PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 26. září 2012
o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie
(oznámeno pod číslem C(2012) 6543)
(2012/535/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 16 odst. 3 čtvrtou větu uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Komise 2006/133/ES (2) se po členských státech žádá dočasné přijetí doplňujících opatření proti šíření háďátka borovicového z oblastí Portugalska, mimo oblastí, ve kterých se nevyskytuje. Ohniska výskytu háďátka borovicového ve Španělsku a opakující se případy, kdy jiné členské státy zadržely borové dřevo, dřevěný obalový materiál a kůru napadené háďátkem borovicovým dodané z Portugalska, ukazují, že vzrostlo riziko možného šíření háďátka borovicového z oblastí v Portugalsku, ve kterých se vyskytuje. Hospodářský, sociální a environmentální dopad rozšíření háďátka borovicového v Unii by byl nepřijatelně velký. Je proto žádoucí rozšířit oblast působnosti opatření týkajících se háďátka borovicového na všechny členské státy.
(2)
Aby se zabránilo zavlékání a šíření háďátka borovicového, měly by členské státy provádět každoroční průzkumy výskytu háďátka borovicového v oblastech, v nichž jeho výskyt není znám, a měly by přijmout pohotovostní plány pro případ, že bude výskyt háďátka borovicového zjištěn.
(3)
V případě zjištění výskytu háďátka borovicového v oblasti, kde jeho výskyt dříve nebyl znám, by členské státy měly vymezit oblasti, v nichž je třeba provést eradikační opatření. Tato opatření by měla zahrnovat preventivní kácení náchylných rostlin v zamořené zóně a v zóně o poloměru 500 m obklopující rostliny napadené háďátkem borovicovým a posílení úředního dozoru zaměřeného na výskyt háďátka borovicového v celé vymezené oblasti.
(4)
Pokud členský stát dojde k závěru, že by vykácení náchylných rostlin v okruhu až do 500 m od rostlin napadených háďátkem borovicovým bylo nepřiměřené, například v případě, že součástí postižené zóny jsou oblasti chráněné v souladu se směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (3) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (4), měly by být k dispozici alternativní možnosti řízení rizika, zahrnující omezení kácení náchylných rostlin. V takovém případě by měla být přijata alternativní ochranná opatření, jež zajistí obdobnou míru snížení rizika šíření háďátka borovicového.
(5)
Hlavním cílem opatření proti háďátku borovicovému by měla být jeho eradikace, přičemž izolace výskytu háďátka borovicového je povolena pouze v oblastech, kde eradikace není proveditelná. Aby bylo zajištěno dosažení eradikace všude tam, kde je to možné, měly by členské státy provádět eradikační opatření nejméně po dobu čtyř let. Pokud však eradikace možná není, mělo by být členským státům v určitých případech povoleno uplatňovat opatření k izolaci výskytu háďátka borovicového ještě před uplynutím tohoto čtyřletého období.
(6)
O eradikačních opatřeních nebo opatřeních k izolaci výskytu háďátka borovicového, která členské státy přijaly nebo se rozhodly přijmout, by měly informovat Komisi a ostatní členské státy.
(7)
O přijatých eradikačních opatřeních a opatřeních k izolaci výskytu háďátka borovicového by měly být informovány příslušné hospodářské subjekty a veřejnost.
(8)
Přemísťování náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry v rámci vymezených oblastí a mimo tyto oblasti by mělo podléhat určitým omezením. Členské státy by měly kontrolovat, zda jsou tyto zákazy a omezení dodržovány, a v případě potřeby přijímat opatření k nápravě.
(9)
Pokud omezení týkající se přemísťování náchylného dřeva a kůry zahrnují požadavky na jejich ošetření, měly by členské státy oprávnit zařízení, jež jsou dostatečně vybavená k provádění takového ošetření a vydávání rostlinolékařských pasů nebo označování ošetřeného náchylného dřeva nebo kůry, a provádět nad nimi dohled. Měla by být stanovena pravidla pro opravňování takových zařízení a dohled nad nimi. Měla by také být stanovena pravidla pro opravňování výrobců dřevěného obalového materiálu provádějících takové označování a pro dohled nad nimi.
(10)
Informace o těchto oprávněných zařízeních by měly být zpřístupněny členským státům a hospodářským subjektům. Komise by proto měla sestavit a vést seznam oprávněných zpracovatelských zařízení a oprávněných výrobců dřevěného obalového materiálu.
(11)
Rozhodnutí 2006/133/ES by proto mělo být zrušeno.
(12)
Toto rozhodnutí by mělo být po třech letech přezkoumáno s ohledem na odborný a vědecký pokrok.
(13)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
a)
„náchylnými rostlinami“ se rozumí rostliny (kromě plodů a semen) Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. a Tsuga Carr.;
b)
„náchylným dřevem“ se rozumí dřevo jehličnanů (Coniferales), s výjimkou řeziva a kulatiny Taxus L. a Thuja L.;
c)
„náchylnou kůrou“ se rozumí kůra jehličnanů (Coniferales);
d)
„místem produkce“ se rozumí jakékoli prostory provozované/provozy fungující jako jedna produkční jednotka. Mohou zahrnovat stanoviště produkce, v nichž se z fytosanitárních důvodů hospodaří odděleně;
e)
„přenašečem“ se rozumí brouci náležející k rodu Monochamus Megerle in Dejean, 1821;
f)
„letovým obdobím přenašeče“ se rozumí období od 1. dubna do 31. října, vyjma případů, kdy je odborně či vědecky zdůvodněna odlišná doba trvání letového období přenašeče, se zohledněním bezpečnostního hraničního období čtyř týdnů navíc na začátku a na konci předpokládaného letového období;
g)
„dřevěným obalovým materiálem“ se rozumí dřevo nebo dřevěné produkty používané na podporu, ochranu nebo přepravu komodit, ve formě obalových beden, bedniček, přepravek, bubnů a podobných obalů, palet, skříňových palet a jiných přepravních podložek, nástavných rámů palet a prokladů, ať už jsou nebo nejsou právě používány při přepravě předmětů. Toto ustanovení se nevztahuje na zpracované dřevo vyrobené pomocí lepidla, tepla nebo tlaku či jejich kombinace a obalový materiál sestávající pouze ze dřeva o tloušťce nepřesahující 6 mm.
Článek 2
Průzkumy v oblastech, ve kterých není znám výskyt háďátka borovicového
1. Členské státy každoročně provádějí průzkumy výskytu háďátka borovicového Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (dále jen „háďátko“) v náchylných rostlinách, náchylném dřevu a kůře a v přenašeči a zjišťují, zda existuje jakýkoliv důkaz o výskytu háďátka na jejich území v oblastech, ve kterých dříve výskyt háďátka nebyl znám.
Tyto průzkumy sestávají z odběru vzorků náchylných rostlin, náchylného dřeva a kůry a přenašečů a jejich laboratorního testování. Počet vzorků se stanoví podle uznávaných vědeckých a odborných zásad.
2. Členské státy sdělí Komisi popis průzkumů uvedených v odstavci 1, kde uvedou počet míst průzkumu, oblasti, ve kterých má být průzkum proveden, a počet vzorků, jež budou každoročně podrobeny laboratornímu testování. V popisu se uvede, na jakých vědeckých a odborných zásadách jsou tyto průzkumy založeny.
Tento popis se sdělí Komisi do 1. března roku, v němž mají být průzkumy provedeny.
3. Výsledky průzkumů uvedených v odstavci 1 sdělí každý členský stát Komisi a ostatním členským státům do 1. března roku následujícího po roce, ve kterém byly průzkumy provedeny.
Článek 3
Laboratorní testování
Laboratorní testování náchylných rostlin, náchylného dřeva a kůry a přenašečů na přítomnost háďátka se provádí podle diagnostického protokolu pro háďátko Bursaphelenchus xylophilus uvedeného ve standardu EPPO PM7/4(2) (5). Metody uvedené v tomto standardu mohou být doplněny nebo nahrazeny vědecky ověřenými metodami molekulární diagnostiky, jež jsou prokazatelně přinejmenším stejně citlivé a spolehlivé jako metody uvedené ve standardu EPPO.
Článek 4
Pohotovostní plány
1. Každý členský stát do 31. prosince 2013 stanoví plán činností, jež mají být provedeny na jeho území v souladu s články 5 až 16 v případě potvrzeného výskytu háďátka nebo podezření na jeho výskyt (dále jen „pohotovostní plán“).
2. Pohotovostní plán stanoví:
a)
úkoly a odpovědnosti zapojených subjektů a ústředního orgánu při těchto činnostech;
b)
pravidla komunikace o těchto činnostech mezi zapojenými subjekty, ústředním orgánem, příslušným soukromým sektorem a veřejností;
c)
pravidla laboratorního testování a
d)
pravidla školení pracovníků subjektů zapojených do těchto činností.
3. Členské státy zajistí hodnocení a přezkoumání svých pohotovostních plánů.
4. Členské státy informují o svých pohotovostních plánech Komisi, jestliže o to požádá.
Článek 5
Vymezené oblasti
1. Pokud výsledky každoročního průzkumu stanoveného v čl. 2 odst. 1 prokážou výskyt háďátka v náchylné rostlině v části území členského státu, ve které dříve nebyl znám, nebo pokud je výskyt háďátka prokázán jiným způsobem, vymezí členský stát bezodkladně oblast v souladu s odstavcem 2 (dále jen „vymezená oblast“).
Pokud je zjištěn výskyt háďátka v přenašeči nebo v dodávce náchylného dřeva, náchylné kůry nebo v dřevěném obalovém materiálu, provede příslušný členský stát šetření v blízkosti místa, kde byl přenašeč odchycen nebo kde se náchylné dřevo, náchylná kůra nebo dřevěný obalový materiál v době zjištění nacházely. Pokud výsledky šetření prokážou výskyt háďátka v náchylné rostlině, použije se rovněž ustanovení prvního pododstavce.
2. Vymezená oblast sestává ze zóny, ve které byl zjištěn výskyt háďátka (dále jen „zamořená zóna“), a ze zóny obklopující zamořenou zónu (dále jen „nárazníková zóna“). Nárazníková zóna je široká nejméně 20 km.
Jsou-li použita eradikační opatření v souladu s článkem 6, může příslušný členský stát rozhodnout, že nárazníkovou zónu zúží, a to pod podmínkou, že toto zúžení nenaruší eradikaci, přičemž šířka zúžené zóny nesmí být menší než 6 km.
3. Pokud je zjištěn výskyt háďátka v nárazníkové zóně, bezodkladně se s ohledem na toto zjištění stanoví v souladu s odstavcem 1 nová vymezená oblast.
Pokud stávající vymezená oblast podléhá eradikačním opatřením podle článku 6, může být s ohledem na toto zjištění upravena, místo co by se stanovila nová vymezená oblast.
Jakýkoli důkaz o výskytu háďátka v nárazníkové zóně se okamžitě oznámí Komisi a ostatním členským státům.
4. Je-li na území členského státu zjištěn výskyt háďátka a vymezená oblast by zasahovala na území jednoho nebo více dalších členských států, stanoví tento další členský stát nebo tyto další členské státy v souladu s odstavcem 1 vymezenou oblast nebo vymezené oblasti, jež doplní nárazníkovou zónu o nárazníkovou zónu nebo nárazníkové zóny, jejichž šíře odpovídá šíři nárazníkové zóny v členském státě, ve kterém byl výskyt zjištěn.
5. Členské státy uvědomí Komisi a ostatní členské státy o vymezené oblasti na svém území do jednoho měsíce ode dne, kdy byl v příslušné oblasti zjištěn výskyt háďátka.
Toto sdělení obsahuje popis vymezených oblastí, jejich polohu a názvy správních jednotek, jichž se vymezení týká, spolu s mapou, na které je vyznačena poloha každé vymezené oblasti, každé zamořené zóny a nárazníkové zóny.
Členské státy uvědomí Komisi a ostatní členské státy o úpravách vymezených oblastí na svém území do jednoho měsíce od takové úpravy.
6. Pokud každoroční průzkumy náchylných rostlin a přenašeče stanovené v příloze I bodě 6 prokážou, že v příslušné vymezené oblasti nebyl po předchozí čtyři roky zjištěn výskyt háďátka, může příslušný členský stát rozhodnout, že tato oblast přestává být vymezenou oblastí. Členský stát může v situaci uvedené v příloze I bodě 5 rozhodnout, že daná oblast přestává být vymezenou oblastí, je-li nepřítomnost háďátka potvrzena odběrem vzorků a testováním uvedenými v bodě 7 uvedené přílohy.
O tomto rozhodnutí informuje členský stát Komisi a ostatní členské státy do jednoho měsíce od jeho přijetí.
7. Komise vypracuje seznam vymezených oblastí a předá ho členským státům.
Seznam je aktualizován na základě sdělení obdržených Komisí podle odstavců 5 a 6.
Článek 6
Eradikace
1. Členské státy přijmou opatření k eradikaci háďátka ve vymezených oblastech na svém území stanovená v příloze I.
Háďátko je považováno za eradikované, pokud každoroční průzkumy náchylných rostlin a přenašeče stanovené v příloze I bodě 6 prokážou, že v příslušné vymezené oblasti nebyl za předchozí čtyři roky zjištěn výskyt háďátka, nebo je-li nepřítomnost háďátka potvrzena odběrem vzorků a testováním uvedenými v příloze I bodě 7 třetím pododstavci.
2. Členské státy zajistí, že opatření uvedená v odstavci 1 budou prováděna odborně kvalifikovanými pracovníky příslušných úředních subjektů nebo kterýmikoli jinými odborně kvalifikovanými osobami pod dohledem příslušných úředních subjektů.
Článek 7
Izolace výskytu
1. Pokud každoroční průzkumy náchylných rostlin a přenašeče stanovené v příloze I bodě 6 prokážou výskyt háďátka ve vymezené oblasti po dobu nejméně čtyř po sobě jdoucích let a získané zkušenosti ukazují, že v dané situaci není možné háďátko eradikovat, může příslušný členský stát namísto toho rozhodnout, že zajistí izolaci výskytu háďátka v této oblasti.
Příslušný členský stát však může o izolaci výskytu namísto eradikace háďátka rozhodnout před uplynutím tohoto období v případech, kdy průměr zamořené zóny přesahuje 20 km, výskyt háďátka je prokázán v celé zamořené zóně a dosavadní zkušenosti ukazují, že jeho eradikace není v této oblasti v dané situaci možná.
Přijmou se opatření k izolaci výskytu stanovená v příloze II.
2. Pokud se členský stát v souladu s odstavcem 1 rozhodne použít opatření k izolaci výskytu namísto eradikačních opatření, informuje o tomto rozhodnutí Komisi s vysvětlením důvodů rozhodnutí.
Použije-li se ustanovení odstavce 1 druhého pododstavce, provede Komise v tomto členském státě šetření, aby bylo ověřeno, zda jsou podmínky stanovené v uvedeném pododstavci splněny.
3. Vymezená oblast podléhající opatřením k izolaci výskytu v souladu s odstavcem 1 se jako taková označí v seznamu uvedeném v čl. 5 odst. 7. Členské státy mohou použít opatření k izolaci výskytu pouze ve vymezených oblastech, jež byly v tomto seznamu vyznačeny jako oblasti podléhající opatřením k izolaci výskytu háďátka.
4. Členské státy zajistí, aby opatření uvedená v odstavci 1 byla prováděna odborně kvalifikovanými pracovníky příslušných úředních subjektů nebo kterýmikoli jinými odborně kvalifikovanými osobami pod dohledem příslušných úředních subjektů.
Článek 8
Informování hospodářských subjektů a veřejnosti
Jsou-li použita eradikační opatření v souladu s článkem 6 nebo opatření k izolaci výskytu háďátka v souladu s článkem 7, informují příslušné členské státy o těchto opatřeních příslušné hospodářské subjekty a veřejnost.
Článek 9
Informování o vnitrostátních opatřeních
1. Do jednoho měsíce od oznámení výskytu háďátka v části svého území, ve které jeho výskyt nebyl dříve znám, poskytnutého podle čl. 16 odst. 1 prvního pododstavce směrnice 2000/29/ES, sdělí členské státy Komisi a ostatním členským státům, jaká opatření přijaly a jaká opatření se rozhodly přijmout k eradikaci háďátka v souladu s článkem 6.
2. Přijme-li členský stát opatření k eradikaci háďátka podle článku 6, sdělení o opatřeních uvedené v odstavci 1 bude obsahovat opatření týkající se kácení, odběru vzorků, testování, odstranění a likvidace náchylných rostlin, stanovená v příloze I bodech 2, 3, 4, 5, 7, 8 a 9 a plán a organizaci průzkumů včetně počtu prohlídek, vzorků, jež mají být odebrány, a laboratorních testů, jež mají být provedeny, jak stanoví příloha I bod 6.
Přijme-li členský stát opatření k izolaci výskytu háďátka podle článku 7, sdělení o opatřeních uvedené v odstavci 1 bude obsahovat opatření týkající se kácení, odběru vzorků, testování, odstranění a likvidace náchylných rostlin a plán a organizaci průzkumů včetně počtu prohlídek, vzorků, jež mají být odebrány, a laboratorních testů, jež mají být provedeny, jak stanoví příloha II body 2 a 3.
Toto sdělení o opatřeních zahrnuje také popis opatření k informování příslušných hospodářských subjektů a veřejnosti podle článku 8 a kontrol, jež mají být provedeny podle čl. 11 odst. 1.
3. Členské státy každoročně do 1. března podají Komisi a ostatním členským státům zprávu o výsledcích opatření za předchozí rok, přijatých podle článků 6 a 7.
Tato zpráva obsahuje počet nálezů výskytu háďátka a jejich polohu včetně map, počet rostlin ve špatném zdravotním stavu a rostlin odumřelých, jež byly identifikovány, skáceny a podrobeny odběru vzorků a testování, a výsledky těchto testů.
4. Členské státy do 1. března každého roku následujícího po oznámení uvedeném v odstavci 1 sdělí Komisi a ostatním členským státům, jaká opatření se rozhodly přijmout v tomto roce k eradikaci háďátka podle článku 6.
5. Pokud se členský stát rozhodne izolovat výskyt háďátka ve vymezené oblasti podle čl. 7 odst. 1, okamžitě předá Komisi a ostatním členským státům příslušným způsobem přepracovanou verzi sdělení o opatřeních, poskytnutého podle odstavce 1.
Podléhá-li vymezená oblast opatřením k izolaci výskytu háďátka podle článku 7, může toto sdělení o opatřeních zahrnovat období až 5 let. Pokud sdělení zahrnuje období delší než jeden rok, předloží příslušné členské státy Komisi a ostatním členským státům přepracovanou verzi tohoto sdělení do 31. října roku, ve kterém platnost sdělení vyprší.
Pokud bylo rozhodnuto o významných změnách opatření k izolaci výskytu, uvedené sdělení o opatřeních se přepracuje a bezodkladně předloží Komisi a ostatním členským státům.
Článek 10
Přemísťování náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry v rámci Unie
1. Náchylné rostliny a náchylné dřevo a kůra mohou být přemísťovány z vymezených oblastí do jiných než vymezených oblastí a ze zamořených zón do nárazníkových zón, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v příloze III oddíle 1.
2. Náchylné rostliny a náchylné dřevo a kůra mohou být přemísťovány v rámci zamořených zón podléhajících eradikačním opatřením, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v příloze III oddíle 2.
3. Členské státy mohou omezit přemísťování náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry v rámci zamořených zón podléhajících opatřením k izolaci výskytu háďátka.
Článek 11
Kontroly při přemísťování z vymezených oblastí do jiných než vymezených oblastí a ze zamořených zón do nárazníkových zón
1. Členské státy provádějí časté namátkové kontroly náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry přemísťovaných z vymezených oblastí, jež se nacházejí na jejich území, do jiných než vymezených oblastí a ze zamořených zón, jež se nacházejí na jejich území, do nárazníkových zón.
Při konkrétním rozhodování o tom, kde mají být kontroly prováděny, vycházejí členské státy z rizika, že rostliny nebo dřevo a kůra, jež mají být kontrolovány, obsahují živá háďátka, přičemž berou v úvahu původ dodávek, stupeň náchylnosti příslušných rostlin a dřeva a kůry a to, nakolik hospodářský subjekt odpovědný za přemísťování v minulosti dodržoval toto rozhodnutí a rozhodnutí 2006/133/ES.
Kontroly náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry se provádějí na následujících místech:
a)
v místech, kde přecházejí ze zamořených zón do nárazníkových zón;
b)
v místech, kde přecházejí z nárazníkových zón do nevymezených oblastí;
c)
v místě určení v nárazníkové zóně a
d)
v místě původu v zamořené zóně, jako jsou pily, odkud jsou přemísťovány mimo zamořenou zónu.
Členské státy mohou rozhodnout, že budou provádět i další kontroly v jiných místech, než která jsou uvedena v písmenech a) až d).
Tyto kontroly zahrnují kontrolu dokumentace z hlediska dodržení požadavků stanovených v příloze III oddíle 1, kontrolu totožnosti a v případě nedodržení nebo podezření na nedodržení těchto požadavků i rostlinolékařskou kontrolu, jež zahrnuje testování na přítomnost háďátka.
2. Členské státy provádějí namátkové kontroly náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry přemísťovaných z vymezených oblastí, jež se nacházejí mimo jejich území, do jiných než vymezených oblastí na svém území.
Tyto kontroly zahrnují kontrolu dokumentace z hlediska dodržení požadavků stanovených v příloze III oddíle 1, kontrolu totožnosti i rostlinolékařskou kontrolu, jež zahrnuje testování na přítomnost háďátka.
3. Výsledky kontrol uvedených v odstavci 1 se oznámí Komisi a ostatním členským státům každý měsíc a výsledky kontrol uvedených v odstavci 2 se jim oznámí jednou ročně do 1. března.
Pokud tyto kontroly prokážou přítomnost háďátka v náchylných rostlinách nebo v náchylném dřevu nebo kůře, dotyčný členský stát tento nález okamžitě oznámí Komisi a ostatním členským státům.
Článek 12
Opatření v případě nedodržení článku 10
Pokud kontroly uvedené v článku 11 prokážou, že ustanovení přílohy III oddílu 1 nebo oddílu 2 nebyla dodržena, členský stát, který tyto kontroly provedl, okamžitě podrobí materiál, který nesplňuje požadavky, některému z těchto opatření:
a)
zničení;
b)
přemístění pod úředním dohledem do zpracovatelského zařízení výslovně k tomu oprávněného, kde jsou náchylné dřevo a kůra podrobeny tepelnému ošetření tak, aby se v kterékoliv jejich části dosáhlo minimální teploty 56 °C po dobu alespoň 30 minut, a aby bylo zajištěno, že budou prosté živých háďátek a živých přenašečů;
c)
pokud materiál, který nesplňuje požadavky, je dřevěným obalovým materiálem právě používaným při přepravě předmětů, a aniž jsou dotčena ustanovení přílohy III, vrácení pod úředním dohledem do místa odeslání nebo do místa poblíž místa, kde byl materiál zadržen, k přebalení těchto předmětů a zničení tohoto dřevěného obalového materiálu, přičemž je nutno vyloučit jakékoli riziko šíření háďátka.
Článek 13
Opravňování zpracovatelských zařízení
1. Členské státy, na jejichž území se nachází vymezená oblast, oprávní dostatečně vybavená zpracovatelská zařízení k provádění jednoho nebo více z následujících úkolů stanovených v příloze III:
a)
ošetřování náchylného dřeva a kůry, jak je stanoveno v oddíle 1 bodě 2 písm. a) a oddíle 2 bodě 2 prvním pododstavci písm. c) uvedené přílohy;
b)
vydávání rostlinolékařských pasů podle směrnice Komise 92/105/EHS (6) pro náchylné dřevo a kůru ošetřené příslušným zpracovatelským zařízením v souladu s písmenem a) tohoto odstavce, jak je stanoveno v oddíle 1 bodě 2 písm. b) přílohy III a oddíle 2 bodě 2 druhém pododstavci písm. b) uvedené přílohy;
c)
ošetřování dřevěného obalového materiálu, jak je stanoveno v oddíle 1 bodě 3 písm. a) uvedené přílohy a oddíle 2 bodě 3 uvedené přílohy a
d)
označování dřevěného obalového materiálu ošetřeného příslušným zpracovatelským zařízením v souladu s písmenem c) způsobem stanoveným v oddíle 1 bodě 3 písm. b) přílohy III a v oddíle 2 bodě 3 uvedené přílohy, v souladu s přílohou II mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15.
Tato zařízení jsou dále uváděna jako „oprávněná zpracovatelská zařízení“.
2. Oprávněná zpracovatelská zařízení zajistí dohledatelnost ošetřeného náchylného dřeva, kůry a dřevěného obalového materiálu.
Článek 14
Opravňování k označování
1. Členské státy, na jejichž území se nachází vymezená oblast, pověří dostatečně vybavené výrobce dřevěného obalového materiálu, aby v souladu s přílohou II mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 označovali dřevěný obalový materiál, jejž vyrábějí ze dřeva ošetřeného oprávněným zpracovatelským zařízením a opatřeného rostlinolékařským pasem podle směrnice 92/105/EHS.
Tito výrobci jsou dále uváděni jako „oprávnění výrobci dřevěného obalového materiálu“.
2. Jedině oprávnění výrobci dřevěného obalového materiálu mohou používat k výrobě dřevěného obalového materiálu dřevo ze zpracovatelských zařízení, výslovně pro tento účel oprávněných, opatřené rostlinolékařským pasem podle směrnice 92/105/EHS, a zajistí, aby bylo možné zpětně dohledat, ze kterého oprávněného zpracovatelského zařízení takto použité dřevo pochází.
Článek 15
Dohled nad oprávněnými zpracovatelskými zařízeními a oprávněnými výrobci dřevěného obalového materiálu
Členské státy provádějí dohled nad oprávněnými zpracovatelskými zařízeními a oprávněnými výrobci dřevěného obalového materiálu, aby se zajistilo, že správně plní úkoly stanovené v jejich oprávnění.
Členské státy zajistí, aby byl tento dohled prováděn odborně kvalifikovanými pracovníky příslušných úředních subjektů nebo kterýmikoli jinými odborně kvalifikovanými osobami pod dohledem příslušných úředních subjektů.
Článek 16
Zrušení oprávnění oprávněných zpracovatelských zařízení a oprávněných výrobců dřevěného obalového materiálu
1. Pokud členský stát, který udělil oprávnění, zjistí, že se v náchylném dřevu, kůře nebo dřevěném obalovém materiálu ošetřeném oprávněným zpracovatelským zařízením vyskytuje háďátko, okamžitě toto oprávnění zruší.
Pokud členský stát, který udělil oprávnění, zjistí, že se v náchylném dřevěném obalovém materiálu označeném oprávněným výrobcem dřevěného obalového materiálu vyskytuje háďátko, okamžitě toto oprávnění zruší.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 1, pokud členský stát, který udělil oprávnění, zjistí, že oprávněné zpracovatelské zařízení nebo oprávněný výrobce dřevěného obalového materiálu neplní správně své úkoly stanovené v příslušném oprávnění, přijme nezbytná opatření, jež zajistí dodržování ustanovení článků 13 a 14.
Článek 17
Seznam oprávněných zpracovatelských zařízení a oprávněných výrobců dřevěného obalového materiálu
1. Členské státy informují Komisi o vydání oprávnění zpracovatelskému zařízení v souladu s článkem 13 nebo výrobci dřevěného obalového materiálu v souladu s článkem 14 a o zrušení takových oprávnění.
2. Komise sestaví seznam oprávněných zpracovatelských zařízení a oprávněných výrobců dřevěného obalového materiálu a předá tento seznam členským státům. Část A tohoto seznamu obsahuje oprávněná zpracovatelská zařízení. Část B tohoto seznamu obsahuje oprávněné výrobce dřevěného obalového materiálu. Seznam je aktualizován na základě informací obdržených od členských států.
Článek 18
Zrušení
Rozhodnutí 2006/133/ES se zrušuje.
Článek 19
Přezkum
Toto rozhodnutí bude přezkoumáno nejpozději do 31. července 2015.
Článek 20
Použitelnost
Ustanovení přílohy III oddílu 1 bodu 2 písm. a) druhé věty a přílohy III oddílu 2 bodu 2 písm. c) druhé věty se použijí od 1. ledna 2013.
Článek 21
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 26. září 2012.
32012D0535
L 266/42
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
od 26. rujna 2012.
o hitnim mjerama za sprečavanje širenja unutar Unije Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode)
(priopćena pod brojem dokumenta C(2012) 6543)
(2012/535/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno četvrtu rečenicu njezinog članka 16. stavka 3.,
budući da:
(1)
Odlukom Komisije 2006/133/EZ (2) zahtijeva se od država članica da privremeno poduzmu dodatne mjere protiv širenja borove nematode u pogledu područja u Portugalu, osim onih u kojima je poznato da se ne pojavljuje. Izbijanja borove nematode u Španjolskoj i višekratna zadržavanja borovom nematodom zaraženog borovog drveta, drvenog materijala za pakiranje i kore iz Portugala od strane drugih država članica, pokazuju da se povećao rizik mogućnosti širenja borove nematode iz područja u Portugalu za koja je poznato da se borova nematoda u njima pojavljuje. Gospodarski, društveni i ekološki učinci širenja borove nematode diljem Unije bili bi neprihvatljivo veliki. Stoga je primjereno proširiti opseg mjera koje se odnose na borovu nematodu na sve države članice.
(2)
S ciljem sprečavanja unošenja i širenja borove nematode, države članice trebale bi provoditi godišnje preglede u pogledu prisutnosti borove nematode u područjima u kojima nije poznato da se pojavljuje i prilagoditi planove pripravnosti u slučaju nalaza prisutnosti borove nematode.
(3)
U slučaju da se otkrije da je borova nematoda prisutna u području u kojem nije bilo poznato da se pojavljuje, države članice trebale bi demarkirati područja na kojima se trebaju primijeniti mjere za iskorjenjivanje. Te mjere trebale bi uključiti preventivnu sječu osjetljivog bilja u zaraženoj zoni i u zoni s polumjerom od 500 m oko bilja zaraženog borovom nematodom, zajedno s pojačanim nadzorom u pogledu prisutnosti borove nematode na cijelom demarkiranom području.
(4)
Ako država članica zaključi da bi sječa osjetljivog bilja do udaljenosti od 500 m od bilja zaraženog borovom nematodom bila nerazmjerna, na primjer kada pogođena zona uključuje područja zaštićena u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (3) i Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (4), trebale bi biti dostupne alternativne mogućnosti za upravljanje rizikom koje bi uključivale manju količinu sječe osjetljivog bilja. U tom slučaju, trebalo bi osigurati alternativne zaštitne mjere kako bi se osigurala jednaka razina ublažavanja rizika od širenja borove nematode.
(5)
Glavni cilj mjera koje se odnose na borovu nematodu trebao bi biti iskorjenjivanje, pri čemu bi suzbijanje bilo dopušteno samo u područjima u kojima iskorjenjivanje nije izvediv cilj. Kako bi se osiguralo da se iskorjenjivanje postigne tamo gdje je to moguće, države članice trebale bi provoditi mjere za iskorjenjivanje najmanje četiri godine. Međutim, ako je iskorjenjivanje nemoguće, državama članicama bi, u nekim slučajevima, trebalo dopustiti da primjene mjere za suzbijanje čak prije isteka četverogodišnjeg razdoblja.
(6)
Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju i druge države članice o mjerama za iskorjenjivanje i suzbijanje koje su poduzele ili su odlučile poduzeti.
(7)
Dotični subjekti i javnost trebali bi biti obaviješteni o poduzetim mjerama za iskorjenjivanje i suzbijanje.
(8)
Premještanja osjetljivog bilja i osjetljivog drva i kore unutar demarkiranih područja i iz tih područja trebala bi podlijegati određenim ograničenjima. Države članice trebale bi provjeravati poštuju li se te zabrane i ograničenja i prema potrebi uvesti korektivne mjere.
(9)
Ako ograničenja koja se odnose na premještanje osjetljivog drva i kore uključuju zahtjeve u pogledu obrade takvog drva i kore, države članice trebale bi odobriti i nadzirati pogone koji su odgovarajuće opremljeni za provođenje takve obrade i izdati biljne putovnice ili označiti obrađeno osjetljivo drvo ili koru. Trebalo bi odrediti pravila za odobrenje i nadzor takvih pogona. Trebalo bi također odrediti pravila za odobrenje i nadzor proizvođača drvenog materijala za pakiranje koji primjenjuju takvo označivanje.
(10)
Države članice i subjekti trebali bi imati pristup podacima vezanim uz te odobrene pogone. Stoga bi Komisija trebala sastaviti i održavati popis odobrenih pogona za obradu i odobrenih proizvođača drvenog materijala za pakiranje.
(11)
Odluku 2006/133/EZ bi stoga trebalo staviti izvan snage.
(12)
Ovu Odluku trebalo bi ponovno preispitati nakon tri godine kako bi se uzeo u obzir tehnički i znanstveni napredak.
(13)
Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biljno zdravstvo,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„osjetljivo bilje” znači bilje (osim plodova i sjemenki) rodova Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. i Tsuga Carr.;
(b)
„osjetljivo drvo” znači drvo četinjača (Coniferales), s izuzetkom piljenog drva i trupaca vrsta Taxus L. i Thuja L.;
(c)
„osjetljiva kora” znači kora četinjača (Coniferales);
(d)
„mjesto proizvodnje” znači svaki prostor koji djeluje kao zasebna proizvodna jedinica. To može uključivati proizvodna mjesta kojima se samostalno upravlja za fitosanitarne namjene;
(e)
„vektor” znači kukci koji pripadaju rodu Monochamus Megerle in Dejean, 1821;
(f)
„sezona letenja vektora” znači razdoblje od 1. travnja do 31. listopada, osim u slučaju kad postoji tehničko-znanstveno obrazloženje za drukčije trajanje sezone letenja vektora, uzimajući u obzir sigurnosnu granicu od četiri dodatna tjedna na početku i na kraju očekivane sezone letenja;
(g)
„drveni materijal za pakiranje” znači drvo ili drveni proizvodi koji se koriste za podupiranje, zaštitu ili prijevoz robe, u obliku sanduka za pakiranje, kutija, gajbi, bubnjeva i sličnih ambalaža, paleta, sandučastih paleta i ostalih utovarnih ploča, okvira za palete i drva za pričvršćivanje tereta, bez obzira na to koriste li se stvarno za prijevoz predmeta. Prerađeno drvo proizvedeno lijepljenjem, zagrijavanjem ili primjenom tlaka ili njihovom kombinacijom i materijal za pakiranje u cijelosti sastavljen od drva debljine 6 mm ili manje su isključeni.
Članak 2.
Pregledi u područjima u kojima nije poznato da se pojavljuje borova nematoda
1. Države članice godišnje provode preglede za Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borovu nematodu), dalje u tekstu „borova nematoda”, na osjetljivom bilju, osjetljivom drvu i kori i na vektorima, i utvrđuju ima li dokaza o prisutnosti borove nematode u dijelovima njihovog državnog područja u kojima prije nije bilo poznato da se pojavljuje borova nematoda.
Ti pregledi sastoje se od prikupljanja i laboratorijskog ispitivanja uzoraka osjetljivog bilja, osjetljivog drva i kore te vektora. Broj uzoraka određuje se u skladu s pouzdanim znanstvenim i tehničkim načelima.
2. Države članice dostavljaju Komisiji opis pregleda navedenih u stavku 1., u kojem je određen broj mjesta pregleda, područja koja se trebaju pregledati i broj uzoraka koje treba podvrgnuti laboratorijskom ispitivanju svake godine. U tom opisu navode se znanstvena i tehnička načela na kojima se temelje ti pregledi.
Taj opis dostavlja se Komisiji do 1. ožujka godine u kojoj se trebaju provesti pregledi.
3. Svaka država članica dostavlja Komisiji i drugim državama članicama rezultate pregleda iz stavka 1. do 1. ožujka godine nakon godine u kojoj su provedeni pregledi.
Članak 3.
Laboratorijsko ispitivanje
Laboratorijsko ispitivanje na prisutnost borove nematode na osjetljivom bilju, osjetljivom drvu i kori te vektorima provodi se u skladu s dijagnostičkim protokolom za Bursaphelenchus xylophilus predviđenim u Normi EPPO-a PM7/4(2) (5). Metode u toj normi mogu se dopuniti ili zamijeniti znanstveno potvrđenim molekularnim dijagnostičkim metodama za koje se pokazalo da su barem jednako osjetljive i pouzdane kao one u normi EPPO-a.
Članak 4.
Planovi pripravnosti
1. Do 31. prosinca 2013. svaka država članica utvrđuje plan kojim se određuju radnje koje treba poduzeti na njezinom državnom području u skladu s člancima 5. do 16., u slučaju potvrđene prisutnosti ili sumnje na prisutnost borove nematode, dalje u tekstu „plan pripravnosti”.
2. U planu pripravnosti određuje se sljedeće:
(a)
uloge i odgovornosti uključenih tijela i jedinstvenog nadležnog tijela u tim radnjama;
(b)
pravila o obavješćivanju o tim radnjama između uključenih tijela, jedinstvenog nadležnog tijela, dotičnog privatnog sektora i javnosti;
(c)
pravila o laboratorijskom ispitivanju; i
(d)
pravila o osposobljavanju osoblja tijela uključenih u te radnje.
3. Države članice osiguravaju vrednovanje i preispitivanje svojih planova pripravnosti.
4. Države članice dostavljaju svoje planove pripravnosti Komisiji na njezin zahtjev.
Članak 5.
Demarkirana područja
1. Ako rezultati godišnjeg pregleda predviđenog u članku 2. stavku 1. pokažu prisutnost borove nematode na osjetljivom bilju u dijelu državnog područja države članice u kojem prije nije bilo poznato da se pojavljuje, ili ako se drugim sredstvima dokaže takva prisutnost, ta država članica bez odlaganja demarkira područje u skladu sa stavkom 2., dalje u tekstu „demarkirano područje”.
Ako se prisutnost borove nematode otkrije u vektoru ili pošiljci osjetljivog drva, osjetljive kore ili u drvenom materijalu za pakiranje, dotična država članica provodi istragu u neposrednoj blizini mjesta na kojem je vektor ulovljen ili na kojem su osjetljivo drvo, osjetljiva kora ili drveni materijal za pakiranje bili u vrijeme otkrivene prisutnosti. Ako rezultati te istrage pokažu prisutnost borove nematode na osjetljivom bilju, primjenjuje se i podstavak 1.
2. Demarkirano područje sastoji se od područja u kojem je otkrivena prisutnost borove nematode, dalje u tekstu „zaraženo područje”, i od područja koje okružuje zaraženo područje, dalje u tekstu „sigurnosno područje”. Sigurnosno područje široko je barem 20 km.
Ako se primjenjuju mjere za iskorjenjivanje u skladu s člankom 6., dotična država članica može odlučiti smanjiti širinu sigurnosnog područja na najmanje 6 km pod uvjetom da to smanjenje ne ugrožava iskorjenjivanje.
3. Ako se otkrije da je borova nematoda prisutna u sigurnosnom području, bez odlaganja se utvrđuje novo demarkirano područje u skladu sa stavkom 1. uzimajući u obzir to otkriće.
Postojeće demarkirano područje može se umjesto toga izmijeniti uzimajući u obzir to otkriće ako to područje podliježe mjerama za iskorjenjivanje u skladu s člankom 6.
O svakom dokazu o prisutnosti borove nematode u sigurnosnom području treba odmah obavijestiti Komisiju i druge države članice.
4. Ako se prisutnost borove nematode otkrije na području države članice i demarkirano područje moglo bi se proširiti na područje jedne ili više drugih država članica, druga država članica ili države članice utvrđuju, u skladu sa stavkom 1., demarkirano područje ili demarkirana područja koja upotpunjuju sigurnosno područje sigurnosnim područjem ili sigurnosnim područjima čija širina odgovara širini sigurnosnog područja u državi članici otkrića.
5. Države članice obavješćuju Komisiju i druge države članice o demarkiranim područjima na svojem državnom području u roku od jednog mjeseca od dana kad je otkrivena prisutnost borove nematode u dotičnom području.
Ta obavijest uključuje opis demarkiranih područja, njihovu lokaciju i imena upravnih tijela na koja se demarkiranje odnosi, zajedno sa kartom na kojoj je naznačena lokacija svakog demarkiranog područja, zaraženog područja ili sigurnosnog područja.
Države članice dostavljaju Komisiji i drugim državama članicama izmjene demarkiranih područja na svojem državnom području u roku od jednog mjeseca od te izmjene.
6. Ako godišnji pregledi osjetljivog bilja i vektora, kako je određeno u točki 6. Priloga I., pokažu da nije otkrivena prisutnost borove nematode u dotičnom demarkiranom području u prethodne četiri godine, dotična država članica može odlučiti da to područje više nije demarkirano. Država članica u situaciji navedenoj u točki 5. Priloga I. može odlučiti da područje više nije demarkirano u slučaju da je odsutnost borove nematode potvrđena uzorkovanjem i ispitivanjem iz točke 7. tog Priloga.
Obavješćuje Komisiju i druge države članice o toj odluci unutar mjesec dana.
7. Komisija utvrđuje popis demarkiranih područja i dostavlja taj popis državama članicama.
Taj se popis ažurira u skladu s obavijestima koje Komisija primi sukladno stavcima 5. i 6.
Članak 6.
Iskorjenjivanje
1. Države članice poduzimaju mjere za iskorjenjivanje borove nematode prisutne u demarkiranim područjima na njihovom državnom području, kako je određeno u Prilogu I.
Borova nematoda smatra se iskorijenjenom ako godišnji pregledi osjetljivog bilja i vektora, kako je određeno u točki 6. Priloga I., pokažu da nije otkrivena prisutnost borove nematode u dotičnom demarkiranom području u prethodne četiri godine, ili u slučaju da je odsutnost borove nematode potvrđena uzorkovanjem i ispitivanjem iz trećeg podstavka točke 7. Priloga I.
2. Države članice osiguravaju da mjere navedene u stavku 1. provodi tehnički kvalificirano osoblje nadležnih službenih tijela ili drugo tehnički kvalificirano osoblje koje djeluje pod nadzorom nadležnih službenih tijela.
Članak 7.
Suzbijanje
1. Ako godišnji pregledi osjetljivog bilja i vektora, kako je određeno u točki 6. Priloga I., pokažu prisutnost borove nematode u demarkiranom području tijekom razdoblja od najmanje četiri uzastopne godine i prikupljeno iskustvo pokazuje da je, u dotičnoj situaciji, nemoguće iskorijeniti borovu nematodu, dotična država članica može umjesto toga odlučiti suzbiti borovu nematodu unutar tog područja.
Dotična država članica može, međutim, prije kraja tog razdoblja, odlučiti suzbiti borovu nematodu, umjesto da ju iskorijeni, u slučajevima kada promjer zaraženog područja prelazi 20 km, postoje dokazi o prisutnosti borove nematode u cijelom zaraženom području i prikupljeno iskustvo pokazuje da je u dotičnoj situaciji nemoguće iskorijeniti borovu nematodu u tom području.
Poduzimaju se mjere za suzbijanje, kako je određeno u Prilogu II.
2. Ako država članica odluči, u skladu sa stavkom 1., primijeniti mjere za suzbijanje umjesto mjera za iskorjenjivanje, obavješćuje Komisiju o toj odluci iznoseći svoje razloge.
Ako se primjenjuje drugi podstavak stavka 1., Komisija provodi istrage u toj državi članici kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti predviđeni tim podstavkom.
3. Demarkirana područja podložna mjerama za suzbijanje u skladu sa stavkom 1. označavaju se kao takva u popisu iz članka 5. stavka 7. Države članice mogu primijeniti mjere za suzbijanje samo u demarkiranim područjima koja su označena na tom popisu kao podložna suzbijanju borove nematode.
4. Države članice osiguravaju da mjere navedene u stavku 1. provodi tehnički kvalificirano osoblje nadležnih službenih tijela ili drugo tehnički kvalificirano osoblje koje djeluje pod nadzorom nadležnih službenih tijela.
Članak 8.
Obavješćivanje subjekata i javnosti
Ako se primjenjuju mjere za iskorjenjivanje u skladu s člankom 6. ili mjere za suzbijanje u skladu s člankom 7., dotične države članice osiguravaju mjere za obavješćivanje dotičnih subjekata i javnosti.
Članak 9.
Obavješćivanje o nacionalnim mjerama
1. Države članice, u roku od mjesec dana od obavijesti previđene prvim podstavkom članka 16. stavka 1. Direktive 2000/29/EZ o pojavi borove nematode u dijelu svojeg državnog područja u kojem njezina prisutnost prije nije bila poznata, obavješćuju Komisiju i druge države članice o mjerama koje su poduzele ili su odlučile poduzeti za iskorjenjivanje borove nematode u skladu s člankom 6.
2. Ako država članica poduzme mjere za iskorjenjivanje borove nematode u skladu s člankom 6., obavijest o tim mjerama iz stavka 1. uključuje mjere koje se odnose na sječu, uzorkovanje, ispitivanje, odstranjivanje i uništenje osjetljivog bilja, kako je navedeno u točkama 2., 3., 4., 5., 7., 8. i 9. Priloga I., te osmišljavanje i organizaciju pregleda, uključujući broj inspekcijskih pregleda, uzoraka koje treba uzeti i laboratorijskih ispitivanja koja treba provesti, kako je navedeno u točki 6. Priloga I.
Ako država članica poduzme mjere za suzbijanje borove nematode u skladu s člankom 7., obavijest o tim mjerama iz stavka 1. uključuje mjere koje se odnose na sječu, uzorkovanje, ispitivanje, odstranjivanje i uništenje osjetljivog bilja te osmišljavanje i organizaciju pregleda, uključujući broj inspekcijskih pregleda, uzoraka koje treba uzeti i laboratorijskih ispitivanja koja treba provesti, kako je navedeno u točkama 2. i 3. Priloga II.
Ta obavijest o mjerama također uključuje opis mjera za obavješćivanje dotičnih subjekata i javnosti u skladu s člankom 8. i provjera koje treba provesti u skladu s člankom 11. stavkom 1.
3. Države članice dostavljaju Komisiji i drugim državama članicama do 1. ožujka svake godine izvješće o rezultatima mjera poduzetih u prethodnoj godini, u skladu s člancima 6. i 7.
To izvješće uključuje broj i lokacije otkrića prisutnosti borove nematode, uključujući karte, broj biljaka u lošem zdravstvenom stanju i uginulih biljaka koje su identificirane, posječene, uzorkovane i ispitane, te rezultate tih ispitivanja.
4. Države članice do 1. ožujka svake godine nakon obavijesti iz stavka 1., dostavljaju Komisiji i drugim državama članicama mjere koje su odlučile poduzeti u toj godini za iskorjenjivanje borove nematode u skladu s člankom 6.
5. Ako država članica odluči suzbiti borovu nematodu u demarkiranom području u skladu s člankom 7. stavkom 1., Komisiji i drugim državama članicama odmah dostavlja sukladno izmijenjenu verziju obavijesti o mjerama iz stavka 1.
Ta obavijest o mjerama može obuhvaćati razdoblje do najviše pet godina u slučaju demarkiranog područja podložnog mjerama za suzbijanje u skladu s člankom 7. Ako obavijest obuhvaća više od jedne godine, dotične države članice dostavljaju Komisiji i drugim državama članicama izmijenjenu verziju te obavijesti o mjerama do 31. listopada u godini u kojoj prestaje važiti.
Ako su odlučene značajne promjene mjera za suzbijanje, ta obavijest o mjerama se revidira i dostavlja Komisiji i drugim državama članicama bez odgađanja.
Članak 10.
Premještanje osjetljivog bilja i osjetljivog drva i kore unutar Unije
1. Osjetljivo bilje i osjetljivo drvo i kora premještaju se iz demarkiranih područja u područja koja nisu demarkirana i iz zaraženih područja u sigurnosna područja samo ako su ispunjeni uvjeti, kako je određeno u odjeljku 1. Priloga III.
2. Osjetljivo bilje i osjetljivo drvo i kora premještaju se unutar zaraženog područja podložnog mjerama za iskorjenjivanje samo ako su ispunjeni uvjeti, kako je određeno u odjeljku 2. Priloga.
3. Države članice mogu ograničiti premještanje osjetljivog bilja te osjetljivog drva i kore unutar zaraženih područja podložnih mjerama za suzbijanje.
Članak 11.
Provjere koje se odnose na premještanja iz demarkiranih područja na područja koja nisu demarkirana i iz zaraženih područja u sigurnosna područja
1. Države članice provode česte nasumične provjere osjetljivog bilja i osjetljivog drva i kore koje se premješta iz demarkiranih područja koja se nalaze na njihovom državnom području u područja koja nisu demarkirana i iz zaraženih područja koja se nalaze na njihovom državnom području u sigurnosna područja.
Pri odlučivanju u određenom slučaju o tome gdje se provode provjere, države članice temelje svoju odluku na riziku da bilje ili drvo i kora koje se treba provjeriti prenosi živu borovu nematodu, uzimajući u obzir podrijetlo pošiljaka, stupanj osjetljivosti dotičnog bilja te drva i kore, te prošlu usklađenost s ovom Odlukom i Odlukom 2006/133/EZ od strane subjekta odgovornog za premještanje.
Provjere osjetljivog bilja i osjetljivog drva i kore provode se na sljedećim mjestima:
(a)
na točkama s kojih se premještaju iz zaraženih područja u sigurnosna područja;
(b)
na točkama s kojih se premještaju iz sigurnosnih područja u ne-demarkirana područja;
(c)
na njihovim mjestima odredišta u sigurnosnom području; i
(d)
na njihovim mjestima podrijetla u zaraženim područjima, kao što su pilane, iz kojih su premješteni iz zaraženog područja.
Države članice mogu odlučiti provesti provjere dodatno na drugim mjestima osim na onim navedenim u točkama (a) do (d).
Te provjere uključuju dokumentacijski pregled u pogledu zahtjeva utvrđenih u odjeljku 1. Priloga III., identifikacijski pregled i, u slučaju nepoštivanja ili sumnje na nepoštivanje tih zahtjeva, zdravstveni pregled bilja koji uključuje ispitivanje na prisutnost borove nematode.
2. Države članice provode nasumične provjere na osjetljivom bilju i osjetljivom drvu i kori koje se premješta iz demarkiranih područja koja se nalaze izvan njihovog državnog područja u područja na njihovom državnom području koja nisu demarkirana.
Te provjere uključuju dokumentacijski pregled u pogledu zahtjeva utvrđenih u odjeljku 1. Priloga III., identifikacijski pregled i zdravstveni pregled bilja koji uključuje ispitivanje na prisutnost borove nematode.
3. Rezultati provjera iz stavka 1. dostavljaju se Komisiji i drugim državama članicama mjesečno, a oni iz stavka 2. godišnje, do 1. ožujka.
Ako te provjere pokazuju da je borova nematoda prisutna na osjetljivom bilju ili osjetljivom drvu ili kori, države članice odmah obavješćuju Komisiju i druge države članice o tom otkriću.
Članak 12.
Mjere u slučaju nepoštivanja članka 10.
Ako provjere iz članka 11. pokažu da se zahtjevi iz odjeljka 1. ili 2. Priloga III. ne poštuju, države članice koje su provele te provjere odmah podvrgavaju neusklađeni materijal jednoj od sljedećih mjera:
(a)
uništenje;
(b)
premještanje pod službenim nadzorom u objekt za obradu posebno odobren za tu namjenu, gdje se podvrgava toplinskoj obradi kako bi se postigla temperatura od najmanje 56 °C tijekom najmanje 30 minuta na cijelom osjetljivom drvu i kori, čime se osigurava odstranjivanje živih borovih nematoda i živih vektora;
(c)
ako se neusklađeni materijal sastoji od drvenog materijala za pakiranje koji se stvarno koristi u prijevozu predmeta, i ne dovodeći u pitanje Prilog III., povrat pod službenim nadzorom na mjesto otpreme, ili na lokaciju u blizini zadržavanja, radi prepakiranja tih predmeta i uništenja tog drvenog materijala za pakiranje, pri čemu treba izbjegavati svaki rizik od širenja borove nematode.
Članak 13.
Odobrenje objekata za obradu
1. Države članice na čijem se državnom području nalazi demarkirano područje odobravaju objekte za obradu koji su odgovarajuće opremljeni za provođenje jednog ili više sljedećih zadatka, kako je određeno u Prilogu III.:
(a)
obrada osjetljivog drva i kore, kako je određeno u točki 2.(a) odjeljka 1. tog Priloga i točki (c) prvog podstavka točke 2. odjeljka 2. tog Priloga;
(b)
izdavanje biljnih putovnica navedenih u Direktivi Komisije 92/105/EEZ (6) za osjetljivo drvo i koru koji su obrađeni u dotičnim objektima za obradu u skladu s točkom (a) ovog stavka, kako je određeno u točki 2.(b) odjeljka 1. Priloga III. i točki (b) drugog podstavka točke 2. odjeljka 2. tog Priloga;
(c)
obrada drvenog materijala za pakiranje, kako je određeno u točki 3.(a) odjeljka 1. tog Priloga i točki 3. odjeljka 2. tog Priloga; i
(d)
označivanje drvenog materijala za pakiranje koji je obrađen u dotičnim objektima za obradu u skladu s točkom (c), kako je određeno u točki 3.(b) odjeljka 1. Priloga III. i točki 3. odjeljka 2. tog Priloga, u skladu s Prilogom II. Međunarodnoj normi za fitosanitarne mjere FAO-a br. 15.
Ti se objekti dalje u tekstu navode kao „odobreni objekti za obradu”.
2. Odobreni objekti za obradu osiguravaju sljedivost obrađenog osjetljivog drva, kore i drvenog materijala za pakiranje.
Članak 14.
Odobrenje za označivanje
1. Države članice na čijem se državnom području nalazi demarkirano područje odobravaju proizvođačima drvenog materijala za pakiranje koji su odgovarajuće opremljeni da, u skladu s Prilogom II. Međunarodnoj normi za fitosanitarne mjere FAO-a br. 15, označe drveni materijal za pakiranje koji sastavljaju iz drva obrađenog u odobrenom objektu za obradu i uz koji je priložena biljna putovnica navedena u Direktivi 92/105/EEZ.
Ti se proizvođači dalje u tekstu navode kao „odobreni proizvođači drvenog materijala za pakiranje”.
2. Odobreni proizvođači drvenog materijala za pakiranje koriste isključivo drvo iz objekata za obradu posebno odobrenih za tu namjenu i uz koje je priložena biljna putovnica navedena u Direktivi 92/105/EEZ za proizvodnju drvenog materijala za pakiranje i osiguravaju da se drvo koje se koristi za tu namjenu može slijediti natrag sve do tih objekata za obradu.
Članak 15.
Nadzor odobrenih objekata za obradu i odobrenih proizvođača drvenog materijala za pakiranje
Države članice nadziru odobrene objekte za obradu i odobrene proizvođače drvenog materijala za pakiranje kako bi osigurale da pravilno obavljaju svoje zadatke, kako je određeno u njihovom odobrenju.
Države članice osiguravaju da nadzor provodi tehnički kvalificirano osoblje nadležnih službenih tijela ili drugo tehnički kvalificirano osoblje koje djeluje pod nadzorom nadležnih službenih tijela.
Članak 16.
Povlačenje odobrenja odobrenih objekata za obradu i odobrenih proizvođača drvenog materijala za pakiranje
1. Ako država članica koja je izdala odobrenje primijeti prisutnost borove nematode na osjetljivom drvu, kori ili drvenom materijalu za pakiranje obrađenom u odobrenom objektu za obradu, odmah povlači to odobrenje.
Ako država članica koja je izdala odobrenje primijeti prisutnost borove nematode na osjetljivom drvenom materijalu za pakiranje kojeg je označio odobreni proizvođač drvenog materijala za pakiranje, odmah povlači to odobrenje.
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., ako država članica koja je izdala odobrenje primijeti da odobreni objekt za obradu ili odobreni proizvođač drvenog materijala za pakiranje ne obavlja pravilno svoje zadatke, kako je određeno u njegovom odobrenju, poduzima potrebne mjere kako bi se osigurala sukladnost s člancima 13. i 14.
Članak 17.
Popis odobrenih objekata za obradu i odobrenih proizvođača drvenog materijala za pakiranje
1. Države članice obavješćuju Komisiju kada odobre objekt za obradu u skladu s člankom 13. ili proizvođača drvenog materijala za pakiranje u skladu s člankom 14. te kada povlače takvo odobrenje.
2. Komisija sastavlja popis odobrenih objekata za obradu i odobrenih proizvođača drvenog materijala za pakiranje i prosljeđuje taj popis državama članicama. U dijelu A tog popisa navode se odobreni objekti za obradu. U dijelu B tog popisa navode se odobreni proizvođači drvenog materijala za pakiranje. Taj se popis ažurira na temelju podataka dobivenih od država članica.
Članak 18.
Stavljanje izvan snage
Odluka 2006/133/EZ stavlja se izvan snage.
Članak 19.
Pregled
Ova se Odluka preispituje najkasnije do 31. srpnja 2015.
Članak 20.
Datum primjene
Druga rečenica točke 2.(a) odjeljka 1. Priloga III. i druga rečenica točke 2.(c) odjeljka 2. tog Priloga primjenjuju se od 1. siječnja 2013.
Članak 21.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. rujna 2012.