razdoblja trebalo ocijeniti u kontekstu značajne razlike u cijenama koja je već postojala 2008. i koja je prikazana prosječnim kineskim uvoznim cijenama (tablica 2.) i prosječnim prodajnim cijenama Unije (tablica 9.) koje su prijavljene u Privremenoj uredbi. Te velike razlike u cijenama potvrđene su visokim razinama sniženja cijena tijekom RIP-a. Povećanje cijena, stoga, nije spriječilo kineski uvoz da poveća tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Naime, taj je uvoz nastavio izvršavati jak pritisak na cijene industrije Unije koje su pale za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se taj komentar ne može prihvatiti.
(113)
U pogledu razvoja uvozne cijene (rast) i obujma uvoza (pad) od 2008. do 2011. i zatim 2012. koju je dostavila jedna grupacija kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, zabilježeni trend povećanja prosječnih uvoznih cijena ne može osporiti nalaz o štetnom dampingu tijekom RIP-a. Što se tiče razvoja obujma kineskog uvoza, i kako je već naglašeno u uvodnoj izjavi 114. Privremene uredbe i ponovno u gornjoj uvodnoj izjavi 109., pokazatelji tržišnog udjela pokazuje povećanje tržišnog udjela kineskog uvoza za 2 postotna boda. Štoviše, i kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama 116. i 117. Privremene uredbe te u gornjoj uvodnoj izjavi 111., kineski je uvoz znatno snizio cijene.
4.4.2. Sniženje cijena
(114)
Nakon privremene objave, nekoliko je zainteresiranih stranaka zatražilo više detalja o izračunima sniženja cijena od onih koji su dani u uvodnoj izjavi 116. Privremene uredbe. Dodatne su informacije dostavljene u mjeri u kojoj to dopuštaju osjetljiva priroda tih informacija i činjenica da je proizvođačima iz Unije odobrena anonimnost.
(115)
Analogijom na odluku donesenu nakon uvođenja privremenih mjera o isključivanju s popisa izvoza nekih „netipičnih” proizvoda za potrebe izračuna dampinga (vidjeti gornju uvodnu izjavu 69.), navedeni su proizvodi, također, isključeni iz popisa izvoza korištenih za izračune štete. Ta je promjena imala samo manji učinak na marže sniženja cijena, koje su stoga ostale u jednakom rasponu kako je navedeno u uvodnoj izjavi 117. Privremene uredbe.
(116)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 113. do 117. Privremene uredbe.
4.5. Stanje industrije Unije
4.5.1. Općenito
(117)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da činjenica da se nekoliko čimbenika šteta poboljšalo između 2009. ili 2010. i RIP-a pokazuje da se industrija Unije razvijala u pozitivnom smjeru. Međutim, trebalo bi napomenuti da je ta analiza nepotpuna i da zanemaruje razvoj tih čimbenika tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Objašnjenja iz uvodne izjave 23. Privremene uredbe, također, treba uzeti u obzir u tom pogledu.
(118)
Na zahtjev zainteresirane stranke, potvrđuje se da su makroekonomski pokazatelji procijenjeni na razini cijele industrije Unije, dok su mikroekonomski pokazatelji analizirani na razini proizvođačâ iz Unije u uzorku, čime su uključena trgovačka društva koja nisu bila uključena u pritužbu.
(119)
CCCLA je naveo da mikroekonomski i makroekonomski pokazatelji dani u Privremenoj uredni nisu reprezentativni, jer bi ukupna proizvodnja u Uniji bila puno veća od podataka korištenih u ovom ispitnim postupku. Međutim, s obzirom na analizu i zaključke donesene u gornjoj točki 4.2., taj se argument odbacuje.
(120)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 118. do 121. Privremene uredbe.
4.5.2. Makroekonomski pokazatelji
4.5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(121)
Kako je navedeno u gornjem odjeljku 4.1., nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o potrošnji navedene u uvodnoj izjavi 122. Privremene uredbe. Međutim, te brojke su unakrsno provjerene i potvrđene.
(122)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 122. do 124. Privremene uredbe.
4.5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(123)
Ažurirani podaci u tablici 2. ne utječu na tablice 4. i 5. Privremene uredbe.
(124)
U izostanku relevantnih komentara u pogledu obujma prodaje i tržišnog udjela, potvrđuju se uvodne izjave 125. i 126. Privremene uredbe.
4.5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(125)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika osporavalo podatke o zaposlenosti i produktivnosti iz uvodnih izjava 127. i 128. Privremene uredbe, tvrdeći da nisu u skladu sa slikom koju daju određeni statistički podaci Eurostata (8).
(126)
Međutim, brojke za oba pokazatelja unakrsno su provjerene i smatraju se točnima. Brojke koje su dostavile stranke bile su preširoke i ne odnose se na proizvodnju istovjetnog proizvoda. U izostanku drugih komentara o zaposlenosti i produktivnosti, potvrđuju se uvodne izjave od 127. do 128. Privremene uredbe.
4.5.2.4. Visina dampinške marže
(127)
U izostanku komentara u pogledu visine dampinške marže, potvrđuje se uvodna izjava 129. Privremene uredbe.
4.5.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.5.3.1. Zalihe
(128)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o zalihama iz uvodne izjave 130. Privremene uredbe i njihovu relevantnost u usporedbi s javno dostupnim podacima o određenim proizvođačima iz Unije. Osim toga, nisu se slagali s izjavom da industrija Unije u biti radi prema narudžbi.
(129)
U pogledu rada prema narudžbi, ispitni postupak je potvrdio da je to zaista bio slučaj kod proizvođača iz Unije u uzorku i da je to uobičajena praksa u sektoru. Štoviše, podaci o zalihama dani u Privremenoj uredbi odnosili su se na provjerene podatke o zalihama od proizvođačâ iz Unije u uzorku, što se čini najpouzdanijim podatkom.
(130)
Nakon konačne objave ponovljeni su gornji komentari, no nisu dostavljeni novi argumenti. U izostanku daljnjih komentara o zalihama, potvrđuje se uvodna izjava 130. Privremene uredbe.
4.5.3.2. Prodajne cijene
(131)
U izostanku komentara u pogledu prodajnih cijena danih u Privremenoj uredbi, potvrđuje se uvodna izjava 131. Privremene uredbe.
4.5.3.3. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i plaće
(132)
Nakon objave otkrivena je administrativna pogreška u izračunu neto dobiti industrije Unije i povrata ulaganja (ROI). Navedena je pogreška ispravljena, a revidirani podaci iznose kako slijedi:
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Neto dobit od prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prometa)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indeks (2008. = 100)
100
74
-13
84
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indeks (2008. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Gornji ispravak ne utječe bitno na privremene nalaze u pogledu ta dva pokazatelja. Međutim, razina ponderirane prosječne dobiti proizvođačâ u uzorku bila je tijekom razmatranog razdoblja nešto niža nego što je privremeno utvrđeno, jer se snizila s 3,8 % na 3,2 % (umjesto s 4,2 % na 3,5 %). Povrat ulaganja uglavnom je slijedio trend zabilježen za dobit, ali se, kako je također navelo nekoliko zainteresiranih stranaka nakon konačne objave, tijekom razmatranog razdoblja razvijao uglavnom u pozitivnom smjeru, a ne negativnom.
(134)
Jedna je zainteresirana stranka postavila pitanje nestabilnost industrije Unije na početku razmatranog razdoblja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 134. Privremene uredbe. Ta je stranka tvrdila da se samo šteta prouzročena dampingom može uzeti u obzir i da nikakav damping nije utvrđen za drugo razdoblje osim 2011. Međutim, upućivanje na stanje industrije Unije u toj je uvodnoj izjavi napravljeno samo kako bi se analiziralo može li se dobit ostvarena na početku razmatranog razdoblja uzeti u obzir kao dobit koju bi industrija ostvarila u uobičajenim uvjetima. Utvrđeno je da se ne može.
(135)
Nekoliko je stranaka postavilo pitanje referentne razine dobiti iz uvodne izjave 135. Privremene uredbe i/ili predložilo druge (niže) referentne vrijednosti.
(136)
Grupacija kineskih proizvođača izvoznika navela da je razina dobiti tijekom RIP-a bila dobra stopa profitabilnosti. Međutim, navedena tvrdnja nije potkrijepljena. Druga je stranka, također, navela da se razine dobiti iznesene u Privremenoj uredbi nisu mogle smatrati uobičajenim razinama, a ta je stranka svoju tvrdnju temeljila na javno dostupnim podacima o dobiti njemačkog proizvođača između 1999. i 2007. Međutim, još je jedna zainteresirana stranka navela da se razina dobiti tijekom RIP-a iznesena u Privremenoj uredbi nije mogla smatrati „uobičajenom” na temelju zaključaka studije Komisije (9) koja je uključivala podatke o dobiti njemačkog proizvođača između 2004. i 2007. Slične su tvrdnje primljene nakon konačne objave.
(137)
U tom se pogledu podsjeća da je u Privremenoj uredbi zaključeno da se razina dobiti ostvarena na početku razmatranog razdoblja ne može smatrati uobičajenom dobiti, jer je industrija Unije već tada bila u nestabilnom položaju kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 134. Privremene uredbe. Osim toga, utvrđeno je da su se gore navedeni javno dostupni podaci o dobiti za 1999.-2007. njemačkog proizvođača odnosili ne samo na proizvodne aktivnosti u vezi s keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima, nego i na druge važne segmente. Što se tiče Komisijine studije iz gornje uvodne izjave 136., u svjetlu opsega, cilja i vremena te studije, utvrđeno je da ona nije odgovarajući temelj za utvrđivanje profitabilnosti. Na primjer, u odnosu na dotični proizvod upućuje se na dobit samo jednog trgovačkog društva. Konačno, ni jedan od tri podneska iz uvodne izjave 136., koji su u suprotnosti s podneskom navedenim u donjoj uvodnoj izjavi 141., nisu dovoljno potkrijepljeni. Stoga se potvrđuje da se stopa dobiti od 3,2 % zabilježena tijekom RIP-a ne može smatrati prihvatljivom za taj proizvod.
(138)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi razine dobiti unutarnjeg dizajna, namještaja i/ili hrane švedskih maloprodajnih sektora trebalo koristiti kao referentnu vrijednost. Međutim, s obzirom na, između ostalog, razliku u razinama ulaganja za proizvodnju i dotične maloprodajne sektore, navedenu bi tvrdnju trebalo odbaciti.
(139)
Nakon konačne objave, stranka je tvrdila da kada bi se smatralo dobit od 6 %, kako je utvrđeno razumnim u ispitnom postupku o obući, uobičajenom razinom dobiti u trenutačnom predmetu, to ne bi bilo primjereno, jer ta razina utvrđena 2006. kada su gospodarske okolnosti bile puno povoljnije nego 2013. Taj se argument ne može prihvatiti. Prije svega, stranka govori o gospodarskim okolnostima općenito, a ne o specifičnoj situaciji na tržištu stolnih proizvoda. Točno je da se potrošnja značajno smanjila 2009., ali se od tada znatno oporavila. Još je važnije da razvoj potrošnje ne bi trebalo promatrati izolirano. S obzirom na veliki obujam dampinškog uvoza (tržišni udio od 66,8 %), razinu dampinga (dampinške marže u rasponu do 13,1 % do 36,1 %) i razinu sniženja cijena (u rasponu od 26,5 % do 47,6 %), stanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije bilo bi puno drukčije da je uvoz izvršen po nedampinškim cijenama. Stoga bi navedeni argument trebalo odbaciti.
(140)
Neke su stranke predložile referentnu vrijednost korištenu u drugom ispitnom postupku, tj. ispitnom postupku u vezi s keramičkim pločicama (10). Slični su komentari primljeni nakon konačne objave. Međutim, napominje se da se keramičke pločice, za razliku od kožne obuće i stolnih proizvoda, ne mogu jednako smatrati potrošačkim proizvodima. Na primjer, stopa po kojoj kućanstva kupuju ili zamjenjuju keramičke stolne proizvode i način njihova stavljanja na tržište te, na kraju, prodaja potrošačima bliža je kožnoj obući nego keramičkim proizvodima. Stoga se odbacuje zahtjev za korištenjem ciljne dobiti koja se primjenjivala u ispitnom postupku u vezi s keramičkim pločicama.
(141)
Podnositelji pritužbe su tvrdili da bi referentna razina dobiti trebala biti veća za 10 %, jer je proizvodnja stolnih i kuhinjskih proizvoda kapitalno intenzivna djelatnost koja, osim toga, zahtjeva visoki stupanj novih ulaganja i inovacije. Iako se potvrđuje da je dotična industrija zaista kapitalno intenzivna i da zahtjeva stalnu potrebu za ulaganjem, dostavljene informacije u potporu toj tvrdnji nisu mogle promijeniti privremeno korištenu referentnu vrijednost. U ispitnom se postupku nije moglo zaključiti da bi ta referentna vrijednost bila najprimjerenija za sve proizvođače iz Unije.
(142)
Skupina uvoznika osporavala je podatke o profitabilnosti u Privremenoj uredbi i izračunala, na temelju podataka o troškovima proizvodnje, prodajnu cijenu Unije i obujam te prodajne cijene iz Privremene uredbe te profitabilnost i došla do zaključka da je industrija Unije zapravo ostvarila dobit od 6 % tijekom RIP-a. Međutim, taj je izračun bio pogrešan, jer su se kombinirali podaci iz različitih izvora (proizvođači iz Unije u uzorku, industrija Unije u cjelini i Eurostat).
(143)
U izostanku daljnjih relevantnih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 132. do 137. Privremene uredbe.
4.5.3.4. Trošak proizvodnje
(144)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika tvrdilo da podacima o troškovima proizvodnje iz uvodne izjave 138. Privremene uredbe ne slijede razvoj troškova rada i energije prikazan u Eurostatu. Stranke su naglasile da su se troškovi rada povećali u državama članicama. Jednako tako, razvoj troškova energije u Uniji ne podupire smanjenje troškova proizvodnje.
(145)
U tom se pogledu napominje da su preopćeniti bili troškovi rada i energije koje su dostavile stranke. Štoviše, činjenica da je industrija Unije uspjela smanjiti trošak proizvodnje tijekom razdoblja kada je općeniti trend bio suprotan, pokazuje izniman napor koji je industrija Unije uložila da bi smanjila troškove i ostala konkurentna.
(146)
Podaci o trošku proizvodnje dostavljeni u Privremenoj uredbi predstavljaju provjereni trošak proizvodnje za proizvođače iz Unije u uzorku. U izostanku daljnjih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 138. Privremene uredbe.
4.5.3.5. Zaključak o šteti
(147)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak o šteti iznesen u Privremenoj uredbi na temelju poboljšanja nekoliko pokazatelja štete na samom kraju razmatranog razdoblja. Međutim, to ne može umanjiti činjenicu da se većina pokazatelja štete pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Pogoršanje pokazatelja štete može se primijetiti na većini makroekonomskih pokazatelja, kao što su obujam prodaje, kapacitet, prodaja nepovezanim potrošačima, zaposlenost, kao na pokazateljima štete povezanima s financijskim rezultatima industrije Unije kao što su profitabilnost i ulaganja.
(148)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 139. do 143. Privremene uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvod
(149)
U izostanku komentara u vezi s uvodnom izjavom 144. Privremene uredbe, potvrđuje se ta uvodna izjava.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(150)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak donesen u uvodnoj izjavi 148. Privremene uredbe. Međutim, iako su neki postotci koji su naglašeni u uvodnim izjavama 145. i 147. Privremene uredbe u manjoj mjeri revidirani kako je gore objašnjeno, to ne mijenja činjenicu i zaključke sadržane u uvodnim izjavama od 145. do 148. Privremene uredbe.
(151)
Naime, s obzirom na razvoj tržišnog udjela kineskog dampinškog uvoza, jasno je da nema proturječnosti između uvodne izjave 147. Privremene uredbe, posebno u pogledu izjave da se sniženje prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije i njezina profitabilnost mogu pripisati padu cijena koji je na tržištu Unije prouzročio dampinški uvoz iz NRK-a i kretanja tržišnog udjela industrije Unije, kako je tvrdila jedna stranka.
(152)
Nadalje, činjenica da su se cijene uvoza iz NRK-a povećale tijekom razmatranog razdoblja, kako je navelo nekoliko stranaka, ne umanjuje zaključak o sniženju cijena i štetnom dampingu tijekom RIP-a.
(153)
U izostanku drugih komentara s obzirom na učinak dampinškog uvoza, potvrđuju se uvodne izjave od 145. do 148. Privremene uredbe.
5.3. Učinak ostalih čimbenika
5.3.1. Uvoz iz trećih zemalja osim dotične zemlje
(154)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106., nakon uvođenja privremenih mjera, podaci Eurostata o uvozu su ažurirani. Prilikom unakrsne provjere tih novih podataka s prethodnim podacima sadržanima u Privremenoj uredbi, otkrivena je administrativna pogreška u izračunu podataka o uvozu iz Tajlanda i Turske. To je ispravljeno i, stoga, konačni podaci o uvozu istovjetnog proizvoda iz trećih zemalja, na temelju podataka Eurostata, iznose kako slijedi:
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (u tonama)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indeks (2008. = 100)
100
81
81
88
Tržišni udio (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indeks (2008. = 100)
100
99
109
106
Obujam uvoza iz Turske (u tonama)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indeks (2008. = 100)
100
94
94
109
Tržišni udio (%)
3,3
3,7
3,4
4
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indeks (2008. = 100)
100
95
101
103
Obujam uvoza s Tajlanda (u tonama)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indeks (2008. = 100)
100
80
79
97
Tržišni udio (%)
3,1
3
2,7
3,5
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indeks (2008. = 100)
100
95
113
109
(155)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je njegov tržišni udio ostao razmjerno stabilan.
(156)
Trebalo bi napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 68 % tijekom RIP-a).
(157)
Prije objave Privremene uredbe, CCCLA je ustanovio da bi, ako bi se uvoz iz Turske povećao za 8 % između 2010. i 2011., uvozne cijene iz Turske navodno bile samo oko 20 % više od uvoznih cijena iz NRK-a. Nekoliko je stranaka zatim osporavalo zaključak donesen u Privremenoj uredbi u pogledu turskog uvoza.
(158)
Imajući na umu da je postojala bitna pogreška u izvješću o turskom uvozu u Privremenoj uredbi i ažuriranim podacima kako je gore prikazano, ništa ne upućuje na to da turski uvoz, s obzirom na njegove cijene i tržišni udio, može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između kineskog izvoza dotičnog proizvoda i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Također bi trebalo napomenuti da se neuključivanje uvoza podrijetlom iz Turske u pritužbu ne može opisati diskriminirajućim jer u početnoj fazi nisu dostavljeni dostatni dokazi o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi u pogledu uvoza iz Turske.
(159)
Tržišni udio uvoza s Tajlanda nikada nije prešao 3,5 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(160)
Zbog gore navedenih razloga zaključuje se da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije materijalno utjecao na stanje industrije Unije tako da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.2. Tržišni segmenti
(161)
U izostanku novih komentara o tržišnim segmentima, potvrđuju se uvodne izjave od 156. do 158. Privremene uredbe.
5.3.3. Potrošnja i potražnja
(162)
Jedna je stranka predložila da bi se šteta mogla pripisati dugotrajnom smanjenju potražnje za proizvodima koje proizvode Unija. Međutim, ispitni postupak nije potvrdio takav trend, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 112. Privremene uredbe.
(163)
U izostanku daljnjih komentara u pogledu potrošnje i potražnje, potvrđuju se uvodne izjave od 159. do 166. Privremene uredbe.
5.3.4. Izvoz industrije Unije
(164)
Stranka je ukazala na to da su prosječne izvozne cijene Unije bile niže od prosječnih prodajnih cijena na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. To je moglo utjecati na sposobnost industrije Unije da izvrši nova ulaganja ili zaposli novo osoblje. Sličan je argument ponovljen nakon konačne objave. Međutim, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 169. Privremene uredbe, na većinu pokazatelja štete ne mogu utjecati rezultati izvozne prodaje. Štoviše, također bi se moglo tvrditi da je ta prodaja na neki način djelomično nadoknadila štetu pretrpljenu na tržištu Unije. Nadalje, budući da su prosječne cijene izračunate dijeljenjem ukupne vrijednosti prodaje istovjetnog proizvoda ukupnim obujmom takve prodaje, drukčija ponuda proizvoda za prodaju na tržištu Unije u usporedbi s izvoznom prodajom može, također, ukupno dovesti do značajnih razlika u prosječnim prodajnim vrijednostima. Konačno, ta je izvozna prodaja predstavljala manje od 37 % ukupnog prodajnog obujma industrije Unije, tj. glavno tržište za industriju Unije još uvijek je daleko bilo domaće tržište Unije. Argument da je ta izvozna prodaja naštetila industriji Unije tako da je prekinula uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije stoga se odbacuje.
(165)
U izostanku novih komentara u pogledu izvoza industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 167. do 170. Privremene uredbe.
5.3.5. Uklanjanje uvoznih kvota
(166)
Nakon privremenih mjera, druga je stranka predložila da bi uklanjanje uvoznih kvota utjecalo na proizvođače iz Unije tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, nisu dostavljene nikakve nove činjenice koje bi mogle promijeniti zaključak iz uvodne izjave 173. Privremene uredbe.
(167)
U izostanku novih potkrijepljenih komentara u pogledu uklanjanja uvoznih kvota, potvrđuju se uvodne izjave od 171. do 173. Privremene uredbe.
5.3.6. Narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije
(168)
Nakon uvođenja privremenih mjera, nekoliko je stranaka tvrdilo da se ispitni postupak u vezi s kartelom koji su pokrenula njemačka tijela iz uvodne izjave 175. Privremene uredbe ili kazna zbog sudjelovanja u kartelu iz iste uvodne izjave nisu propisno uzeli u obzir. Što se tiče tih tvrdnji, sljedeće se može dodatno reći uz ono što je navedeno u uvodnim izjavama 174. i 175. Privremene uredbe.
(169)
Njemački ispitni postupak o kartelu u kojem se ispituje navodno određivanja cijena od srpnja 2005. do veljače 2008. još uvijek traje. Budući da je proizvođačima iz Unije odobrena povjerljivost i s obzirom na činjenicu da konačni rezultati njemačkog ispitnog postupka koji je u tijeku još nisu objavljeni, ne moguće je komentirati detalje provedene analize. Međutim, može se potvrditi da ni jedan od proizvođača iz Unije u uzorku ne podliježe tom ispitnom postupku koji je u tijeku. U ispitnom postupku je, također, zaključeno da na mikroekonomske pokazatelje nisu utjecale ispitane prakse, a na makroekonomske pokazatelje samo u vrlo ograničenoj mjeri, ako uopće.
(170)
Što se tiče nalaza o kartelu za kupaonsku opremu, podsjeća se da je utvrđeno da je kartel za određivanje cijena bio aktivan između 1992. i 2004. te da je samo jedan od kažnjenih proizvođača aktivan i u sektoru stolnih i kuhinjskih proizvoda. Podaci koje je dostavio taj proizvođač u okviru reprezentativnosti i štete nisu pod utjecajem kartelskih praksa, jer su korišteni samo podaci o stolnim i kuhinjskim proizvodima tog proizvođača, a ne njegovi konsolidirani podaci. Stoga kazna koja se odnosi na taj kartel nije utjecala na podatke navedenog proizvođača. Nadalje se podsjeća da je razdoblje određivanja cijena bilo puno prije razmatranog razdoblja. Budući da je identitet proizvođačâ iz Unije povjerljiv, ne može se otkriti je li to trgovačko društvo uključeno u uzorak. Međutim, ako je proizvođač iz Unije u uzorku u svojim knjigama knjižio bilo koje stavke (npr. kazna za kartel) koje narušavaju sliku o šteti za potrebe ovog ispitnog postupka, tijelo koje provodi ispitni postupak isključilo bi ih kako relevantni čimbenici štete ne bi bili narušeni.
(171)
Stoga se odbacuju navodi o učinku gore navedenog ispitnog postupka o kartelu na analizu štete i uzročnosti.
(172)
Jedna je zainteresirana stranka navela da su postojali nezakoniti dogovori u vezi s cijenom i raspodjelom na tržištu između proizvođača iz Unije, no nije dostavila nikakve dokaze za taj navod i tvrdnja je stoga odbačena.
(173)
U izostanku novih komentara o narušavanju tržišnog natjecanja na tržištu Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 174. do 176. Privremene uredbe.
5.3.7. Načini proizvodnje
(174)
U izostanku novih komentara u pogledu načina proizvodnje, potvrđuju se uvodne izjave od 177. do 178. Privremene uredbe.
(175)
Jedan je uvoznik ponovio slične tvrdnje nakon konačne objave, dovodeći u pitanje razliku u načinima proizvodnje koje koriste proizvođači iz Unije u usporedbi s više obrtničkim načinima kineskih tvornica. Međutim, nije dostavljen nikakav pokrijepljeni argument koji bi moga promijeniti zaključak iz uvodne izjave 178. Privremene uredbe i tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
5.3.8. Tržišta rabljenih proizvoda
(176)
U izostanku novih komentara o tržištima rabljenih proizvoda, potvrđuju se uvodne izjave od 179. do 180. Privremene uredbe.
5.3.9. Gospodarska kriza
(177)
Stranka je navela da se u uvodnoj izjavi 183. Privremene uredbe daje pogrešna analiza stanja tijekom razdoblja gospodarskog oporavka između 2010. i 2011. i da je učinak gospodarske krize podcijenjen. Ti su komentari ponovljeni nakon konačne objave. Međutim, tvrdnje nisu bile potkrijepljene. Također se mora naglasiti da se u citiranoj uvodnoj izjavi tvrdi da je dampinški uvoz iz NRK-a pojačao učinak gospodarskog pada. U pogledu učinka gospodarske krize, u uvodnoj izjavi 184. Privremene uredbe jasno je navedeno da činjenica da je gospodarska kriza mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ipak nije mogla prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je navedena industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
(178)
U izostanku novih komentara u pogledu gospodarske krize, potvrđuju se uvodne izjave od 181. do 184. Privremene uredbe.
5.3.10. Ostali čimbenici
(179)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika tvrdilo da je pad zaposlenosti bio uobičajen razvoj u industriji potrošačkih dobara. Međutim, navedena tvrdnja nije potkrijepljena. Štoviše, čak i kada bi takav trend bio uobičajen u tom sektoru, ne bi mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i značajnih gubitaka radnih mjesta u sektoru. Tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(180)
Stranka je tvrdila da su preostali strukturni deficiti industrije Unije u vezi s postojećim prekomjernim kapacitetom, kako je prikazano u tablici 3. Privremene uredbe, mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije. Što se tiče tog argumenta, iako je industrija Unije već bila u nestabilnom položaju na početku razmatranog razdoblja i prošla kroz restrukturiranje, ispitni postupak je potvrdio da je bila konkurentna i dobro odgovarala na potražnju sa svih tržišta. Što se tiče tablice 3. Privremene uredbe, pad proizvodnje mora se promatrati u vezi s pritiskom koji proizlazi iz velikog obujma jeftinog uvoza iz NRK-a, jer je izvoz industrije Unije ostao stabilan. Stoga se tvrdnja nije mogla prihvatiti.
(181)
Jedna je stranka smatrala da Komisija nije razmotrila kumulativni učinak svakog od ostalih čimbenika štete. To je tvrdilo i nekoliko stranaka nakon konačne objave. Međutim, s obzirom na rezultate ispitnog postupka u odnosu na različite druge navedene čimbenike, ne može se zamisliti da je njihov kumulativni učinak mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu. Naime, za većinu drugih navedenih čimbenika, njihov je učinak bio mali, ako je uopće postojao.
(182)
Jedna je stranka smatrala da tijelo za provedbu ispitnog postupka nije razlikovalo istodobno pojavljivanje od uzročnosti. Međutim, dostavljene informacije u potporu tome nisu nikako mogle dovesti do zaključka u tom pogledu i tvrdnja je stoga odbačena.
(183)
U izostanku novih komentara o ostalim čimbenicima, potvrđuju se uvodne izjave od 185. do 190. Privremene uredbe.
5.4. Zaključak o uzročnosti
(184)
U izostanku novih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 191. Privremene uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodne napomene
(185)
U izostanku komentara u vezi s uvodnom izjavom 192. Privremene uredbe, potvrđuje se ta uvodna izjava.
6.2. Interes industrije Unije
(186)
Poljski proizvođač koji nije sudjelovao u pritužbi pozdravio je mjere, dok im se proizvođač iz Ujedinjene Kraljevine koji nije sudjelovao u pritužbi s interesima u uvozu dotičnog proizvoda protivio. Druga stranka smatra da bi pristojbe negativno utjecale na proizvođače koji svoju ponudu proizvoda dopunjuju uvozom iz NRK-a i prilagodili su se globalizaciji preko poslovnog modela u kojem se aktivnosti u vezi s visokom dodanom vrijednosti obavljaju u Uniji. Osim toga, potrošači bi se manje odlučivali za njihove proizvode, jer više ne bi nudili sve proizvode.
(187)
Što se tiče tvrdnje druge stranke, ispitano je stanje tog trgovačkog društva. Utvrđeno je da kineski uvoz stolnih proizvoda čini manji dio njihovog ukupnog uvoza. Međutim, trgovačko je društvo tvrdilo, bez dodatnog objašnjenja, da mu je taj uvoz važan. Trgovačko društvo nije dalo nikakve brojke o vlastitoj proizvodnji. Prema financijskim izvješćima, društvo je 2011. imalo dobit prije oporezivanja na ukupni promet od više od 10 %, od čega je većina ostvarena na tržištima izvan EU-a (nisu dostavljeni nikakvi podaci o dotičnom proizvodu). Na temelju toga se ne očekuje da uvođenje mjera ugrožava održivost tog trgovačkog društva. Što se tiče tvrdnje da bi se mnoga druga trgovačka društva, također, susrela s poteškoćama kao rezultat tih mjera, nisu dostavljeni nikakvi specifični dokazi. Štoviše, prema odgovorima primljenima u fazi provjeravanja reprezentativnosti prije pokretanja ispitnog postupka i podnescima primljenima naknadno, nema naznaka da se znatan broj trgovačkih društava nalazi u takvoj situaciji.
(188)
Učinak pristojba na proizvodne aktivnosti industrije Unije bio bi pozitivan. De facto, od nedavnog uvođenja privremenih antidampinških pristojba zabilježeno je nekoliko pozitivnih razvoja događaja u tom pogledu.
(189)
Gore navedeni pozitivni razvoji događaja potvrđuju izjavu podnositeljâ pritužbe da bi se proizvodnja Unije znatno povećala u vrlo kratkom roku korištenjem pogona, strojeva i radne snage koji su već raspoloživi, dok bi veća povećanja bila izvediva u dugoročnom razdoblju. Stoga bi imali koristi od otklanjanja nepoštenih cjenovnih praksa na tržištu, jer bi nova razina određivanja cijena još više privukla proizvodnju većeg broja proizvoda u Uniji, neovisno radi li se o velikim ili malim narudžbama, proizvodima s posebnim dizajnom ili nebrendiranim proizvodima široke potrošnje. To bi dovelo do stvaranja novih radnih mjesta koja uključuju vještine raznih vrsta i stoga bi se smanjila nezaposlenost.
(190)
Što se tiče nemogućnosti ponude svih vrsta proizvoda, ta se tvrdnja ne može prihvatiti, jer potrošači stalno traže promjenu ponude proizvoda i postojanje nekoliko izvora nabave.
(191)
U izostanku drugih komentara u pogledu interesa industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 193. do 198. Privremene uredbe.
6.3. Interes nepovezanih uvoznika
(192)
Dva najveća uvoznika u uzorku osporavala su svoju razinu suradnje u pogledu cjelokupnih podataka o profitabilnosti i marže između kupovnih i preprodajnih cijena nepovezanim kupcima, dok je jedan od njih doveo u pitanje nedavanje pristupa svojim financijskim izvješćima i tvrdio da se ništa ne bi promijenilo da je odobrio pristup. Stranke su tvrdile da im njihova veličina i poslovni model nisu omogućili dostavljanje detaljnih podataka koji su zatraženi. U konačnoj fazi je potvrđeno da je jedan od njih ponovno odbio pristup svojim financijskim izvješćima uvoznika i da ni jedan, unatoč pokušajima, nije uspio dostaviti potpune i iskoristive podatke o profitabilnosti te informacije o marži između nabavnih i preprodajnih cijena nepovezanim kupcima tako da ih mogu koristiti institucije u analizi stanje nepovezanih uvoznika. Ograničene informacije koje su dostavila oba trgovačka društva o svojim nabavnim i preprodajnim cijenama, iako nejasne, ipak su bile u potpunosti u skladu s dobivenim općim informacijama o uvećanom iznosu koje su sažete u uvodnoj izjavi 202. Privremen uredbe.
(193)
U uvodnoj izjavi 203. Privremene uredbe, zainteresirane su stranke pozvane da dostave dodatne, cjelovite i provjerljive podatke koji bi omogućili daljnju analizu učinka mjera na opskrbni lanac.
(194)
Nakon privremenih mjera, dva su nepovezana uvoznika poslala nove odgovore na upitnik za uvoznike. Osim toga, podnesci o interesu Unije primljeni su od drugih uvoznika koji nisu u uzorku, udruženja europske i međunarodne trgovine (Udruženje za vanjsku trgovinu), švedskog udruženja uvoznika, trgovaca na veliko i trgovaca na malo (Svensk Handel) CCCLA-a i proizvođača iz Unije s interesima u uvozu. Ni jedan podnesak nije sadržavao podatke iz kojih može donijeti zaključak o učinku mjera na opskrbni lanac.
(195)
Stranka je tvrdila da je podatak o zaposlenosti u prodajnom dijelu opskrbnog lanca pod utjecajem pristojba bio umanjen s obzirom na činjenicu da statistički podaci Eurostata pokazuju da u poduzećima za distributivnu trgovinu ukupno zaposleno više osoba (33 milijuna) nego u trgovačkim društvima za proizvodnju (31 milijun). Međutim, dostavljeni podaci odnosili su se općenito na poslovanje u vezi s uvozom i proizvodnjom i nisu se mogli koristiti za potrebe ovog ispitnog postupka.
(196)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika tvrdilo da pet uvoznika u uzorku osigurava više od 10 000 radnih mjesta koja se odnose na dotični proizvod, a ne 350 kako je navedeno u uvodnoj izjavi 200. Privremene uredbe. Brojke su ponovno provjerene. Trebalo bi naglasiti da je u okviru analize interesa uvoznikâ, broj radnih mjesta koji se odnosi na uvoz i ponovnu prodaju dotičnog proizvoda, uključujući dodatne funkcije, uzet u obzir. Zaposlenost koja se odnosi na druge proizvode ili podrijetla, ili na djelatnosti kao što su prodaja na veliko ili maloprodaja očito ne bi trebalo uključiti u taj broj. Podsjeća se da je ranije u postupku, skupina od 14 uvoznika procijenila odgovarajući broj ukupno uključenih radnih mjesta na razini uvoznikâ na 7 000. Čini se da je brojka razumno procijenjena na temelju ekstrapolacije situacije uvoznikâ u uzorku u mjeri u kojoj se njihovi brojčani podaci mogu koristiti.
(197)
Nekoliko je stranaka uložilo pritužbu u vezi s visokom brojkom bruto marže sadržanom u uvodnoj izjavi 202. Privremene uredbe, tvrdeći da je obmanjujuća. Međutim, ispitni postupak je pokazao da je velika većina uvoznika koji su odgovorili na pitanja za odabir uzoraka uvoznikâ navela je bruto maržu između nabavne i preprodajne cijene u iznosu od 50 % do 200 %, a uvoznici u uzorku bili su u sličnoj situaciji. Štoviše, nakon privremene objave, podnositelji pritužbe dostavili su nekoliko primjera u potporu objavljenim informacijama iz članka 202. Privremene uredbe, tj. u potvrdu omjeru uvozne cijene i maloprodajne cijene dotičnog proizvoda.
(198)
Proizvođač iz Ujedinjenog Kraljevstva s interesima u uvozu objasnio je da su te marže potrebne za pokriće određenih troškova koji nastanu u Uniji. Nisu dostavljeni nikakvi podaci koji bi omogućili izračun tih marža na temelju prometa.
(199)
Budući da su se samo od tri uvoznika u uzorku mogli dobiti i provjeriti iskoristivi podaci o uvoznim aktivnostima koje se odnose na dotični proizvod i da ta tri uvoznika predstavljaju samo oko 3 % uvoza dotičnog proizvoda, iz dotičnog podatka o ponderiranoj prosječnoj dobiti nije se mogao donijeti zaključak i, stoga, nije naveden u Privremenoj uredbi. Međutim, trebalo bi napomenuti da je ta ponderirana prosječna dobit bila stabilna (između 6 % i 10 % - raspon je dan zbog razloga povjerljivosti).
(200)
Jedan je uvoznik tvrdio da nema dovoljno proizvodnje bojanih proizvoda od kremenaste gline u Uniji i da nema druge mogućnosti, nego uvozi ih iz NRK-a. Ista je tvrdnja dana nakon objave. Međutim, ispitnim je postupkom utvrđeno da se bojani proizvodi od kremenaste gline mogu nabaviti iz nekoliko izvoza, uključujući proizvođače iz Unije. Štoviše, proizvođači iz Unije imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije.
(201)
Informacije prikupljene tijekom ispitnog postupka nisu omogućile pravilno određivanje količine i u kojoj bi mjeri uvoznici mogli prenijeti povećanje nabavne cijene kao rezultat predloženih razina pristojbe. Međutim, ako se na uvoz iz NRK-a bude primjenjivala konačna antidampinška pristojba i s obzirom na informacije o bruto i neto maržama, ništa ne upućuje na to da bi održivost poslovanja uvoznikâ bila ugrožena. Jedan je uvoznik, također, predlagao da to ne bi negativno utjecalo na velike tržišne subjekte i uvoznike čija temeljna djelatnost nisu keramički stolni i kuhinjski proizvodi.
(202)
Zato se zaključuje da uvođenje mjera na predloženim razinama nema značajan nepovoljni učinak na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda u cjelini.
(203)
U izostanku dodatnih novih komentara o interesu nepovezanih uvoznika, potvrđuju se uvodne izjave od 199. do 211. Privremene uredbe.
6.4. Interes ostalih gospodarskih sektora
(204)
Nastavno na poziv sadržan u uvodnoj izjavi 203. Privremene uredbe, na dan objave privremenih mjera Komisija je izravno kontaktirala odgovarajuće trgovce na malo i udruženja trgovaca na malo, uvoznike koji bi se mogli baviti maloprodajom i dizajnere koji su bili poznati Komisiji te ih pozvala da ispune odgovarajuće upitnike. Neki primatelji koji su na početku tvrdili da su trgovci na malo, odgovorili su da se na njih ne odnosi ispitni postupak, jer nisu aktivni u tom sektoru. Komisija je na kraju primila sedam novih odgovora na upitnik za trgovce na malo. Navedenih sedam trgovaca na malo činilo je 1 % uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a. Većina odgovora bila je nepotpuna u mnogim aspektima, no ipak su analizirani koliko je bilo moguće. Nikakvi odgovori nisu primljeni na upitnik za dizajnere.
(205)
Tako dobivene informacije u biti nisu osigurale nove dokaze o interesu ostalih gospodarskih sektora koji bi mogli osporiti zaključak donesen u uvodnoj izjavi 217. Privremene uredbe.
(206)
Nakon objave privremenih mjera, podnesci o interesu Unije u pogledu ostalih gospodarskih sektora primljeni su od uvoznika u uzorku i onih koji nisu u uzorku (uključujući poljskog uvoznika koji posluje u sektoru promotivnih predmeta), udruženja europske i međunarodne trgovine (Udruženje za vanjsku trgovinu), švedskog udruženja uvoznika, trgovaca na veliko i trgovaca na malo (Svensk Handel), nekoliko trgovaca na malo, CCCLA-a i osam trgovačkih društava za pečenje kave (od kojih se sedam nalazi u Italiji, jedno sa sjedištem u Austriji).
(207)
Trgovačka društva za pečenje kave su tvrdila da zbog vrlo malog broja proizvođača iz Unije koji pokrivaju njihovo tržište (najviše 5), od kojih većina uvozi iz NRK-a izravno ili preko sestrinskih društava, i velikog broja društava za pečenje kave (1 500 - 3 000), mjere na razini predloženoj u privremenoj fazi mogle bi ih omesti u nabavi točno jednakih predmeta u budućnosti. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Prvo, konačne mjere niže su od privremenih mjera. Drugo, ispiti postupak je pokazao da proizvođači iz Unije mogu dodatno rasporediti svoj proizvodni potencijal i dalje pokrivati industriju pečenja kave ako se šteta uzrokovana dampinškim uvozom iz NRK-a ukloni. S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, vrlo je vjerojatno da bi broj proizvođača iz Unije koji mogu preuzeti narudžbe od društava za pečenje kave bio veći od pet.
(208)
Društva za pečenje kave su tvrdila da bi antidampinške mjere negativno utjecale na njihov izvoz zbog gubitka konkurentnosti i mogućih protumjera kineskih tijela. Međutim, nema dokaza koji upućuju na to da bi razina uvedenih mjera dovela do takvog pada konkurentnosti, također imajući na umu da druge članice WTO-a imaju antidampinške mjere koje utječu na ovu vrstu proizvoda. Također je utvrđeno da je tvrdnja o protumjerama neutemeljena.
(209)
Trgovačka društva za pečenje kave tvrdila su da bi antidampinške mjere neizbježno dovele do općeg smanjenja njihova poslovanja, smanjenja prodaje, općeg povećanja cijene kave u hotelijerskom sektoru (hoteli, restorani i društva za proizvodnju i dostavu hrane) i do smanjenja kvalitete proizvoda i usluga. Sve bi to, navodno, ugrozilo znatan broj izravnih i neizravnih radnih mjesta. Međutim, imajući na umu što je temeljna djelatnost trgovačkih društava za pečenje kave i zaključke o učinku mjera na opskrbni lanac, ti se navodi ne mogu podržati. Također se napominje da se dostavljanje ukupnog broja radnih mjesta povezanih s globalnim poslovanjem, društva za pečenje kave ne može smatrati primjerenim temeljem za izračun broja radnih mjesta koja bi bila ugrožena zbog uvođenja antidampinških mjera.
(210)
Dva su trgovca na malo tvrdila da nema dovoljno proizvodnje novog koštanog porculana i koštanog porculana u Uniji i da nemaju druge mogućnosti, nego uvoziti ih iz NRK-a. Istu je tvrdnju dalo udruženje uvoznika nakon objave. Najprije općenito treba napomenuti da je cilj antidampinških mjera ponovna uspostava poštene trgovine, a ne blokiranje uvoza. U tom se slučaju ne može smatrati da se razinom mjera uvodi zabrana. Drugo, ispitnim je postupkom utvrđeno da se navedeni proizvodi mogu nabaviti iz nekoliko izvora, uključujući proizvođače iz Unije. Konačno, proizvođači iz Unije imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije i mogli bi dodatno iskoristiti svoj potencijal ako se antidampinške mjere konačno uvedu.
(211)
Jedan je trgovac na malo tvrdio da bi mjere negativno utjecale na određene predmete za turističko tržište. Međutim, nikakve utemeljene informacije nisu mogle pokrijepiti tu tvrdnju. Osim toga, masa dotičnih predmeta u sektoru je ograničena.
(212)
Jedan uvoznik i trgovac na veliko tvrdio je da bi uvođenje mjera dovelo do vertikalne konsolidacije tržišta od strane nekih velikih dionika. Međutim, s obzirom na trenutačni broj dionika, to ne bi bilo vjerojatno u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju.
(213)
Nastavno na pitanja koja su se već rješavala u Privremenoj uredbi, napominje se da je nekoliko stranaka smatralo da interes manjih trgovačkih društava, kao što su trgovci na malo, distributeri i subjekti koji se bave promotivnim predmetima, nije dostatno uzet u obzir. To je ponovilo nekoliko stranaka nakon konačne objave. Mora se priznati da bi, ukupno gledano, mikro i mala poduzeća mogla biti osjetljivija na povećanje cijena kao rezultat antidampinških pristojba. Međutim, nema dokaza da će uvedena razina mjera imati značajan negativan učinak na druge gospodarske dionike koji su razvrstani kao MSP-ovi. Tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
(214)
U izostanku dodatnih komentara o interesu ostalih gospodarskih sektora, potvrđuju se uvodne izjave od 212. do 217. Privremene uredbe.
6.5. Interes potrošača (kućanstava)
(215)
Iako ih je Komisija kontaktirala, ni jedna stranka koja izravno zastupa interese krajnjih kupaca, poput udruženja potrošača, nije podnijela nikakve prigovore.
(216)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak donesen u uvodnoj izjavi 222. Privremene uredbe u pogledu viših cijena. Slične su tvrdnje dane nakon konačne objave.
(217)
Nije vjerojatno da će se pristojba u potpunosti prenijeti na potrošače i, pod pretpostavkom da razine uvoza i cijene ostanu jednake, antidampinške pristojbe značile bi dodatan godišnji trošak po kućanstvu manji od 1 EUR. Takav se izračun temelji na obujmu i vrijednostima uvoza tijekom RIP-a, predloženoj razini pristojba i broju kućanstava u Uniji.
(218)
Za takav učinak ne može se smatrati da može prevagnuti nad pozitivnim učinkom na industriju Unije proizašlim od ograničenja štete uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a.
(219)
Jedna je stranka tvrdila da će mjere prouzročiti manjak jeftinijih stolnih proizvoda. Ta je tvrdnja ponovljena nakon konačne objave. Međutim, tvrdnja se ne može podržati jer, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 157. Privremene uredbe, industrija Unije pokriva sva tržišta (uključujući jeftinije stolne proizvode).
(220)
U izostanku dodatnih komentara o interesu potrošača (kućanstava), potvrđuju se uvodne izjave od 218. do 226. Privremene uredbe.
6.6. Zaključak o interesu Unije
(221)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuje se procjena u Privremenoj uredbi.
(222)
Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 227. do 229. Privremene uredbe.
7. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
7.1. Razina uklanjanja štete
(223)
Tvrdilo se da je profitna marža korištena za izračun iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga previsoka. Ta je tvrdnja odbačena kako je objašnjeno u gornjem odjeljku 4.5.3.3.
(224)
Nekoliko je stranaka postavilo pitanje ciljne dobiti korištene za izračun marže štete. Ti su komentari razmotreni u gornjim uvodnim izjavama od 135. do 142. Na temelju analize tih komentara zaključuje se da bi ciljnu dobit od 6 % trebalo zadržati.
(225)
U izostanku drugih komentara o razini uklanjanja štete, potvrđuje se metodologija opisana u uvodnim izjavama od 230. do 234. Privremene uredbe.
7.2. Konačne mjere
(226)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. Prema tome, sve stope pristojbe trebalo bi odrediti na razini dampinških marža.
(227)
Mala prilagodba iz gornjih uvodnih izjava 115. i 132. dovela je nešto izmijenjenih marža sniženja ciljnih cijena, što se odražava u donjem popisa marža štete. Predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Stopa konačne pristojbe (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd i Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, i Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Svi ostali proizvođači izvoznici koji surađuju
17,9
79,0
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
110,1
36,1
(228)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvodâ podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvoz dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na ove koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(229)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene se posebne mjere sastoje od dostavljanja carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. ovoj Uredbi. Uvoz koji nije popraćen takvim računom podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(230)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja dotičnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja promjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem individualnih stopa pristojbe te posljedično uvođenje pristojbe na cijelo područje zemlje.
(231)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena individualne stope antidampinške pristojbe (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, ovu će se Uredbu na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope antidampinških pristojba.
(232)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina pristojbe na razini zemlje ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(233)
Kako bi se osigurao jednaki tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, i koja su navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju sukladno članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe.
(234)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Svim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu.
(235)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
7.3. Konačna naplata privremenih antidampinških pristojba
(236)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marži i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom, u visini iznosa uvedenih konačnih pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, osim keramičkih noževa, keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 i 6912009010) i podrijetlom iz NRK-a,.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa antidampinških pristojba navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Oslobađaju se iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1072/2012 na uvoz keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a.
2. Oslobađaju se iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1072/2012 na uvoz keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad konačnih stopa antidampinške pristojbe.
Članak 3.
Članak 1. stavak 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 17,9 % kada novi proizvođač izvoznik iz NRK-a dostavi dostatne dokaze Komisiji:
a)
da nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011.);
b)
da nije povezan ni sa jednim od izvoznika ili proizvođača u NRK-u koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom; i
c)
da je stvarno u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2013.