PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 721/2013
od 22. srpnja 2013.
kojom se izmjenjuje Provedbena uredba (EU) br. 405/2011 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih šipki i profila od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 19.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Prethodni ispitni postupak i postojeće kompenzacijske mjere
(1)
Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 405/2011 (2) („Konačna uredba”) u travnju 2011. uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih šipki i profila od nehrđajućeg čelika koji spadaju pod oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 i 7222 20 89 podrijetlom iz Indije. Ispitni postupak koji je doveo do donošenja konačne Uredbe dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.
(2)
Konačne mjere sastojale su se od ad valorem kompenzacijskih pristojbi, u rasponu između 3,3 % i 4,3 % uvedenih na uvoz od pojedinačnih uvoznika, 4,0 % stope carine uvedene na trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak te od preostale stope carine u visini od 4,3 % uvedene na sva ostala trgovačka društva u Indiji.
1.2. Pokretanje parcijalne privremene revizije
(3)
Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju podnijelo je društvo Viraj Profiles Vpl. Ltd, proizvođač izvoznik sa sjedištem u Indiji („podnositelj zahtjeva”). Zahtjev je bio ograničen na područje ispitivanja subvencioniranja u mjeri u kojoj se odnosilo na podnositelja zahtjeva. Podnositelj zahtjeva bio je pružio prima facie dokaze da su se okolnosti u pogledu subvencioniranja na temelju kojih su mjere uvedene bile znatno promijenile i da su te promjene bile trajne naravi.
(4)
Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno je da postoje dostatni dokazi za opravdano pokretanje parcijalne privremene revizije te je Komisija 9. kolovoza 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) („obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje parcijalne privremene revizije, u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe, ograničene na provjeru subvencioniranja s obzirom na podnositelja zahtjeva.
1.3. Razdoblje revizije ispitnog postupka
(5)
Revizija ispitnog postupka subvencioniranja obuhvaća razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje revizije ispitnog postupka” odnosno „RRIP”).
1.4. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(6)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, Vladu Indije i Eurofer kao predstavnika industrije Unije u početnom ispitnom postupku („industrija Unije”) o pokretanju parcijalne privremene revizije ispitnog postupka. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoja stajalište u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Pisani i usmeni komentari stranaka razmotrili su se i, prema potrebi, uzeli u obzir.
(8)
Kako bi dobila podatke potrebne za ispitni postupak, Komisija je poslala upitnik podnositelju zahtjeva. Osim toga, upitnik je poslan i Vladi Indije.
(9)
Podnositelj zahtjeva i Vlade Indije poslali su odgovore na upitnik.
(10)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencioniranja. Provedene su posjete radi provjere u prostorijama podnositelja zahtjeva.
2. PREDMETNI PROIZVOD
(11)
Revidirani proizvod isti je proizvod kao onaj utvrđen u početnom ispitnom postupku, naime šipke i profili od nehrđajućeg čelika, hladno obrađenih ili hladno dovršenih bez daljnje obrade, osim šipki i profila kružnog presjeka, promjera 80 mm ili više, podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćene KN oznakama 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 i 7222 20 89.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1. Uvod
(12)
Na temelju podataka koje su podnijeli Vlada Indije i zainteresirane strane, te na temelju odgovora na upitnik Komisije, provjereni su sljedeći programi koje je navodno koristio podnositelj zahtjeva:
(a)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
(b)
Program izvozno orijentiranih jedinica - Export Oriented Units Scheme (EOU);
(c)
Program kreditiranja izvoza - Export Credit Scheme (ECS).
(13)
Programi (a) i (b) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima pod nazivom Foreign Trade Policy (Politika vanjske trgovine) koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike koji se odnosi na razdoblje revizije ispitnog postupka je Foreign Trade Policy 2009-2014 („FTP 09-14“). Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u priručniku o postupcima pod nazivom Handbook of Procedures, Volume I. („HOP I 09-14“), koji se redovito ažurira.
(14)
Program kreditiranja izvoza koji je prethodno definiran u točki (c) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., koji Indijskoj središnjoj banci dozvoljava da usmjerava komercijalne banke u području kreditiranja izvoza.
(15)
Nadalje, sukladno navodu industrije Unije, Komisija je provjerila je li podnositelj zahtjeva:
(a)
imao koristi od Programa za izuzeće od davanja za električnu energiju (EDES);
(b)
koristio lokalne programe subvencija Države Maharashtre;
(c)
imao koristi od nabave materijala za naknadu manju od primjerene;
(d)
imao koristi od poticaja koji se odnose na proizvodnju i distribuciju električne energije;
(e)
imao koristi od kupnje jeftinih sirovina od srodnih off-shore trgovačkih društava.
(16)
Naposljetku, Komisija je provjerila da podnositelj zahtjeva još uvijek ne koristi sljedeće programe:
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojba - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS);
(b)
Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme (AAS);
ispitane tijekom početnog ispitnog postupka.
3.2. Nalazi
3.2.1. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme
(17)
Ispitivanje je pokazalo da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a. Međutim, utvrđeno je da su primljeni poticaji bili neznatni, u visini od 0,02 %. Stoga se smatralo da nije nužno dalje ocjenjivati mogućnost kompenzacije ovog programa.
3.2.2. Program izvozno orijentiranih jedinica - Export Oriented Unit Scheme
(18)
Utvrđeno je da je podnositelj zahtjeva imao status izvozno orijentirane jedinice te da je primao subvencije u okviru tog programa tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka.
(19)
S obzirom na taj program, trgovačko društvo tvrdilo je da bi Komisija trebala odstupiti od načina izračuna koristi primljene u okviru izvozno orijentirane jedinice korištenog tijekom početnog ispitnog postupka. Trgovačko društvo također je tvrdilo da bi određene koristi primljene u okviru izvozno orijentirane jedinice trebalo tretirati kao dozvoljeni program povrata carine u smislu priloga II. i III. Osnovnoj uredbi pa se protiv njih ne bi trebale uvoditi kompenzacijske mjere.
(20)
Međutim, budući da je utvrđeno da bez obzira na način izračuna koji bi se koristio, stopa subvencije utvrđena s obzirom na ovaj program ne bi prelazila 0,22 %, što vodi do opće marže subvencije ispod razine de minimis, odlučeno je da se ova tvrdnja neće dalje analizirati u kontekstu revizije ovog ispitnog postupka.
3.2.3. Program kreditiranja izvoza - Export Credits Scheme
(21)
Utvrđeno je da podnositelj zahtjeva nije koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
3.2.4. Program za izuzeće od davanja za električnu energiju (EDES)
(22)
Ispitivanje je pokazalo da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a. Međutim, utvrđeno je da su primljeni poticaji bili neznatni. Stoga se smatralo da nije nužno dalje ocjenjivati mogućnost kompenzacije ovog programa.
3.2.5. Lokalni programi subvencija Države Maharashtre
(23)
Utvrđeno je da podnositelj zahtjeva nije koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
3.2.6. Ostalo
(24)
Ispitivanje nije otkrilo nikakve druge koristi za podnositelja zahtjeva tijekom RRIP-a u vezi s uvjetima kupnje sirovina i energije koji bi mogli uključiti financijske doprinose Vlade Indije i koji bi se posljedično tome mogli tretirati kao subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Stoga se navodi industrije Unije navedeni u uvodnoj izjavi 15. točkama od (c) do (e) smatraju nevažnima u kontekstu ove revizije.
4. IZNOS SUBVENCIJA PROTIV KOJIH SE MOGU UVESTI KOMPENZACIJSKE MJERE
(25)
Podsjeća se da je početni ispitni postupak utvrdio iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva izražene ad valorem, u visini od 4,3 %.
(26)
Tijekom RRIP-a, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva, izražen ad valorem i koji proizlazi iz samo jednog subvencijskog programa, iznosi 0,22 %.
(27)
Uzimajući u obzir gore navedeno, zaključuje se da se smanjila razina subvencioniranja u pogledu dotičnog proizvođača izvoznika.
(28)
Također je ispitano može li se smatrati da su promijenjene okolnosti u pogledu ispitivanih programa trajne naravi.
(29)
Kako je prethodno spomenuto, nalazi s obzirom na Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava tijekom ove privremene revizije potvrdili su nalaze početnog ispitnog postupka u kojima su subvencije dodijeljene u okviru ovog programa bile beznačajne.
(30)
Štoviše, dok je tijekom početnog ispitnog postupka glavna korist podnositelju zahtjeva bila dodijeljena u okviru Programa izvozno orijentiranih jedinica, korist od ovog programa pala je tijekom RRIP-a. Prikupljeni su dokazi da je ova promjena trajne naravi jer se odnosi na smanjenu razinu carinskih tarifa za otpatke od nehrđajućeg čelika i feronikla, dvije osnovne sirovine koje je podnositelj zahtjeva koristio za proizvodnju predmetnih proizvoda.
5. KOMPENZACIJSKE MJERE
(31)
Na temelju gore navedenog, izgleda da će podnositelj zahtjeva u budućnosti i dalje primati subvencije u iznosu koji je ispod de minimis razine. Stoga se smatra primjerenim izmijeniti stopu kompenzacijske pristojbe primjenjive na podnositelja zahtjeva kako bi se odrazila trenutačna razina subvencioniranja. Takvu stopu carine trebalo bi utvrditi u visini od 0 % za podnositelja zahtjeva.
(32)
U vezi stope carine koja se trenutačno primjenjuje na uvoz predmetnog proizvoda od proizvođačâ izvoznikâ koji su navedeni u Prilogu Konačnoj uredbi, napominje da se trenutno detaljno uređenje ispitanih programa i njihova mogućnost kompenzacije nisu promijenili u odnosu na prethodne ispitne postupke. Stoga nema razloga ponovno izračunavati subvenciju i stope carine tih trgovačkih društava. Slijedom toga, stope carine primjenjive na sva trgovačka društva navedena u Prilogu Konačnoj uredbi ostaju nepromijenjene.
(33)
Uzimajući u obzir stope carine svih ostalih trgovačkih društava, napominje se da je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđena najviša razina individualne marže subvencije za društva koja su uključena u uzorak. To odgovara marži subvencije podnositelja zahtjeva. S obzirom na to da se marža podnositelja zahtjeva promijenila nakon ove privremene revizije, trebalo bi revidirati stopu za sva ostala trgovačka društva i utvrditi sljedeću najvišu maržu subvencija. Budući da je sljedeća najviša stopa koja je primjenjiva na trgovačka društva navedena u Prilogu, stopu carine za sva ostala trgovačka društva trebalo bi utvrditi na toj razini, odnosno 4 %.
6. OBJAVLJIVANJE
(34)
Vlada Indije i druge zainteresirane strane bile su obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena stope carine koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva.
(35)
Pisani i usmeni komentari koje su stranke podnijele razmotrili su se i, prema potrebi, uzeli u obzir.
(36)
Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te su dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Članak 1. stavak 2. Provedbene uredbe (EU) br. 405/2011 zamjenjuje se sljedećim:
„2. Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carine za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode niže navedena trgovačka društva, je sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Trgovačka društva navedena u Prilogu
4,0
B005
Sva ostala trgovačka društva
4,0
B999”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. srpnja 2013.