NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 604/2014
оd 4. ožujka 2014.
o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1), a posebno njezin članak 94. stavak 2.,
budući da:
(1)
Direktivom 2013/36/EU, a posebno njezinim člankom 74., zahtijeva se od institucija da imaju robusne sustave upravljanja i učinkovite procese za utvrđivanje, upravljanje, praćenje rizika i izvješćivanje o rizicima kojima jesu ili bi mogle biti izložene. Ti sustavi i procesi moraju biti cjeloviti i razmjerni vrsti, opsegu i složenosti rizika svojstvenih poslovnom modelu i djelatnostima institucije. Njima se moraju uzeti u obzir, između ostalog, posebni rizici utvrđeni u člancima 79. do 87. te Direktive. Nadležna tijela ocjenjuju te sustave i postupke kao dio postupaka nadzorne provjere i ocjene u skladu s člankom 97. te Direktive. Institucije razmatraju utvrđene rizike u okviru postupka procjene adekvatnosti internog kapitala u skladu s člankom 73. te Direktive.
(2)
Okvirom za bonitetni nadzor koji je utvrđen Direktivom 2013/36/EU od svih se institucija zahtijeva da utvrde sve zaposlenike čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Kriterijima koji se koriste za ocjenjivanje značaja utjecaja profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti trebali bi se uzeti u obzir potencijalni utjecaj zaposlenika na profil rizičnosti institucije na temelju njihovih ovlasti i odgovornosti te pokazatelji rizika i uspješnosti institucije. Pri procjenjivanju trebalo bi uzeti u obzir unutarnje ustrojstvo institucije te vrstu, opseg i složenost njezinih aktivnosti. Kriteriji bi u potpunosti trebali odražavati sve rizike kojima institucija ili grupa jest ili bi mogla biti izložena. Time bi se institucijama trebalo omogućiti da utvrde odgovarajuće poticaje u okviru politike primitaka kako bi se osiguralo razborito postupanje zaposlenika i osigurati da se pri utvrđivanju onih zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije uzme u obzir stupanj rizika raznih aktivnosti unutar institucije.
(3)
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) objavilo je u 2012. rezultate istraživanja o provedbi i praktičnoj primjeni na nacionalnoj razini smjernica koje je objavio Odbor europskih bankarskih nadzornika o politikama i praksi primitaka (Smjernice OEBN-a) u kojima su sadržani opći kriteriji za procjenu značajnosti utjecaja zaposlenika na profil rizičnosti institucije. Iz rezultata istraživanja očito je da institucije i nadležna tijela provedbom odredbi o primicima propisanim u Direktivi 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) nisu ostvarile dovoljan stupanj usklađenosti. Raspon praksi primitaka ostao je neprimjereno širok, a u kriterijima koji su se koristili za utvrđivanje zaposlenika nije se uvijek dovoljno uzimao u obzir utjecaj profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti institucije. Stoga i dalje postoje znatne razlike u načinima na koje različite institucije i države članice pristupaju utvrđivanju takvih zaposlenika. Ti se regulatorni tehnički standardi stoga trebaju zasnivati naiskustvu stečenom primjenom Direktive 2006/48/EZ i Smjernica OEBN-a u cilju postizanja višeg stupnja usklađenosti. EBA će objaviti nove smjernice o dobrim politikama primitaka koje su u skladu s načelima iz Direktive 2013/36/EU, u skladu s člankom 75. stavkom 2. te Direktive.
(4)
Potrebno je utvrditi niz jasnih kvalitativnih i odgovarajućih kvantitativnih kriterija radi utvrđivanja ključnih kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, čime će se osigurati usklađeni pristup diljem Unije i obuhvatiti niz najvažnijih zajedničkih rizika. U skladu s člankom 94. stavkom 2. Direktive 2013/36/EU, sve kategorije zaposlenika utvrđene na temelju tih kriterija moraju se odnositi na zaposlenike čije profesionalne aktivnosti imaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije. Institucije bi trebale uzeti u obzir i rezultate vlastitih procjena rizika u okviru internih postupaka. Nadležna tijela trebala bi osigurati potpuno utvrđivanje svih zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(5)
Članovi upravljačkog tijela u potpunosti su odgovorni za instituciju, njezinu strategiju i aktivnosti i stoga uvijek mogu imati značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. To se primjenjuje i na članove upravljačkog tijela u upravljačkoj funkciji koji donose odluke i na članove s nadzornom funkcijom koji nadziru postupak donošenja odluka i osporavaju donesene odluke.
(6)
Članovi višeg rukovodstva i zaposlenici na višim položajima odgovorni za značajne poslovne jedinice, za upravljanje posebnim kategorijama rizika kao što su likvidnost, operativni rizik ili kamatni rizik, i za funkcije kontrole unutar institucije odgovorni su za svakodnevno upravljanje poduzećem, njegovim rizicima i za funkcije kontrole. To uključuje odgovornost za donošenje strateških ili drugih važnih odluka o osnovnim aktivnostima ili o primijenjenom kontrolnom okviru. Rizici koje preuzimaju poduzeća i način na koji se njima upravlja najvažniji su čimbenici za profil rizičnosti institucije.
(7)
Osim funkcija stvaranja dodatnog posla, funkcijama za pružanje unutarnje potpore koje su od ključne važnosti za poslovanje i koje uključuju ovlasti donošenja odluka u tim područjima, institucija se izlaže značajnim operativnim i drugim rizicima. Prema tome, profesionalne aktivnosti zaposlenika na tim funkcijama također imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(8)
Kreditnom i tržišnom riziku obično se izlaže radi poslovanja i stoga se utjecaj aktivnosti koje stvaraju taj rizik na profil rizičnosti može procjenjivati pomoću kriterija koji se temelje na granicama ovlasti koje se izračunavaju barem godišnje na temelju podataka o kapitalu i pristupa koji se koristi u regulatorne svrhe, pri čemu se za kreditni rizik primjenjuje de minimis prag kako bi se osigurala razmjerna primjena kriterija u okviru malih institucija.
(9)
Kriterijima za utvrđivanje zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije trebale bi se uzeti u obzir činjenice da neke institucije mogu biti izuzete od odredbi koje se odnose na knjige trgovanja u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i da institucije koje primjenjuju različite pristupe na izračun kapitalnih zahtjeva na različite načine određuju zahtjeve.
(10)
Budući da na ishod odluka često utječu zaposlenici koji su pokrenuli postupak donošenja odluke dok službene ovlasti odlučivanja imaju zaposlenici na višem položaju ili odbori, kriterijima bi se trebali uzeti u obzir značajni elementi u takvim postupcima odlučivanja.
(11)
Zaposlenici na rukovoditeljskim funkcijama odgovorni su za poslovne aktivnosti u području iz njihove nadležnosti. Prema tome, odgovarajućim kriterijima potrebno je osigurati da se utvrdi da zaposlenici imaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije ako su odgovorni za skupine zaposlenika čije aktivnosti bi mogle imati značajan učinak na profil rizičnosti institucije. To uključuje situacije u kojima aktivnosti pojedinih zaposlenika u njihovoj nadležnosti nemaju pojedinačno značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije već bi ukupan opseg njihovih aktivnosti mogao imati takav utjecaj.
(12)
Uz kvalitativne kriterije, potrebno je utvrditi odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorije zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Ukupni dodijeljeni primici ovise u prvom redu o doprinosu zaposlenika uspješnom ostvarenju poslovnih ciljeva institucije, a stoga i o funkcijama dužnostima, sposobnostima i vještinama zaposlenika te o poslovnim rezultatima zaposlenika i institucije. Ako su zaposleniku dodijeljeni ukupni primici koji prelaze odgovarajući prag, razumno je pretpostaviti da je to povezano s doprinosom zaposlenika ostvarenju poslovnih ciljeva poduzeća i s utjecajem profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti institucije. U skladu s tim, prikladno je kvantitativne kriterije temeljiti na ukupnim primicima koje prima zaposlenik, u apsolutnom iznosu i u odnosu na druge zaposlenike u istoj instituciji. Prilikom primjene tih kvantitativnih kriterija, u obzir je potrebno uzeti, ako je primjenjivo, činjenicu da se iznosiprimitaka razlikuju u različitim nadležnostima. Potrebno je utvrditi jasne i odgovarajuće pragove u cilju utvrđivanja zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir podatke koje su prikupili EBA i nadležna tijela. Na temelju tih kvantitativnih kriterija oblikuje se čvrsta pretpostavka da zaposlenici imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Međutim, te pretpostavke utemeljene na kvantitativnim kriterijima ne bi se smjele primjenjivati u slučajevima kada institucije utvrde na temelju dodatnih objektivnih uvjeta da zaposlenici zapravo nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir sve rizike kojima je institucija izložena ili bi mogla biti izložena. Izuzeće najbolje plaćenih zaposlenika utvrđenih na temelju tih kriterija trebalo bi biti podložno odobrenju nadležnog tijela kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna primjena tih kriterija. U slučaju zaposlenika kojima je isplaćeno više od 1 000 000 EUR (visoko plaćeni), nadležna tijela moraju obavijestiti EBA prije odobravanja izuzeća kako bi se osigurala dosljedna primjena tih kriterija, posebno u takvim iznimnim okolnostima. Postupak utvrđivanja, uključujući primjenu izuzeća, trebao bi uvijek biti podložan nadzornoj provjeri u skladu s člankom 92. stavkom 2. Direktive 2013/36/EU;
(13)
Činjenica da se zaposlenik nalazi u istom platnom razredu kao zaposlenici koji su članovi višeg rukovodstva ili poduzimatelji rizika također može biti pokazatelj da profesionalne aktivnosti tog zaposlenika imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Prilikom utvrđivanja razreda ne smiju se uzeti u obzir primici koji se isplaćuju zaposlenicima koji obavljaju kontrolne funkcije, funkcije potpore i članovima upravljačkog tijela u nadzornoj funkciji. Kod primjene tog kriterija, u obzir je potrebno uzeti činjenicu da se iznosi primitaka razlikuju u različitim nadležnostima. Institucijama bi trebalo biti dopušteno da dokažu da zaposlenici koji se nalaze u tom platnom razredu, ali ne ispunjuju ni jedan od kvalitativnih ili kvantitativnih kriterija nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir sve rizike kojima institucija jest ili bi mogla biti izložena. Izuzeće zaposlenika s visokim ukupnim primicima od primjene tog kriterija trebalo bi biti podložno postupku prijave kako bi se omogućila pravovremena nadzorna provjera u cilju osiguranja dosljedne primjene tog kriterija.
(14)
Nadležna tijela trebaju osigurati da institucije čuvaju evidenciju izvršenih procjena i zaposlenika za čije je profesionalne aktivnosti utvrđeno da imaju značajan utjecaj na njihov profil rizičnosti kako bi se nadležnom tijelu i revizijama omogućila revizija procjene. Dokumentacija bi trebala uključivati zaposlenike utvrđene na temelju kriterija koji se temelji na njihovim primicima, ali za čije profesionalne aktivnosti je utvrđeno da nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(15)
Uredba se temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je EBA dostavila Komisiji.
(16)
EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtima regulatornih tehničkih standarda na kojima se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi i zatražila mišljenje Interesne skupine EBA-e za bankarstvo, osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4),
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju regulatorni tehnički standardi u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, kako je navedeno u članku 92. stavku 2. Direktive 2013/36/EU, na razini grupe, matičnih društava i društava kćeri, uključujući institucije osnovane u offshore financijskim centrima.
Članak 2.
Primjena kriterija
Ne dovodeći u pitanje obvezu određenu nadležnom tijelu da osigura usklađenost institucija s načelima iz članaka 92., 93. i 94. Direktive 2013/36/EZ za sve kategorije zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije u skladu s člankom 92. stavkom 2. te Direktive, za zaposlenike koji zadovoljavaju bilo koji od kvalitativnih kriterija iz članka 3. ove Uredbe ili bilo koji od kvantitativnih kriterija iz članka 4. ove Uredbe utvrđuje se da ima značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
Članak 3.
Kvalitativni kriteriji
Smatra se da zaposlenici imaju u značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije ako je ispunjen bilo koji od sljedećih kvalitativnih kriterija:
(1)
zaposlenik je član upravljačkog tijela u upravljačkoj funkciji;
(2)
zaposlenik je član upravljačkog tijela u nadzornoj funkciji;
(3)
zaposlenik je član višeg rukovodstva;
(4)
zaposlenik je odgovoran i odgovara upravljačkom tijelu za aktivnosti neovisne funkcije upravljanja rizicima, funkcije praćenja usklađenosti ili funkcije unutarnje revizije;
(5)
zaposlenik je u potpunosti odgovoran za upravljanje rizicima unutar poslovne jedinice u skladu s definicijom iz članka 142. stavka 1. točke 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 kojoj je raspodijeljen interni kapital u skladu s člankom 73. Direktive 2013/36/EU koji predstavlja barem 2 % internog kapitala institucije („značajna poslovna jedinica”).
(6)
zaposlenik je na čelu značajne poslovne jedinice;
(7)
zaposlenik ima upravljačku funkciju u jednoj od funkcija iz točke (4) ili u značajnoj poslovnoj jedinici i izravno odgovara zapoosleniku utvrđenom u skladu s točkama (4) ili (5);
(8)
zaposlenik ima upravljačku funkciju u značajnoj poslovnoj jedinici i odgovara izravno zaposleniku koji je na čelu te jedinice;
(9)
zaposlenik se nalazi na čelu funkcije odgovorne za pravna pitanja, financiranje, uključujući oporezivanje i izradu proračuna, ljudske resurse, politiku primitaka informacijsku tehnologiju ili ekonomsku analizu;
(10)
zaposlenik je odgovoran ili je član odbora koji je odgovoran za upravljanje kategorijom rizika iz članaka 79. do 87. Direktive 2013/63/EU, osim kreditnim rizikom i tržišnim rizikom;
(11)
u odnosu na izloženost kreditnom riziku nominalnog iznosa po transakciji koji predstavlja 0,5 % redovnog osnovnog kapitala i iznosi barem 5 milijuna EUR, zaposlenik:
(a)
odgovoran je za pokretanje kreditnih prijedloga ili strukturiranje kreditnih proizvoda, koji mogu dovesti do takve izloženosti riziku; ili
(b)
ima ovlasti donositi odluku o takvoj izloženosti kreditnom riziku, odobriti ju ili uložiti veto na takvu odluku;
(c)
član je odbora koji ima ovlasti donositi odluke iz točaka (a) ili (b);
(12)
u odnosu na instituciju na koju se ne primjenjuje izuzeće za malo poduzeće s knjigom trgovanja predviđeno u članku 94. Uredbe (EU) br. 575/2013, zaposlenik:
(a)
ima ovlasti donijeti odluku, odobriti ili uložiti veto na odluku o transakcijama iz knjige trgovanja koje zajedno zadovoljavaju jedan od sljedećih pragova:
i.
ako se koristi standardizirani pristup, zahtjev vlastitih sredstava za tržišne rizike koji čine 0,5 % redovnog osnovnog kapitala ili više te institucije;
ii.
ako je u regulatorne svrhe odobren pristup zasnovan na internom modelu, 5 % ili više granice interne rizične vrijednosti institucije za izloženost knjige trgovanja na 99. percentili (jednostrani interval pouzdanosti); ili
(b)
član je odbora koji ima ovlasti donositi odluke iz točke (a);
(13)
zaposlenik ima funkciju upravljanja skupinom zaposlenika koji imaju pojedinačne ovlasti obvezati instituciju na transakcije i ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:
(a)
zbroj tih ovlasti jednak je pragu ili prelazi prag iz točke 11.(a), točke 11.(b) ili točke 12.(a)(i);
(b)
ako je u regulatorne svrhe odobren pristup zasnovan na internom modelu, te ovlasti iznose 5 % ili više iznad granice unutarnje rizične vrijednosti institucije za izloženost knjige trgovanja na 99. percentili (jednostrani interval pouzdanosti). Ako institucija ne izračunava rizičnu vrijednost na razini tog zaposlenika, rizična vrijednost zaposlenikâ u nadležnosti tog zaposlenika zbraja se;
(14)
u odnosu na odluke o odobravanju ili zabrani uvođenja novih proizvoda, zaposlenik;
(a)
ima ovlast donositi takve odluke; ili
(b)
član je odbora koji ima ovlasti donositi takve odluke;
(15)
zaposlenik ima rukovoditeljsku funkciju u odnosu zaposlenika koji zadovoljava jedan od kriterija iz točaka (1) do (14).
Članak 4.
Kvantitativni kriteriji
1. U skladu s člancima 2. do 5., smatra se da zaposlenici imaju u značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije ako je ispunjen bilo koji od sljedećih kvantitativnih kriterija:
(a)
zaposleniku su dodijeljeni ukupni primici u iznosu od 500 000 EUR ili više u prethodnoj financijskoj godini;
(b)
zaposlenik se nalazi među 0,3 % zaposlenika, zaokruženo na prvi sljedeći cijeli broj, kojima su dodijeljeni najveći ukupni primici u prethodnoj financijskoj godini;
(c)
zaposleniku su u prethodnoj financijskoj godini dodijeljeni ukupni primici koji su jednaki ili veći od iznosa najnižih ukupnih primitaka dodijeljenih u toj financijskoj godini članu višeg rukovodstva ili zadovoljavaju bilo koji od kriterija iz točaka (1), (3), (5), (6), (8), (11), (12), (13) ili (14) članka 3.
2. Kriterij iz stavka 1. ne smatra se zadovoljenim ako institucija utvrdi da profesionalne aktivnosti zaposlenika nemaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije jer zaposlenik, ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada:
(a)
obavlja profesionalne aktivnosti i ima ovlasti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica;
(b)
nema značajan učinak na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice obavljanjem svojih profesionalnih aktivnosti.
3. Uvjet iz stavka 2. točke (b) ocjenjuje se na temelju objektivnih kriterija kojima se uzimaju u obzir svi mjerodavni pokazatelji rizika i poslovnih rezultata koje institucija primjenjuje na utvrđivanje, upravljanje i praćenje rizika u skladu s člankom 74. Direktive 2013/36/EU i na temelju dužnosti i ovlasti zaposlenika ili kategorije zaposlenika i njihovog utjecaja ma profil rizičnosti institucije u usporedbi s utjecajem profesionalnih aktivnosti zaposlenika utvrđenih na temelju kriterija iz članka 3. ove Uredbe.
4. Institucija obavješćuje nadležno tijelo odgovorno za bonitetni nadzor o primjeni stavka 2. u odnosu na kriterij iz stavka 1. točke (a). U obavijesti mora biti navedena osnova na temelju koje je institucija utvrdila da dotični zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada ispunjuje jedan od uvjeta iz stavka 2. i, ako je primjenjivo, uključuje procjenu koju je izvršila institucija u skladu sa stavkom 3.
5. Za primjenu stavka 2. u odnosu na zaposlenika kojem su u prethodnoj financijskoj godini dodijeljeni ukupni primici od 750 000 EUR ili više ili u odnosu na kriterij iz stavka 1. točke (b) institucija mora pribaviti prethodno odobrenje nadležnog tijela odgovornog za bonitetni nadzor te institucije.
Nadležno tijelo daje prethodno odobrenje samo ako institucija može dokazati da je ispunjen jedan od uvjeta iz stavka 2. uzimajući u obzir, u odnosu na uvjet iz stavka 2. točke (b), kriterije za procjenu iz stavka 3.
Ako su prethodnoj financijskoj godini zaposleniku dodijeljeni ukupni primici od 1 000 000 EUR ili više, nadležno tijelo daje prethodno odobrenje samo u iznimnim okolnostima. Kako bi osiguralo dosljednu primjenu ovog članka, nadležno tijelo prije davanja odobrenja za takvog zaposlenika obavješćuje o tome Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.
Članak 5.
Izračun dodijeljenih primitaka
1. Za potrebe ove Uredbe, primici koji su dodijeljeni, ali još nisu isplaćeni utvrđuju se prema vrijednosti na datum dodjele, ne uzimajući u obzir primjenu diskontne stope iz članka 94. stavka 1. točke (g) podtočke iii. Direktive 2013/36/EU ili smanjenje isplata u obliku povrata primitaka, malusa ili na drugi način. Svi se iznosi izračunavaju u bruto iznosu i na temelju ekvivalenata punog radnog vremena.
2. Za potrebe primjene članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), dodijeljeni primici mogu se razmatrati posebno za svaku državu članicu i treću zemlju u kojoj institucija ima poslovni nastan, a zaposlenici se dodjeljuju državi u kojoj izvršavaju najveći dio svojih aktivnosti.
Članak 6.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. ožujka 2014.