PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE (EU) 2015/2392
ze dne 17. prosince 2015
k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014, pokud jde o oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (1), a zejména na čl. 32 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Osoby, které oznamují skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014 (informátoři), mohou příslušné orgány upozornit na nové informace a pomoci jim při odhalování případů zneužívání trhu a jejich sankcionování. Ochota oznamovat takové případy však může být nižší kvůli strachu z odplaty, diskriminace nebo zpřístupnění osobních údajů. V této souvislosti je proto nezbytné zavést vhodná opatření, aby byla zajištěna celková ochrana a dodržování základních práv informátorů a obviněných osob. Osoby, které příslušným orgánům vědomě poskytly nesprávné nebo zavádějící informace, by neměly být považovány za informátory, a tudíž by neměly mít možnost využít ochranných mechanismů.
(2)
Příslušné orgány by měly umožnit anonymní poskytování informací a ochranné mechanismy podle této směrnice by se měly rovněž vztahovat na případy, kdy se anonymní informátor rozhodne odhalit svou totožnost příslušnému orgánu později. Informátoři by měli mít možnost poskytnout informace buď vnitřními postupy, existují-li, nebo přímo příslušnému orgánu.
(3)
Bude nutné určit konkrétní pracovníky příslušných orgánů, kteří budou odborně vyškoleni mimo jiné o platných pravidlech pro ochranu údajů a kteří budou vyřizovat oznámení o porušení nařízení (EU) č. 596/2014 a zajišťovat komunikaci s oznamovatelem, jakož i přijímat v reakci na oznámení vhodná následná opatření.
(4)
Osoby, které hodlají oznámit skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014, by měly být schopny učinit informované rozhodnutí o tom, zda, jak a kdy informace oznámit. Příslušné orgány by proto měly zveřejnit a učinit snadno přístupné informace o dostupných prostředcích komunikace s danými orgány, o platných postupech a o určených pracovnících daného orgánu, kteří se oznámeními o porušení zabývají. Všechny informace týkající se oznamování porušení by měly být transparentní, snadno srozumitelné a spolehlivé, aby oznamování porušení podporovaly, a nikoli od něho odrazovaly.
(5)
V zájmu účinné komunikace s určenými pracovníky je nezbytné, aby příslušné orgány zavedly a používaly různé prostředky komunikace, které by měly být uživatelsky vstřícné a umožňovat komunikaci formou písemnou, ústní, elektronickou i neelektronickou.
(6)
Je důležité, aby postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy bez ohledu na povahu jejich pracovního vztahu a na to, zda pobírají odměnu za práci, které oznámí porušení nebo které jsou obviněny z porušení nařízení (EU) č. 596/2014, chránily tyto osoby před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy přímého či nepřímého nespravedlivého zacházení. Nespravedlivé zacházení může mít velmi odlišné podoby v závislosti na okolnostech. Jednotlivé případy proto budou muset být posuzovány podle pravidel pro řešení sporů nebo v rámci soudních řízení podle vnitrostátního práva.
(7)
Členské státy by měly zajistit, aby příslušné orgány zavedly odpovídající ochranné postupy pro zpracovávání oznámení o porušení a osobních údajů nahlášených osob. Tyto postupy by měly zajistit, aby totožnost každého oznamovatele a nahlášené osoby byla chráněna ve všech fázích řízení. V nezbytných případech a v přiměřeném rozsahu není touto povinností dotčena povinnost zveřejnit informace, pokud to vyžadují právní předpisy Unie nebo členských států pod podmínkou vhodných ochranných opatření podle těchto právních předpisů, včetně případů vyšetřování nebo soudních řízení nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu.
(8)
Je velmi důležité a nutné, aby určení pracovníci příslušného orgánu a jiní jeho pracovníci, kteří získají přístup k informacím poskytnutým příslušnému orgánu oznamovatelem, dodržovali povinnost zachovávat profesní tajemství a důvěrnost při předávání údajů jak uvnitř, tak vně příslušného orgánu, včetně případů, kdy příslušný orgán v souvislosti s oznámením o porušení zahájí šetření nebo vyšetřování nebo navazující činnosti vedoucí k prosazení pravidel.
(9)
Členské státy by měly zajistit náležité vedení záznamů o všech oznámeních o porušení a dohledatelnost každého oznámení v rámci příslušného orgánu, jakož i to, aby informace získané prostřednictvím oznámení mohly být tam, kde je to vhodné, použity jako důkazy při vymáhání práva. Členské státy by měly zajistit soulad se směrnicí 95/46/ES Evropského parlamentu a Rady (2) a vnitrostátními právními předpisy, kterými se směrnice 95/46/ES provádí.
(10)
Ochrana osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby je zásadní podmínkou, aby se zabránilo nespravedlivému zacházení či poškození pověsti v důsledku zpřístupnění osobních údajů, zejména údajů odhalujících totožnost dotčené osoby. Proto vedle vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES, by příslušné orgány měly zavést odpovídající postupy ochrany údajů, které jsou zvláště zaměřeny na ochranu oznamovatele a nahlášené osoby a jejichž součástí by měl být zabezpečený systém v rámci příslušného orgánu s omezenými přístupovými právy pouze pro pověřené pracovníky.
(11)
Může být nutné, aby příslušný orgán předával osobní údaje související s oznámeními o porušení kvůli jejich vyhodnocení a provedení potřebného šetření a donucovacích opatření. Při předávání údajů v rámci příslušného orgánu nebo třetím stranám by příslušné orgány měly zachovávat nejvyšší možnou důvěrnost v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
(12)
Práva osoby obviněné z porušení nařízení (EU) č. 596/2014 by měla být chráněna tak, aby se zabránilo poškození pověsti nebo jiným negativním důsledkům. Kromě toho by v každé fázi postupu následujícím po oznámení porušení měla být plně respektována práva nahlášené osoby na obhajobu a přístup k opravným prostředkům. Členské státy by měly zajistit právo nahlášené osoby na obhajobu, včetně práva na přístup ke spisu, práva být vyslechnut a práva využít účinný opravný prostředek proti rozhodnutí týkajícímu se této osoby podle platných postupů stanovených vnitrostátními právními předpisy v rámci vyšetřování nebo následných soudních řízení.
(13)
Postupy příslušných orgánů by měly být pravidelně a nejméně jednou za dva roky přezkoumány, aby bylo zaručeno, že jsou přiměřené a aktuální, a tedy slouží svému účelu. Za tímto účelem je důležité, aby příslušné orgány své zkušenosti vyhodnocovaly a aby se zapojily do výměny zkušeností a osvědčených postupů s jinými příslušnými orgány.
(14)
Vzhledem k tomu, že podrobná pravidla na ochranu informátorů by členským státům ztížila zajištění slučitelnosti a funkčního souladu s vnitrostátními systémy, včetně administrativních, procedurálních a institucionálních aspektů, je zapotřebí, aby prováděcí akt vykazoval určitou míru flexibility. Této flexibility by bylo nejlépe dosaženo prostřednictvím směrnice místo nařízení, a tudíž se jako nejvhodnější nástroj jeví směrnice, neboť cílem je umožnit členským státům účinně přizpůsobit režim oznamování porušení svým vnitrostátním systémům včetně institucionálního rámce.
(15)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 596/2014 se použije ode dne 3. července 2016, je vhodné, aby členské státy provedly ustanovení týkající se této směrnice a začaly je používat ode dne 3. července 2016.
(16)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tato směrnice stanoví pravidla upřesňující postupy uvedené v čl. 32 odst. 1 nařízení (EU) č. 596/2014, včetně způsobů oznamování a následných opatření a opatření na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy a na ochranu osobních údajů.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„oznamovatelem“ osoba, která příslušnému orgánu oznamuje skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
2)
„nahlášenou osobou“ osoba, která je oznamovatelem obviněna z porušení nebo pokusu o porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
3)
„oznámením o porušení“ oznámení podané oznamovatelem příslušnému orgánu týkající se skutečného nebo možného porušení nařízení (EU) č. 596/2014.
KAPITOLA II
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PŘIJÍMÁNÍ OZNÁMENÍ O PORUŠENÍ A NÁSLEDNÝCH OPATŘENÍ
Článek 3
Určení pracovníci
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány určily pracovníky, kteří budou oznámení o porušení vyřizovat („určení pracovníci“). Určení pracovníci musí být pro účely vyřizování oznámení o porušení proškoleni.
2. Určení pracovníci plní tyto funkce:
a)
poskytují osobám, které vyjádří zájem, informace o postupech pro oznamování porušení;
b)
přijímají oznámení o porušení a následná opatření;
c)
udržují kontakt s oznamovatelem, pokud uvedl totožnost.
Článek 4
Informace týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány na svých internetových stránkách v samostatném, snadno nalezitelném a dostupném oddílu zveřejnily informace týkající se přijímání oznámení o porušení uvedené v odstavci 2.
2. Informace uvedené v odstavci 1 zahrnují vše níže uvedené:
a)
prostředky komunikace pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření a pro kontaktování určených pracovníků v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně:
1)
telefonních čísel a informace, zda jsou hovory při využívání těchto telefonních linek zaznamenávány, či nikoli;
2)
vyhrazených elektronických a poštovních adres pro kontaktování určených pracovníků, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost;
b)
postupy týkající se oznámení o porušení uvedené v článku 5;
c)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení v rámci postupů týkajících se oznámení o porušení uvedených v článku 5;
d)
postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy;
e)
prohlášení, které jasně vysvětluje, že u osoby předávající informace příslušnému orgánu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014 se má za to, že neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývající ze smlouvy nebo právního či správního předpisu a že jí v souvislosti s tímto zpřístupněním informací nevzniká žádná odpovědnost jakéhokoli druhu.
3. Příslušné orgány mohou na svých internetových stránkách zveřejnit podrobnější informace uvedené v odstavci 2 týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření.
Článek 5
Postupy týkající se oznámení o porušení
1. V postupech týkajících se oznámení o porušení podle čl. 4 odst. 2 písm. b) musí být jasně uvedeny všechny tyto informace:
a)
informace, že oznámení o porušení může být rovněž podáno anonymně;
b)
způsob, jakým může příslušný orgán požadovat, aby oznamovatel objasnil oznámené informace nebo poskytl dodatečné informace, které jsou mu dostupné;
c)
druh, obsah a časový rámec pro zpětnou vazbu o výsledcích oznámení o porušení, které může oznamovatel po oznámení očekávat;
d)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení, včetně podrobného popisu okolností, za nichž mohou být důvěrné údaje oznamovatele zpřístupněny v souladu s články 27, 28 a 29 nařízení (EU) č. 596/2014.
2. Podrobný popis uvedený v odst. 1 písm. d) musí zajistit informovanost oznamovatele o mimořádných případech, kdy důvěrnost údajů nelze zajistit, včetně případů, kdy je zpřístupnění údajů nezbytnou a přiměřenou povinností vyplývající z právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů v souvislosti s vyšetřováním nebo následným soudním řízením nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu, a v každém případě za podmínky náležitých ochranných opatření podle uvedených právních předpisů.
Článek 6
Určené prostředky komunikace
1. Členské státy zajistí, aby pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření příslušné orgány zřídily nezávislé a samostatné prostředky komunikace, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost („určené prostředky komunikace“).
2. Určené prostředky komunikace se považují za nezávislé a samostatné, splňují-li všechna tato kritéria:
a)
jsou odděleny od obecných prostředků komunikace příslušného orgánu, včetně těch, které příslušný orgán používá k interní komunikaci a komunikaci se třetími stranami při své běžné činnosti;
b)
jsou navrženy, vytvořeny a používány způsobem, který zajišťuje úplnost, celistvost a důvěrnost informací a brání přístupu neoprávněných pracovníků příslušného orgánu;
c)
umožňují dlouhodobé uchovávání informací v souladu s článkem 7 za účelem případného dalšího vyšetřování.
3. Určené prostředky komunikace musí umožňovat oznamování skutečných nebo možných porušení přinejmenším všemi těmito způsoby:
a)
písemným oznámením v elektronické či papírové podobě;
b)
ústním oznámením prostřednictvím telefonu se záznamem hovoru, či bez něho;
c)
osobním setkáním s určeným pracovníkem příslušného orgánu.
4. Před přijetím oznámení o porušení nebo nejpozději v okamžiku jeho přijetí poskytne příslušný orgán oznamovateli informace uvedené v čl. 4 odst. 2.
5. Příslušné orgány zajistí, že oznámení o porušení obdržené jiným způsobem než prostřednictvím určených prostředků komunikace uvedených v tomto článku, bude bezodkladně beze změny prostřednictvím určených prostředků komunikace předáno určeným pracovníkům příslušného orgánu.
Článek 7
Vedení záznamů o přijatých oznámeních
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány vedly záznamy o každém přijatém oznámení o porušení.
2. Příslušné orgány neprodleně potvrdí přijetí písemného oznámení o porušení na poštovní či elektronickou adresu, kterou oznamovatel uvedl, ledaže by oznamovatel výslovně požádal jinak nebo pokud by se příslušný orgán důvodně domníval, že potvrzení přijetí písemného oznámení by ohrozilo ochranu totožnosti oznamovatele.
3. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka se záznamem hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou:
a)
zvukového záznamu hovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
úplného a přesného přepisu hovoru vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost přepis hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
4. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka bez záznamu hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou přesného zápisu o hovoru vypracovaného určeným pracovníkem příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis o hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
5. Jestliže osoba požaduje pro oznámení porušení osobní setkání s určenými pracovníky příslušného orgánu podle čl. 6 odst. 3 písm. c), příslušné orgány zajistí, aby o setkání byly vypracovány a uchovávány úplné a přesné záznamy v trvalé a dohledatelné podobě. Příslušný orgán je oprávněn zdokumentovat setkání formou:
a)
zvukového záznamu rozhovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
přesného zápisu ze setkání vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis ze setkání zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
Článek 8
Ochrana osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy
1. Členské státy zavedou postupy, které zajistí účinnou výměnu informací a spolupráci mezi příslušnými orgány a jinými relevantními orgány zapojenými do ochrany osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy, které oznámí porušení nařízení (EU) č. 596/2014 příslušnému orgánu nebo jsou z takového porušení obviněny, před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy nespravedlivého zacházení, k němuž dochází v důsledku oznámení porušení nařízení (EU) č. 596/2014 nebo v souvislosti s ním.
2. Postupy uvedené v odstavci 1 zajišťují alespoň:
a)
přístup oznamovatele k uceleným informacím a poradenství týkajícím se opatření a postupů, které jsou k dispozici podle vnitrostátního práva na ochranu proti nespravedlivému zacházení, včetně postupů pro nárokování peněžitých náhrad;
b)
přístup oznamovatele k účinné pomoci od příslušných orgánů ve vztahu k jiným relevantním orgánům zapojeným do její ochrany proti nespravedlivému zacházení, včetně potvrzení postavení informátora v případě pracovněprávních sporů.
Článek 9
Postupy ochrany osobních údajů
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány uchovávaly záznamy podle článku 7 v důvěrném a zabezpečeném systému.
2. Přístup do systému uvedeného v odstavci 1 podléhá omezením, na jejichž základě jsou uchovávané údaje k dispozici pouze pracovníkům příslušného orgánu, pro něž je přístup k těmto údajům nezbytný k plnění jejich služebních povinností.
Článek 10
Předávání údajů uvnitř a vně příslušného orgánu
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly odpovídající postupy pro předávání osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby uvnitř a vně příslušného orgánu.
2. Členské státy zajistí, aby předáváním údajů týkajících se oznámení o porušení uvnitř nebo vně příslušného orgánu nedošlo přímo ani nepřímo k odhalení totožnosti oznamovatele nebo nahlášené osoby nebo ke zpřístupnění jiných odkazů na okolnosti, které by umožnily vyvodit totožnost oznamovatele nebo nahlášené osoby, ledaže je takové předání v souladu s režimem ochrany informací uvedeným v čl. 5 odst. 1 písm. d).
Článek 11
Postupy ochrany nahlášených osob
1. Pokud totožnost nahlášené osoby není veřejně známa, zajistí dotčený členský stát, aby její totožnost byla chráněna přinejmenším stejným způsobem jako totožnost osoby, která je předmětem vyšetřování ze strany příslušného orgánu.
2. Pro ochranu totožnosti nahlášených osob se použijí postupy stanovené v článku 9.
Článek 12
Přezkum postupů příslušnými orgány
Členské státy zajistí, aby příslušné orgány své postupy pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření pravidelně, nejméně však jednou za dva roky, přezkoumávaly. Při přezkumu postupů vezmou příslušné orgány v úvahu své zkušenosti i zkušenosti jiných příslušných orgánů a postupy upraví v souladu s vývojem trhu a technologií.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Provedení
Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 3. července 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Budou tyto předpisy používat od 3. července 2016.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
Článek 14
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 17. prosince 2015.
PROVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2015/2392
оd 17. prosinca 2015.
o Uredbi (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prijavljivanja stvarnih ili potencijalnih kršenja te Uredbe nadležnim tijelima
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (1), a posebno njezin članak 32. stavak 5.,
budući da:
(1)
Osobe koje nadležnim tijelima prijavljuju stvarna ili potencijalna kršenja Uredbe (EU) br. 596/2014 (zviždači) mogu upozoriti nadležna tijela na nove informacije i pomoći im u otkrivanju kaznenih djela zlouporabe tržišta i izricanju sankcija za takva kaznena djela. No, zviždači koji prijavljuju kršenja mogu biti obeshrabreni zbog straha od odmazde, diskriminacije ili objave osobnih podataka. Prikladne mjere koje se odnose na zviždače stoga su potrebne kako bi se osigurala opća zaštita i poštovanje temeljnih prava zviždača i optuženih osoba. Osobe koje nadležnim tijelima svjesno prijavljuju netočne ili obmanjujuće informacije ne bi se trebale smatrati zviždačima te stoga ne bi trebale imati pravo na mjere zaštite.
(2)
Nadležna tijela trebala bi dopustiti anonimne prijave te bi se zaštitne mjere iz ove Direktive trebale primjenjivati i ako anonimni zviždač u kasnijoj fazi nadležnim tijelima odluči otkriti svoj identitet. Zviždači bi trebali imati mogućnost prijavljivanja putem unutarnjih postupaka, ako takvi postupci postoje, ili izravno nadležnim tijelima.
(3)
Nadležna tijela trebala bi imati posebno osoblje koje je stručno osposobljeno, među ostalim i u području primjenjivih propisa o zaštiti podataka, za postupanje s prijavama kršenja Uredbe (EU) br. 596/2014 i osiguravanje komunikacije s osobama koje podnose prijavu te odgovarajućeg daljnjeg postupanja po prijavi.
(4)
Osobe koje namjeravaju prijaviti stvarna ili potencijalna kršenja Uredbe (EU) br. 596/2014 trebale bi moći donijeti informiranu odluku o tome da li, kako i kada podnijeti prijavu. Nadležna tijela trebala bi stoga javno objaviti i učiniti lako dostupnima informacije o svojim postojećim komunikacijskim kanalima, primjenjivim postupcima te o posebnom osoblju unutar nadležnog tijela koje se bavi prijavama kršenja. Sve bi informacije koje se odnose na prijave kršenja trebale biti transparentne, lako razumljive i pouzdane kako bi se promicalo prijavljivanje kršenja odnosno kako se ne bi odvraćalo od njega.
(5)
Kako bi omogućila učinkovitu komunikaciju sa svojim posebnim osobljem, nadležna tijela trebala bi uspostaviti i upotrebljavati različite komunikacijske kanale koji bi trebali biti prilagođeni korisniku i pružati mogućnost pismene i usmene, elektroničke i neelektroničke komunikacije.
(6)
Važno je da osobe koje rade na temelju ugovora o radu, neovisno o prirodi njihova radnog odnosa i neovisno o tome jesu li plaćene ili ne, a koje prijavljuju kršenja ili su optužene za kršenja Uredbe (EU) br. 596/2014, postupcima zaštite budu zaštićene od odmazde, diskriminacije ili drugih vrsta izravnog ili neizravnog nepoštenog postupanja. Nepošteno postupanje može poprimiti veoma različite oblike ovisno o okolnostima. Stoga je pojedinačne slučajeve potrebno ocijeniti na temelju propisa o rješavanju sukoba ili s pomoću sudskih postupaka dostupnih u okviru nacionalnog zakonodavstva.
(7)
Države članice trebale bi osigurati da nadležna tijela uspostave primjerene postupke zaštite za obradu prijava kršenja i osobnih podataka prijavljenih osoba. Takvim bi se postupcima trebalo osigurati da svaka osoba koja podnosi prijavu i svaka prijavljena osoba bude zaštićena u svim fazama postupka. Tom se obvezom ne bi smjela dovoditi u pitanje potreba za obvezom objavljivanja informacija i proporcionalnost obveze objavljivanja kada se to zahtijeva propisima Unije ili nacionalnim propisima i podliježe odgovarajućim mjerama zaštite na temelju tih propisa, među ostalim i u kontekstu istraga ili pravosudnih postupaka ili radi zaštite sloboda drugih osoba, uključujući pravo prijavljene osobe na obranu.
(8)
Izuzetno je važno i potrebno da posebno osoblje nadležnog tijela i članovi osoblja nadležnog tijela koji imaju pristup informacijama koje je nadležnom tijelu pružila osoba koja podnosi prijavu poštuju obvezu čuvanja poslovne tajne i povjerljivosti pri prosljeđivanju podataka unutar i izvan nadležnog tijela, među ostalim i ako nadležno tijelo otvori istragu ili poduzme naknadne mjere izvršenja u vezi s prijavom kršenja.
(9)
Države članice trebale bi osigurati da se vodi primjerena evidencija o svim prijavama kršenja, da je svaka prijava dostupna u okviru nadležnog tijela te da se informacije primljene u okviru prijave mogu po potrebi iskoristiti kao dokaz pri mjerama izvršenja. Države članice trebale bi osigurati usklađenost s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) i nacionalnim propisima kojima se Direktiva 95/46/EZ prenosi u nacionalno zakonodavstvo.
(10)
Zaštita osobnih podataka osobe koja podnosi prijavu i prijavljene osobe ključna je za izbjegavanje nepoštenog postupanja ili štete za ugled koji su posljedica objave osobnih podataka, prije svega podataka kojima se otkriva identitet dotičnih osoba. Nadležna tijela trebala bi stoga, uz nacionalne propise u području zaštite podataka kojima se u nacionalno zakonodavstvo prenosi Direktiva 95/46/EZ, uspostaviti i primjerene postupke zaštite podataka posebno prilagođene zaštiti osobe koja podnosi prijavu i prijavljene osobe, koji bi trebali uključivati siguran sustav unutar nadležnog tijela kojemu bi pristup bio ograničen samo na ovlašteno osoblje.
(11)
Osobne podatke povezane s prijavom kršenja nadležno će tijelo možda trebati proslijediti kako bi se ocijenila prijava kršenja i poduzele potrebne istražne i izvršne mjere. Pri prosljeđivanju podataka unutar nadležnog tijela ili trećim stranama nadležno tijelo trebalo bi zadržati povjerljivost u najvećoj mogućoj mjeri u skladu s nacionalnim pravom.
(12)
Prava prijavljenih osoba koje su optužene za kršenje Uredbe (EU) br. 596/2014 trebala bi se zaštititi kako bi se izbjegla šteta za ugled ili druge negativne posljedice. Nadalje, prava prijavljene osobe na obranu i pristup pravnim lijekovima trebala bi se poštovati u svakoj fazi postupka nakon prijave. Države članice trebale bi osigurati da prijavljena osoba ima pravo na obranu, uključujući pravo na pristup dokumentaciji, pravo na saslušanje i pravo da zatraži učinkoviti pravni lijek protiv odluke koja se na nju odnosi u skladu s primjenjivim postupcima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu u kontekstu istraga ili naknadnih pravosudnih postupaka.
(13)
Preispitivanjem postupaka nadležnih tijela, koje se provodi redovito, a najmanje jednom u dvije godine, trebalo bi se osigurati da ti postupci budu primjereni i najsuvremeniji te da služe svojoj svrsi. U tu je svrhu važno da nadležna tijela ocjenjuju vlastita iskustva te ih razmjenjuju s drugim nadležnim tijelima, zajedno s dobrim praksama.
(14)
Budući da bi se iscrpnim propisima o zaštiti zviždača državama članicama otežalo osiguravanje usklađenosti i operativne primjerenosti u odnosu na njihove nacionalne sustave, uključujući administrativne, postupovne i institucionalne aspekte, potrebna je određena fleksibilnost u pogledu provedbe akta. Takva bi se fleksibilnost bolje ostvarila s pomoću direktive nego s pomoću uredbe te se stoga direktiva čini najprimjerenijim instrumentom kako bi se državama članicama omogućilo da mehanizam prijave kršenja učinkovito prilagode svojem nacionalnom sustavu, među ostalim i institucionalnom okviru.
(15)
Budući da se Uredba (EU) br. 596/2014 počinje primjenjivati 3. srpnja 2016., primjereno je da države članice prenesu i primjenjuju odredbe koje se odnose na ovu Direktivu od 3. srpnja 2016.
(16)
Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
POGLAVLJE I.
PREDMET I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet
Ovom Direktivom utvrđuju se pravila o postupcima iz članka 32. stavka 1. Uredbe (EU) br. 596/2014, uključujući načine postupanja za prijavu i po prijavi te mjere za zaštitu osoba koje rade na temelju ugovora o radu i mjere za zaštitu osobnih podataka.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„osoba koja podnosi prijavu” znači osoba koja nadležnom tijelu prijavljuje stvarno ili potencijalno kršenje Uredbe (EU) br. 596/2014;
2.
„prijavljena osoba” znači osoba koju je osoba koja podnosi prijavu optužila za kršenje ili namjeru kršenja Uredbe (EU) br. 596/2014;
3.
„prijava kršenja” znači prijava koju je osoba koja podnosi prijavu podnijela nadležnom tijelu u vezi sa stvarnim ili potencijalnim kršenjem Uredbe (EU) br. 596/2014.
POGLAVLJE II.
POSTUPCI ZA ZAPRIMANJE PRIJAVA KRŠENJA I DALJNJE POSTUPANJE
Članak 3.
Posebno osoblje
1. Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju posebno osoblje koje se bavi postupanjem s prijavama kršenja („posebno osoblje”). Posebno osoblje osposobljeno je za postupanje s prijavama kršenja.
2. Posebno osoblje obavlja sljedeće zadaće:
(a)
pružanje informacija zainteresiranim osobama o postupcima prijave kršenja;
(b)
zaprimanje prijava kršenja i daljnje postupanje;
(c)
održavanje kontakta s osobom koja podnosi prijavu ako je ta osoba otkrila svoj identitet.
Članak 4.
Informacije o zaprimanju prijava kršenja i daljnjem postupanju
1. Države članice osiguravaju da nadležna tijela u zasebnom, lako prepoznatljivom i dostupnom odjeljku u okviru svojih internetskih stranica objavljuju informacije o zaprimanju prijava kršenja iz stavka 2.
2. Informacije iz stavka 1. obuhvaćaju sve navedeno u nastavku:
(a)
komunikacijske kanale za zaprimanje prijava kršenja i daljnje postupanje s njima te za kontaktiranje s posebnim osobljem u skladu s člankom 6. stavkom 1., uključujući sljedeće:
1.
telefonske brojeve, uz obavijest o tome snimaju li se razgovori pri uporabi tih telefonskih linija;
2.
posebne elektroničke i poštanske adrese za kontaktiranje s posebnim osobljem, koje su sigurne i kojima se jamči povjerljivost;
(b)
postupke koji se primjenjuju na prijave kršenja iz članka 5.;
(c)
režim povjerljivosti koji se primjenjuje na prijave kršenja u skladu s postupcima koji se primjenjuju na prijave kršenja iz članka 5.;
(d)
postupke zaštite osoba koje rade na temelju ugovora o radu;
(e)
izjavu kojom se jasno objašnjava da se za osobe koje informacije stavljaju na raspolaganje nadležnom tijelu u skladu s Uredbom (EU) br. 596/2014 ne smatra da krše ikakvo ograničenje povezano s objavljivanjem informacija koje je nametnuto ugovorom ili bilo kojim zakonom ili drugim propisom te da ni na koji način ne snose odgovornost u vezi s takvim objavljivanjem.
3. Nadležna tijela na svojim internetskim stranicama mogu objaviti iscrpnije informacije o zaprimanju prijava kršenja i daljnjem postupanju iz stavka 2.
Članak 5.
Postupci koji se primjenjuju na prijave kršenja
1. U vezi s postupcima koji se primjenjuju na prijave kršenja iz članka 4. stavka 2. točke (b), jasno se navode sve sljedeće informacije:
(a)
da se prijave kršenja mogu podnijeti i anonimno;
(b)
na koji način nadležno tijelo može od osobe koja podnosi prijavu zatražiti pojašnjenje informacija iz prijave ili dostavljanje dodatnih informacija koje su na raspolaganju osobi koja podnosi prijavu;
(c)
vrstu, sadržaj i vremenski okvir povratnih informacija o ishodu prijave kršenja koje osoba koja podnosi prijavu može očekivati nakon podnošenja prijave;
(d)
koji se režim povjerljivosti primjenjuje na prijave kršenja, uključujući iscrpan opis okolnosti u kojima se povjerljivi podaci koji se odnose na osobu koja podnosi prijavu smiju objaviti u skladu s člancima 27., 28. i 29. Uredbe (EU) br. 596/2014.
2. Svrha iscrpnog opisa iz točke (d) stavka 1. jest osigurati da osoba koja podnosi prijavu bude upoznata s iznimnim slučajevima u kojima povjerljivost podataka možda neće biti zajamčena, uključujući slučajeve u kojima je objavljivanje podataka potrebna i proporcionalna obveza u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom u kontekstu istraga ili naknadnih pravosudnih postupaka ili radi zaštite sloboda drugih osoba, uključujući pravo prijavljene osobe na obranu, pri čemu u svakom slučaju vrijede primjerene zaštitne mjere u skladu s tim propisima.
Članak 6.
Posebni komunikacijski kanali
1. Države članice osiguravaju da nadležna tijela uspostave neovisne i autonomne komunikacijske kanale za zaprimanje prijava kršenja i daljnje postupanje („posebni komunikacijski kanali”), koji su sigurni i kojima se jamči povjerljivost.
2. Posebni komunikacijski kanali smatraju se neovisnima i autonomnima ako ispunjuju sve sljedeće kriterije:
(a)
odvojeni su od općih komunikacijskih kanala nadležnog tijela, među ostalim i od onih kojima nadležno tijelo komunicira interno ili s trećim stranama u svojem uobičajenom poslovanju;
(b)
oblikovani su, uspostavljeni i funkcioniraju tako da se jamči potpunost, cjelovitost i povjerljivost informacija te sprječava pristup neovlaštenim članovima osoblja nadležnog tijela;
(c)
omogućuju pohranjivanje informacija u trajnom obliku u skladu s člankom 7. kako bi se omogućile daljnje istrage.
3. Posebnim komunikacijskim kanalima omogućuje se prijava stvarnih ili potencijalnih kršenja na svaki od sljedećih načina:
(a)
pisana prijava kršenja u elektroničkom ili papirnatom obliku;
(b)
usmena prijava kršenja telefonskim pozivom, koji se može snimati ili ne;
(c)
fizički sastanak s posebnim osobljem nadležnog tijela.
4. Nadležno tijelo osobi koja podnosi prijavu pruža informacije iz članka 4. stavka 2. prije nego što zaprimi prijavu kršenja ili najkasnije pri njezinu primitku.
5. Nadležna tijela osiguravaju da se prijava kršenja koja nije zaprimljena posebnim komunikacijskim kanalima iz ovog članka odmah i bez izmjena proslijedi posebnom osoblju nadležnog tijela uporabom posebnih komunikacijskih kanala.
Članak 7.
Vođenje evidencije o zaprimljenim prijavama
1. Države članice osiguravaju da nadležna tijela vode evidenciju o svakoj zaprimljenoj prijavi kršenja.
2. Nadležna tijela odmah po primitku pisanih prijava kršenja potvrđuju njihov prijem na poštansku ili elektroničku adresu koju je navela osoba koja podnosi prijavu, osim ako je osoba koja podnosi prijavu izričito navela drukčije ili ako nadležno tijelo opravdano vjeruje da bi potvrda primitka pisane prijave ugrozila zaštitu identiteta osobe koja podnosi prijavu.
3. Ako se za prijavu kršenja upotrebljava telefonska linija na kojoj se razgovori snimaju, nadležno tijelo ima pravo usmenu prijavu dokumentirati u sljedećim oblicima:
(a)
zvučni zapis razgovora u trajnom i dostupnom obliku; ili
(b)
potpun i točan prijepis razgovora koji izrađuje posebno osoblje nadležnog tijela. Ako je osoba koja podnosi prijavu otkrila svoj identitet, nadležno tijelo toj osobi omogućuje da provjeri i ispravi prijepis telefonskog razgovora te da svojim potpisom izrazi suglasnost s njim.
4. Ako se za prijavu kršenja upotrebljava telefonska linija na kojoj se razgovori ne snimaju, nadležno tijelo ima pravo usmenu prijavu dokumentirati u obliku točnog zapisnika razgovora koji sastavlja posebno osoblje nadležnog tijela. Ako je osoba koja podnosi prijavu otkrila svoj identitet, nadležno tijelo toj osobi omogućuje da provjeri i ispravi zapisnik telefonskog razgovora te da svojim potpisom izrazi suglasnost s njim.
5. Ako osoba zatraži fizički sastanak s posebnim osobljem nadležnog tijela radi prijave kršenja u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (c), nadležno tijelo osigurava potpun i točan zapisnik sa sastanka u trajnom i dostupnom obliku. Nadležno tijelo ima pravo dokumentirati zapisnik s fizičkog sastanka u sljedećim oblicima:
(a)
zvučni zapis razgovora u trajnom i dostupnom obliku; ili
(b)
točan zapisnik sa sastanka koji sastavlja posebno osoblje nadležnog tijela. Ako je osoba koja podnosi prijavu otkrila svoj identitet, nadležno tijelo toj osobi omogućuje da provjeri i ispravi zapisnik sa sastanka te da svojim potpisom izrazi suglasnost s njim.
Članak 8.
Zaštita osoba koje rade na temelju ugovora o radu
1. Države članice uspostavljaju postupke kojima se osigurava učinkovita razmjena informacija i suradnja između nadležnih tijela i drugih relevantnih tijela koja sudjeluju u zaštiti osoba, koje rade na temelju ugovora o radu i koje nadležnom tijelu prijavljuju kršenja Uredbe (EU) br. 596/2014 ili su optužene za takva kršenja, od odmazde, diskriminacije ili drugih vrsta nepoštenog postupanja do kojih dolazi zbog prijave kršenja Uredbe (EU) br. 596/2014 ili u vezi s njom.
2. Postupcima iz stavka 1. osigurava se najmanje sljedeće:
(a)
osobe koja podnose prijavu imaju pristup sveobuhvatnim informacijama i savjetima o pravnim lijekovima i postupcima koji su im u okviru nacionalnog zakonodavstva dostupni za zaštitu od nepoštenog postupanja, među ostalim i o postupcima za podnošenje zahtjeva za novčanu naknadu;
(b)
osobe koje podnose prijavu imaju pristup učinkovitoj pomoći nadležnih tijela prije svih drugih relevantnih tijela uključenih u njihovu zaštitu od nepoštenog postupanja, među ostalim i stjecanjem potvrde statusa zviždača u sporovima povezanima sa zaposlenjem.
Članak 9.
Postupci zaštite osobnih podataka
1. Države članice osiguravaju da nadležna tijela evidenciju iz članka 7. pohranjuju u povjerljivom i sigurnom sustavu.
2. Pristup sustavu iz stavka 1. podliježe ograničenjima kojima se osigurava da u njemu pohranjeni podaci budu dostupni samo članovima osoblja nadležnog tijela kojima je pristup tim podacima neophodan za obavljanje njihovih službenih zadaća.
Članak 10.
Prosljeđivanje podataka unutar i izvan nadležnog tijela
1. Države članice osiguravaju da nadležna tijela uspostave primjerene postupke za prosljeđivanje osobnih podataka osobe koja podnosi prijavu i prijavljene osobe unutar i izvan nadležnog tijela.
2. Države članice osiguravaju da se prosljeđivanjem podataka povezanih s prijavom kršenja unutar ili izvan nadležnog tijela ne otkriva, ni izravno niti neizravno, identitet osobe koja podnosi prijavu ili prijavljene osobe ili bilo koja druga naznaka okolnosti na temelju kojih bi se mogao utvrditi identitet osobe koja podnosi prijavu ili prijavljene osobe, osim ako je to prosljeđivanje u skladu s režimom povjerljivosti iz članka 5. stavka 1. točke (d).
Članak 11.
Postupci zaštite prijavljenih osoba
1. Ako identitet prijavljenih osoba nije poznat javnosti, dotična država članica osigurava da njihov identitet bude zaštićen barem na isti način kao i u slučaju osoba nad kojima nadležno tijelo provodi istražni postupak.
2. Postupci iz članka 9. primjenjuju se i na zaštitu identiteta prijavljenih osoba.
Članak 12.
Preispitivanje postupaka od strane nadležnih tijela
Države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela redovito, a najmanje jednom u dvije godine, preispituju svoje postupke za zaprimanje prijava kršenja i daljnje postupanje. Pri preispitivanju tih postupaka nadležna tijela uzimaju u obzir svoje iskustvo i iskustvo drugih nadležnih tijela te u skladu s time, kao i razvojem tržišta i tehnološkim razvojem, prilagođavaju svoje postupke.
POGLAVLJE III.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 13.
Prenošenje u nacionalno zakonodavstvo
Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 3. srpnja 2016. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
One primjenjuju te odredbe od 3. srpnja 2016.
Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.
Članak 14.
Stupanje na snagu
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 15.
Adresati
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2015.