ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/529
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2004/3 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2015/1)
Rada guvernérů Evropské centrální banky,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.3 tohoto statutu,
s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada nařízení (EU) č. 1024/2013 (2), které svěřuje Evropské centrální bance (ECB) zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, s cílem přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu s plným ohledem na jednotu a integritu vnitřního trhu a řádnou péči o tuto jednotu a integritu. Tyto zvláštní úkoly přistupují k úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB), danému čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému.
(2)
Rozhodnutí ECB/2004/3 (3) bylo pozměněno rozhodnutím ECB/2011/6 (4) s cílem zajistit ochranu veřejného zájmu, co se týče stability finančního systému v Unii a v členských státech, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům vypracovaným nebo uchovávaných ECB, které se týkají jejích činností, politik nebo rozhodnutí v oblasti finanční stability, včetně dokumentů týkajících se poskytování podpory ze strany ECB Evropské radě pro systémová rizika.
(3)
Při plnění zvláštních úkolů uvedených v prvním bodě odůvodnění bude ECB také vypracovávat a uchovávat dokumenty týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. Takové dokumenty budou považovány za dokumenty ECB ve smyslu rozhodnutí ECB/2004/3.
(4)
Je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o politiku Unie či členských států v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v souvislosti s žádostmi veřejnosti o přístup k dokumentům ECB. Také je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o účel dohledových kontrol.
(5)
V souladu s čl. 23.1 jednacího řádu Evropské centrální banky, přijatého rozhodnutím ECB/2004/2, jsou jednání rozhodovacích orgánů ECB a všech výborů či skupin jimi zřízených, jakož i jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur důvěrná, pokud Rada guvernérů nezmocní prezidenta ECB, aby výsledky jejich jednání zveřejnil. Před tím, než učiní takové rozhodnutí ohledně jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur, konzultuje prezident předsedu Rady dohledu.
(6)
Příslušné unijní právo, zejména nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), se vztahuje jak na zveřejňování, tak na důvěrnost informací uchovávaných příslušnými orgány při výkonu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi.
(7)
Vývoj ekonomik členských států a finančních trhů a jeho dopad na provádění měnové politiky ECB a/nebo na stabilitu finančního systému v Unii nebo v členských státech zvýšil potřebu vzájemné součinnosti mezi ECB a orgány členských států a mezi ECB a Evropskými a mezinárodními institucemi či orgány. Ukázalo se, že je zcela zásadní, aby ECB mohla Evropským orgánům i orgánům členských států předávat relevantní a objektivní informace, a tak co nejefektivněji sloužila veřejnému zájmu při plnění svého mandátu. To by znamenalo, že musí být umožněna také účinná neformální a důvěrná komunikace, která by neměla být narušena možností jejího zveřejnění.
(8)
Konkrétně je ECB povinna postupovat v součinnosti s vnitrostátními orgány a subjekty, orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i s příslušnými orgány dohledu a správními orgány třetích zemí ve vztahu k: a) úkolu ESCB podporovat obecné hospodářské politiky Unie podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy; b) úkolu ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy; a c) úkolům, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013. Podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 mají ECB i příslušné vnitrostátní orgány konkrétně povinnost v dobré víře spolupracovat a povinnost vyměňovat si informace. ECB spolupracuje také na mezinárodní úrovni, pokud jde o úkoly ESCB. Pro účinnou spolupráci ECB je nezbytné vytvořit a zachovat prostor ke svobodné a konstruktivní výměně názorů a informací mezi výše zmíněnými orgány, institucemi a jinými subjekty. Na tomto základě by ECB měla být oprávněna chránit dokumenty, které jsou vyměňovány v rámci její spolupráce s národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány, vnitrostátními pověřenými orgány a jinými příslušnými orgány a subjekty.
(9)
Kromě toho je při plnění úkolu ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů důležité chránit ty dokumenty, jejichž zveřejnění by vedlo k porušení veřejného zájmu, pokud jde o spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.
(10)
Rozhodnutí ECB/2004/3 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny
Rozhodnutí ECB/2004/3 se mění takto:
1.
V článku 3 se doplňují tyto nové definice:
„c)
‚vnitrostátní příslušný orgán‘ a ‚vnitrostátní pověřený orgán‘ mají význam uvedený v nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (7);
d)
„jinými příslušnými orgány a subjekty“ rozumí příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie, příslušné mezinárodní organizace, příslušné orgány dohledu a správní orgány třetích zemí.
;
2.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se první odrážka nahrazuje tímto:
-
„důvěrnost zasedání rozhodovacích orgánů ECB, Rady dohledu či jiných orgánů zřízených podle nařízení Rady (EU) č. 1024/3013,“
;
3.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se doplňují tyto nové odrážky:
-
„politiku Unie nebo členských států, která se vztahuje k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a jinými finančními institucemi,
-
účel dohledových kontrol,
-
spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.“
;
4.
Čl. 4 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Přístup k dokumentu, který ECB vypracovala nebo obdržela pro účely vnitřního použití v rámci jednání a předběžných konzultací uvnitř ECB nebo pro účely výměny názorů mezi ECB a národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány či vnitrostátními pověřenými orgány, se odepře i po přijetí rozhodnutí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
Přístup k dokumentům odrážejícím výměnu názorů mezi ECB a jinými příslušnými orgány a subjekty se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění takového dokumentu vážně ohrozilo účinnost plnění úkolů ECB, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.“
;
5.
V čl. 7 odst. 1 se odkaz na „generálního ředitele pro sekretariát a jazykové služby“ nahrazuje odkazem na „generálního ředitele pro sekretariát“.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. ledna 2015.
ODLUKA (EU) 2015/529 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 21. siječnja 2015.
o izmjeni Odluke ESB/2004/3 o javnom pristupu dokumentima Europske središnje banke (ESB/2015/1)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 12. stavak 3.,
uzimajući u obzir Odluku ESB/2004/2 od 19. veljače 2004. o donošenju Poslovnika Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 23.,
budući da:
(1)
Sukladno članku 127. stavku 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće je donijelo Uredbu (EU) br. 1024/2013 (2) koja dodjeljuje posebne zadaće Europskoj središnjoj banci (ESB) u pogledu politika vezanih uz bonitetni nadzor kreditnih institucija, s ciljem doprinošenja sigurnosti i pouzdanosti kreditnih institucija i stabilnosti financijskih institucija unutar Unije i u svakoj državi članici, uz puno poštovanje i dužnu pažnju prema jedinstvu i cjelovitosti unutarnjeg tržišta. Ove zadaće se obavljaju uz zadaće Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), na temelju članka 127. stavka 5. Ugovora koje se sastoje od doprinošenja nesmetanom vođenju politika koje provode nadležna tijela, a koje se odnose na bonitetni nadzor nad kreditnim institucijama i stabilnost financijskog sustava.
(2)
Odluka ESB/2004/3 (3) izmijenjena je Odlukom ESB/2011/6 (4) radi osiguranja zaštite javnog interesa s obzirom na stabilnost financijskog sustava u Uniji i državama članicama u odnosu na pristup dokumentima koji se odnose na aktivnosti, politike ili odluke ESB-a, koje je ESB sastavio ili kojima raspolaže, a koji se odnose na područje financijske stabilnosti, uključujući one koji se odnose na podršku ESB-a Europskom odboru za sistemske rizike.
(3)
Kod obavljanja određenih zadaća navedenih u prvoj uvodnoj izjavi, ESB će također sastavljati dokumente ili raspolagati dokumentima koji se odnose na bonitetni nadzor kreditnih institucija. Takvi će se dokumenti smatrati dokumentima ESB-a u smislu Odluke ESB/2004/3.
(4)
Postoji potreba za osiguranje zaštite javnog interesa u odnosu na politiku Unije ili politike države članice koja se odnosi na bonitetni nadzor kreditnih institucija u kontekstu zahtjeva za javni pristup dokumentima ESB-a. Postoji također potreba za osiguranje zaštite javnog interesa u odnosu na svrhu nadzornih inspekcija.
(5)
U skladu s člankom 23. stavkom 1. Poslovnika Europske središnje banke, donesenim Odlukom ESB/2004/2, postupci tijela ESB-a nadležnih za odlučivanje i svakog odbora odnosno skupine koje su ta tijela osnovala, postupci Nadzornog odbora, njegovog Upravljačkog odbora te postupci svih njihovih podstruktura povjerljivi su, osim ako Upravno vijeće ovlasti predsjednika da javno objavi ishod njihovih vijećanja. Predsjednik se savjetuje s predsjednikom Nadzornog odbora prije donošenja takve odluke u odnosu na zapisnike Nadzornog odbora, njegovog Upravljačkog odbora i svih njihovih podstruktura koje su privremene.
(6)
Važeće pravo Unije bitno je kako za otkrivanje tako i za povjerljivost informacija kojima raspolažu nadležna tijela u provođenju bonitetnog nadzora kreditnih institucija, posebice Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6).
(7)
Kretanja u gospodarstvima država članica i kretanja na financijskim tržištima, te njihov utjecaj na obavljanje poslova monetarne politike, i/ili stabilnost financijskog sustava Unije ili države članice, povećala su potrebu za interakcijom između ESB-a i tijela država članica te između ESB-a i europskih i međunarodnih institucija i tijela. Za ESB se pokazalo osobito važnim da može prenositi bitne i jasne poruke europskim tijelima i tijelima država članica, tako da na najučinkovitiji način služi javnom interesu prilikom ispunjavanja svojeg mandata. To bi moglo dovesti do toga da učinkovita neformalna i povjerljiva komunikacija mora također biti omogućena i ne bi trebala biti dovedena u pitanje mogućnošću objavljivanja.
(8)
Od ESB-a se posebno zahtijeva da surađuje s nacionalnim tijelima, institucijama Unije, tijelima, uredima i agencijama, odgovarajućim međunarodnim organizacijama, nadzornim tijelima i administracijama trećih zemalja u odnosu na: (a) podršku ESSB-a općim ekonomskim politikama Unije sukladno članku 127. stavku 1. Ugovora; (b) doprinos ESSB-a nesmetanom vođenju politika od strane nadležnih tijela u vezi s bonitetnim nadzorom kreditnih institucija i stabilnosti financijskog sustava kao što je određeno u članku 127. stavku 5. Ugovora i (c) zadaće koje se dodjeljuju ESB-u Uredbom (EU) br. 1024/2013. Posebice, sukladno članku 6. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013, kako ESB tako i nacionalna nadležna tijela obvezni su surađivati u dobroj vjeri i razmjenjivati informacije. ESB također surađuje na međunarodnoj razini u slučajevima koji se odnose na zadaće ESSB-a. Kako bi ESB mogao učinkovito surađivati, ključno je osigurati i sačuvati „prostor za razmišljanje” za slobodnu i konstruktivnu razmjenu stajališta i informacija između gore navedenih tijela i drugih institucija. Na temelju toga, ESB bi trebao imati pravo zaštite razmijenjenih dokumenata kao dio njegove suradnje s nacionalnim središnjim bankama, nacionalnim nadležnim tijelima, nacionalnim imenovanim tijelima i drugim odgovarajućim tijelima.
(9)
Pored toga, prilikom provođenja zadaće ESSB-a koja se odnosi na promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava, važno je zaštititi dokumente čije bi objavljivanje štetilo javnom interesu u pogledu snage i sigurnosti infrastrukture financijskih tržišta, platnih shema i pružatelja platnih usluga.
(10)
Odluku ESB/2004/3 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Izmjene
Odluka ESB/2004/3 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 3. dodaju se sljedeće definicije:
„(c)
‚nacionalno nadležno tijelo’ i ‚nacionalno imenovano tijelo’ imaju značenje kao u Uredbi Vijeća (EU) br. 1024/2013 (7);
(d)
‚druga odgovarajuća tijela’ znači odgovarajuća nacionalna tijela, institucije Unije, tijela, uredi i agencije, odgovarajuće međunarodne organizacije, nadzorna tijela i administracije trećih zemalja.
2.
U članku 4. stavku 1. točki (a) prva alineja zamjenjuje se sljedećim:
-
„povjerljivost postupaka tijela ESB-a nadležnih za odlučivanje, Nadzornog odbora ili drugih tijela osnovanih sukladno Uredbi (EU) br. 1024/2013,”
.
3.
U članku 4. stavku 1. dodaju se sljedeće alineje:
-
„politika Unije ili države članice koja se odnosi na bonitetni nadzor kreditnih institucija i drugih financijskih institucija,
-
svrha nadzornih inspekcija,
-
snaga i sigurnost infrastrukture financijskih tržišta, platnih shema i pružatelja platnih usluga”
.
4.
Članak 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Pristup dokumentu koji je sastavio ESB ili koji je ESB primio za internu uporabu u sklopu rasprava i preliminarnih savjetovanja unutar ESB-a ili za razmjene mišljenja između ESB-a i nacionalnih središnjih banaka, nacionalnih nadležnih tijela ili nacionalnih imenovanih tijela, odbija se čak i nakon što je odluka donesena, osim ako postoji opravdani javni interes za objavu.
Pristup dokumentima koji sadrže razmjene mišljenja između ESB-a i drugih odgovarajućih tijela odbija se čak i nakon što je odluka donesena ako bi objava dokumenta ozbiljno ugrozila učinkovitost ESB-a u provođenju njegovih zadaća, osim ako postoji opravdani javni interes za objavu.”
5.
U članku 7. stavku 1. upućivanje na „glavni direktor Glavne uprave za tajništvo i jezičnu službu ESB-a” zamjenjuje se s „direktor glavne uprave Tajništvo”.
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 21. siječnja 2015.