PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
32013R0508
L 150/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 508/2013
od 29. svibnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 5. i 6.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere koje su na snazi
(1)
Nakon ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 260/2007 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („početne mjere”). Mjere su uvedene u obliku ad valorem carine od 63,5 % za sva trgovačka društva osim tri kineska proizvođača izvoznika na koje su uvedene pojedinačne pristojbe.
2. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(2)
Komisija je 9. ožujka 2012. najavila u obavijesti („obavijest o pokretanju postupka”) (3), objavljenoj u Službenom listu Europske unije, pokretanje revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz NRK.
(3)
Revizija je pokrenuta nakon zahtjeva potkrijepljenog dokazima koje je podnio Eurométaux („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača Unije koji predstavljaju više od 50 % proizvodnje Unije elektroda od volframa.
(4)
Zahtjev se temeljio na pretpostavki da bi istekom mjere vjerojatno došlo do ponovnog dampinga i štete za industriju Unije.
3. Ispitni postupak
3.1 Razdoblje ispitnog postupka i promatrano razdoblje
(5)
Ispitni postupak vjerojatnosti nastavka ili ponovnog dampinga odnosio se na razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje relevantnih trendova za ocjenu vjerojatnosti nastavka ili ponovne štete odnosilo se na razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RRIP-a (u daljnjem tekstu: „promatrano razdoblje”).
3.2 Dotične strane u ispitnom postupku
(6)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače u Uniji, poznate proizvođače izvoznike iz NRK-a, nepovezane uvoznike i korisnike za koje je poznato da su pogođeni, proizvođače iz mogućih analognih zemalja i predstavnike NRK o pokretanju postupka. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoja stajalište u pisanom obliku i zahtijevati saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.
(8)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniju uključenih u ispitni postupak, predviđeno je uzorkovanje u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorak biti potreban i, ako je potreban, odabrati uzorak, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, zatraženo je da se navedene strane jave u roku od 15 dana od objave Obavijesti o pokretanju postupka i da Komisiji dostave potrebne podatke iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Javila su se tri uvoznika. Međutim nijedan od njih nije uvozio elektrode od volframa podrijetlom iz NRK-a tijekom RRIP-a.
(10)
Kako su sa zatraženim informacijama istupila samo dva proizvođača izvoznika iz NRK nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika.
(11)
Komisija je poslala upitnik svim stranama za koje zna da su pogođene i onima koje su se javile u rokovima utvrđenim u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori su primljeni od dva proizvođača iz Unije, dva proizvođača izvoznika u NRK i jednog proizvođača u SAD-u.
(12)
Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog dampinga te nastale štete i interesa Unije. Posjete radi provjere obavljene su u prostorima sljedećih zainteresiranih trgovačkih društava:
(a)
proizvođača Unije:
-
Plansee SE, Austrija,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Njemačka;
(b)
proizvođača izvoznika iz NRK-a:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji;
(c)
trgovačkog društva povezanog s jednim proizvođačem izvoznikom iz NRK koji je surađivao u ispitnom postupku:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Shanghai;
(d)
trgovačkih društava povezanih s jednim proizvođačem izvoznikom iz Europske unije koji je surađivao u ispitnom postupku:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Njemačka,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgija;
(e)
analogne zemlje:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, SAD.
B. PROIZVOD IZ REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD
(13)
Dotični proizvod je isti kao proizvod iz Uredbe (EZ) br. 260/2007, to jest elektrode za zavarivanje od volframa, uključujući šipke od volframa za elektrode za zavarivanje, koje sadrže 94 % ili više volframa, osim onih koje su dobivene samo sinteriranjem, odrezane ili neodrezane na dužinu podrijetlom iz NRK-a („EV” ili „proizvod iz revizije”, trenutačno razvrstan u oznake KN ex 8101 99 10 i ex 8515 90 00.
(14)
Dotični se proizvod koristi u zavarivanju i sličnim postupcima. EV se koristi u velikom broju različitih industrijskih sektora kao što su graditeljstvo, brodogradnja, proizvodnja automobila, brodova, kemijsko i nuklearno inženjerstvo, zrakoplovstvo kao i naftnim i plinskim cjevovodima. Na temelju fizičkih i kemijskih obilježja i zamjenljivosti različitih vrsta proizvoda iz perspektive korisnika, smatra se da svi EV-i čine jedan proizvod za potrebe ovog postupka
(15)
Ispitni je postupak potvrdio da, kao u početnom ispitnom postupku, proizvod iz revizije i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije i proizvod proizveden i koji se prodaje na tržištu analogne zemlje imaju iste osnovne fizičke i tehničke karakteristike i upotrebljavaju se na isti način te se stoga mogu smatrati sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVLJANJA ILI PONOVNOG DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(16)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i bi li prestanak postojećih mjera doveo do nastavljanja ili ponovnog dampinga.
(17)
Kako je objašnjeno gore, odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a nije potreban. Dva trgovačka društva koja su surađivala u ispitnom postupku pokrila su uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju u iznosu od 80 % do 85 % tijekom RRIP-a. Na toj je osnovi zaključeno da je suradnja bila dobra.
(18)
Jedan od proizvođača izvoznika koji je surađivao u ispitnom postupku koristio je tretman tržišnoga gospodarstva („MET”) u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe dok je drugi koristio individualni tretman („IT”) u skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe, a koji su im dodijeljeni tijekom početnog ispitnog postupka. Podsjeća se da, u kontekstu ispitnih postupaka u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, MET i IT se ne razmatraju ponovno. Trećem trgovačkom društvu, koje nije surađivalo u tekućoj reviziji nakon isteka mjera, dodijeljen je IT tijekom početnog ispitnog postupka.
2. Dampinški uvoz tijekom RRIP-a
2.1 Analogna zemlja
(19)
Budući da je NRK gospodarstvo u tranziciji i u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike koji nemaju tretman tržišnoga gospodarstva treba se odrediti na osnovi cijene ili izračunane cijene na odgovarajućem tržišnom gospodarstvu treće zemlje („analogna zemlja”).
(20)
Kao u početnom ispitnom postupku u Obavijesti o pokretanju postupka predloženo je da SAD bude analogna zemlja radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Zainteresirane strane imale su mogućnost dati primjedbe na primjerenost tog odabira. U tom pogledu nisu primljene primjedbe.
(21)
Komisija je ispitala i bi li druge zemlje bile razuman odabir za analognu zemlju te je pronašla druge tri zemlje iz kojih je zabilježen uvoz elektroda od volframa. Stupilo se u kontakt s potencijalnim proizvođačima iz tih zemalja koji su pozvani na suradnju u ispitnom postupku. Međutim, nije došlo do suradnje.
(22)
Smatralo se da je SAD reprezentativan kao referentno tržište, posebice s obzirom na otvorenost i konkurentnost domaćeg tržišta. I u početnom ispitnom postupku SAD je korišten kao analogna zemlja. Nisu se pojavile nove ili izmijenjene okolnosti koje bi opravdale izmjenu niti je Komisiji dostavljena bilo kakva nova takva okolnost.
(23)
Stoga je SAD korištena kao zemlja s analognim tržišnim gospodarstvom za potrebe ove revizije. Stupilo se u kontakt s jedinim poznatim proizvođačem u SAD-u koji je pristao surađivati, odgovoriti na upitnik i prihvatiti posjet radi provjere. Provjereni podaci o prodajama i proizvodnji ovog trgovačkog društva korišteni su za određivanje uobičajene vrijednosti za trgovačka društva kojima nije dodijeljen MET tijekom početnog ispitnog postupka.
2.2 Uobičajena vrijednost
(24)
Za trgovačko društvo koje ima MET iz početnog ispitnog postupka uobičajena vrijednost utvrđena je na osnovi tih podataka. U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano jesu li domaće prodaje EV neovisnim kupcima reprezentativne tijekom RRIP-a, to jest je li obujam prodaje proizvoda s namjenom za domaću potrošnju predstavljen s 5 % ili više izvoza proizvoda iz revizije u Uniju.
(25)
Naknadno je Komisija ispitala mogu li se domaće prodaje istovjetnog proizvoda smatrati kao prodanima u uobičajenom tijeku trgovine sukladno članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe, na način da je utvrdila udio profitabilne prodaje neovisnim kupcima na domaćem tržištu.
(26)
Uobičajena vrijednost, za one vrste dotičnog proizvoda kod kojih su domaće prodaje reprezentativne i izvršene u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijena plaćenih neovisnim kupcima u zemlji izvoza. Uobičajena vrijednost za preostale vrste proizvoda iz revizije izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Prema tome, uobičajena vrijednost izračunana je korištenjem troškova proizvodnje trgovačkog društva i dodavanjem troškova prodaje, općih i administrativnih troškova (SG&A) te profita od domaće prodaje u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(27)
Nakon objave, jedna se strana žalila da je metoda korištena za određivanje troškova SG&A različita od one koja je korištena u početnom ispitnom postupku koji je mogao imati utjecaj na određivanje marže profita korištene za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe. Nakon te informacije koja je dostavljena već ranije u ispitnom postupku strana nije dostavila dokaz kojim bi potkrijepila tu tvrdnju. Napominje se da u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe troškovi SG&A dodijeljeni su na osnovi prometa i da je ista metoda korištena i u početnom ispitnom postupku.
(28)
Profit korišten u početnom ispitnom postupku nije dolazio iz OCOT (ordinary course of trade - uobičajeni tijek trgovine) jer nijedan način izvoza dotičnog proizvode nije prodavan na domaćem tržištu u uobičajenom tijeku trgovine. Ova je revizija nakon isteka mjera pokazala da su neke vrste dotičnog proizvoda bile profitabilne i stoga je, u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe, profit od tih profitabilnih transakcija korišten za izračun uobičajene vrijednosti.
(29)
Što se tiče trgovačkog društva koje nije dobilo MET u početnom ispitnom postupku, sukladno članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost izračunana je na osnovi informacija prikupljenih od proizvođača koji je surađivao u ispitnom postupku u analognoj zemlji. Utvrđeno je da su domaće prodaje proizvođača u analognoj zemlji u dostatnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine i da se mogu koristiti kao osnova za određivanje uobičajene vrijednosti trgovačkog društva koje nema MET.
2.3 Izvozna cijena
(30)
S obzirom na trgovačko društvo s MET-om, sve prodaje za izvoz u Uniju obavljaju se putem povezanih uvoznika i naknadno se prodaju povezanim i nepovezanim trgovačkim društvima u Uniji. Izvozna je cijena stoga izračunana, prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj su uvozni proizvodi prvi put preprodani neovisnom kupcu, pravilno prilagođeni za sve nastale troškove od uvoza do preprodaje kao i za razumnu maržu za SG&A i profite. S obzirom na to korišteni su odgovarajući vezani troškovi SG&A trgovačkih društava.
(31)
Jedna je strana nakon objave tvrdila da su kod određivanja SG&A povezanih uvoznika uzeti u obzir određeni troškovi koji su povezani s prodajama drugih proizvoda osim dotičnog proizvoda i da bi se ti troškovi trebali zbog toga isključiti. Napominje se da su provjereni SG&A troškovi koje su dostavila dotična trgovačka društva uzeti u obzir kod izračuna izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Tvrdnja da su troškovi za SG&A uključivali troškove za SG&A od prodaje ostalih proizvoda nije potkrijepljena dokazom i stoga je treba odbaciti.
(32)
Nadalje, primjedbe koje je dostavila jedna zainteresirana strana o izvoznim cijenama temeljile su se na krivoj kotaciji relevantne valute. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(33)
Što se tiče marže profita nijedan nepovezani uvoznik u Uniju nije surađivao u ispitnom postupku. U početnom je ispitnom postupku korištena marža profita povezanih uvoznika na temelju činjenice da aktivnosti nepovezanih uvoznika nisu dovoljno usporedive s aktivnostima dotičnog povezanog uvoznika. Ispitni je postupak pokazao da su aktivnosti povezanog uvoznika bile iste tijekom RRIP-a kao tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka, to jest većina uvezenog EV-a dalje je integrirana u glavni proizvod grupacije, plamenik za zavarivanje. Također bi trebalo naglasiti su ti EV-i niže vrijednosti u usporedbi sa završnim proizvodom. Na toj je osnovi, kao i u početnom ispitnom postupku, zaključeno da bi vlastita profitna marža povezanog uvoznika bila točnija osnova za profitnu maržu za izračun izvozne cijene.
(34)
S obzirom na trgovačko društvo s IT-em u početnom ispitnom postupku, sve su izvozne prodaje u Uniju provedene izravno neovisnom kupcu uspostavljenom u Uniji. Izvozna je cijena stoga utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, to jest na temelju stvarno plaćene ili naplative izvozne cijene.
(35)
Određivanje izvozne cijene svih ostalih proizvođača osnovanih u NRK-u temeljilo se na statistici uvoza koja je na raspolaganju u članku 14. stavku 6. baze podataka.
(36)
U skladu s člankom 11. stavkom 10. Osnovne uredbe izvozne su cijene utvrđene oduzimanjem plaćenih antidampinških pristojbi budući da nijedna strana nije dostavila dokaze da je pristojba pravilno uključena u cijenu preprodaje i cijenama daljnje prodaje na tržište Unije.
2.4 Usporedba
(37)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na osnovi fco tvornica.
(38)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene za oba proizvođača izvoznika koji su surađivali u ispitnom postupku i u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, u obzir su uzete razlike u oblicima prilagodbe s obzirom na razlike u transportu, osiguranju i troškovima kredita koji utječu na cijene i usporedivost cijene.
2.5 Dampinška marža
(39)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška je marža utvrđena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene.
(40)
Za proizvođača izvoznika koji je surađivao u ispitnom postupku s MET-om u početnom ispitnom postupku ta je usporedba pokazala da je to trgovačko društvo nastavilo s dampingom na značajnoj razini.
(41)
Za proizvođača izvoznika koji je surađivao i ima IT iz početnog ispitnog postupka kao i antidampinška marža na cijelom državnom području koja se primjenjuje i na sve druge proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku iz NRK pokazala je značajnu razinu dampinga, čak i višu od one u početnom ispitnom postupku.
3. Razvoj uvoza ako se mjere budu morale ukinuti
3.1 Uvodne napomene
(42)
Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je vjerojatnost da se damping nastavi, ako bi se mjere morale ukinuti.
(43)
U tom smislu potrebno je napomenuti da su proizvođači izvoznici koji su surađivali u ispitnom postupku predstavljali samo oko 10 % ukupnog proizvodnog kapaciteta u NRK. Nalaze je trebalo stoga uglavnom temeljiti na informacijama dostavljenim u zahtjevu za reviziju kao i na javno dostupnim informacijama. Posebno su razmatrane navike kineskih proizvođača na drugim tržištima trećih zemalja u vezi izvozne cijene, kineskog proizvodnog kapaciteta kao i raspoloživih slobodnih kapaciteta i privlačnosti tržišta Unije za izvoz iz Kine.
3.2 Navike kineskih proizvođača na drugim tržištima trećih zemalja
(44)
Što se tiče izvoza na tržišta trećih zemalja, trebalo bi napomenuti da statistički podaci koji su na raspolaganja iz kineskih javih baza podataka pokrivaju proizvod u širem smislu od proizvoda iz revizije i stoga nije moguće provesti značajnu analizu izvezenih količina na druga tržišta ili cijena na tim tržištima. Dva proizvođača iz NRK koja su surađivala u ispitnom postupku nisu izvozila nepovezanim kupcima u drugim trećim zemljama. Na toj se osnovi nisu mogle pouzdano utvrditi cijene za izvoz na ostala tržišta trećih zemalja tijekom RRIP-a niti su se mogli donijeti zaključci na temelju raspoloživih podataka.
3.3 Slobodni kapacitet kineskih proizvođača
(45)
Podaci na osnovi kojih su izrađene analize dostavio je podnositelj zahtjeva za reviziju te su provjereni s javno raspoloživim informacijama.
(46)
Na toj osnovi kapaciteti proizvođača u NRK-u procjenjuju se na 1 600 000 kg. Procjena podnositelja zahtjeva o iskorištenosti kapaciteta kineskih proizvođača je oko 63 %, a rezultat čega je neiskorišten kapacitet od oko 600 000 kg, što prelazi gotovo pet puta ukupnu potrošnju u Uniji tijekom RRIP-a. Stoga postoje velike količine raspoložive za izvoz iz NRK, posebno jer nema indikacija da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli apsorbirati ovaj značajan slobodni kapacitet.
3.4 Obujam i cijene dampinškog uvoza iz NRK-a
(47)
Tijekom promatranog razdoblja uvoz iz NRK-a u Uniju povećan je za 9 % i dosegao je razinu iznad 50 000 kilograma tijekom RRIP-a što predstavlja oko polovicu ukupne potrošnje Unije tijekom RRIP-a.
(48)
Kroz promatrano razdoblje uvozne cijene su fluktuirale i slijedile iste trendove kao i prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije. Općenito, uvozne su cijene rasle od 2008. do RRIP-a za 42 % i još su uvijek bile na razini dampinga. Rast cijene objašnjava se uglavnom višim troškovima glavne sirovine (volfram praha) tijekom RRIP-a.
3.5 Privlačnost tržišta Unije
(49)
Tržište Unije je među najvećima u svijetu te na njega otpada gotovo 20 % svjetske potrošnje EV. Kineska trgovačka društva pokazala su velik interes za sve veću prisutnost na tržištu Unije, a što podupire činjenica da održavaju i čak povećavaju svoj značajan udio od 45 % tijekom RRIP-a.
3.6 Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(50)
Ova analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama sa značajnim dampinškim maržama. S obzirom na prije svega, analizu razina cijene na tržištu Unije, interes kineskih izvoznika za tržište Unije i značajne slobodne kapacitete na raspolaganju u NRK, koje su znatno iznad ukupne potrošnje u Uniji, može se zaključiti da postoji vrlo velika vjerojatnost nastavka dampinga ako se mjere ukinu.
D. STANJE TRŽIŠTA UNIJE
1. Definicija industrije Unije
(51)
Ovaj je ispitni postupak potvrdio da EV proizvode dva proizvođača u Uniji. Oba su proizvođača u potpunosti surađivala u ispitnom postupku.
(52)
Gornja trgovačka društva predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe, u daljnjem tekstu će se navoditi kao „industrija Unije”.
2. Uvodne napomene
(53)
Budući da postoje samo dva trgovačka društva koja predstavljaju industriju Unije, podaci o industriji Unije bit će predstavljeni u obliku indeksa ili kretanja kako bi se zaštitila povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
(54)
Budući da uvoz broja KN-a također uključuje i ostale proizvode osim EV-a prema Eurostatu, informacije o uvozu analizirane su na razini TARIC broja, uz podatke prikupljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. TARIC podaci smatraju se povjerljivima jer omogućuju takvu razinu detalja koja bi omogućila identifikaciju strana. Iz tog razloga neke su informacije predstavljene kao kretanja.
3. Potrošnja u Uniji
(55)
Potrošnja u Uniji izračunana je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podacima Eurostata o uvozu na razini oznake TARIC kojima je pridodana informacija o podacima prikupljenim u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(56)
Od 2008. do RRIP-a („promatrano razdoblje”), potrošnja u Uniji pala je za 16 %. Potrošnja u Uniji znatno je pala između 2008. i 2009., a od tada je rasla, međutim tijekom RRIP-a nije dosegla razine od prije krize. S niske razine iz 2009. do RRIP-a, potrošnja u Uniji rasla je za gotovo 40 %.
Tablica 1.
Potrošnja
Obujam
(kg)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Potrošnja
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indeks (2008. = 100)
100
61
75
84
Izvor:
Odgovori na upitnik, Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
4. Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz NRK-a
(57)
Obujmi i tržišni udio dampinškog uvoza iz NRK-a utvrđeni su na osnovi statističkih podataka na razini TARIC-a uz dodatak informacija o podacima prikupljenima u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(58)
Bez obzira na apsolutni pad potrošnje u Uniji, obujam uvoza proizvoda iz revizije podrijetlom iz NRK-a povećao se za 9 % tijekom promatranog razdoblja i zadržao je razinu iznad 50 000 kg tijekom RRIP-a (vidjeti tablicu 2.). Taj rast, zajedno s općim smanjenjem potrošnje u Uniji tijekom promatranog razdoblja, doveo je do rasta tržišnog udjela kineskog izvoza do razine od oko pola ukupnog tržišta Unije.
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam
51 771
36 188
39 953
56 289
Indeks (2008. = 100)
100
70
77
109
Tržišni udio
35-40
35-40
35-40
45-50
Izvor:
Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
5. Cijene uvoza iz NRK-a
5.1 Kretanje cijena
(59)
Cijene iz NRK-a rasle su u regiji za 40 % od 2008. do RRIP-a s naglim rastom tijekom RRIP-a. Rast cijene objašnjava se uglavnom višim troškovima glavne sirovine (volfram praha) tijekom RRIP-a.
Tablica 3.
Cijene uvoza iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RRIP
Cijene
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indeks (2008. = 100)
100
92
114
142
Izvor:
Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
5.2 Sniženje cijene
(60)
Ispitni je postupak otkrio da uvozne cijene iz NRK-a snižavaju prosječne cijene industrije Unije. Utvrđena je marža sniženja od 37 % tijekom RRIP-a i kada se uključi izračun antidampinške pristojbe, marža sniženja bila je još uvijek značajna, na razini od 24 %. Izračun se temeljio na usporedbi CIF izvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali s prosječnim cijenama industrije Unije, fco tvornica. Cijene su se smatrale reprezentativnima za NRK budući da su dva proizvođača izvoznika koji su surađivali pokrivali oko 80 % uvoza EV iz NRK-a.
(61)
Nakon objave jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da cijene nisu uspoređene na osnovi vrste proizvoda i da zbog navodnih značajnih varijacija cijena između različitih vrsta proizvoda izračunane razine sniženja nisu beznačajne. Na osnovi raspoloživih podataka, usporedba cijene na osnovi vrste bila je moguća samo za dio prodaja industrije Unije na tržištu Unije i samo za dio izvozne prodaje u Uniju. Međutim, strana nije dostavila dokaz koji bi opravdao primjenu metode. Ta tvrdnja je stoga morala biti odbijena.
(62)
Nakon objave tvrdilo se i da cijene kineskom uvoza i cijene prodaje industrije Unije na tržištu Unije nisu uspoređene na istoj razini trgovine. Tvrdnja nije potkrijepljena jer dotična strana nije dostavila nikakvu informaciju ili dokaz koji bi pokazao stalne i jasne razlike u funkcioniranju i cijenama prodavača za navodno različite razine trgovine. Tvrdnja je stoga odbijena.
6. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(63)
Obujam uvoza i cijene iz drugih zemalja tijekom promatranog razdoblja prikazan je u tablici niže. Obujmi i tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja utvrđeni su na osnovi statističkih podataka na razini TARIC-a uz dodatak informacija o podacima prikupljenima u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
Tablica 4.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Vijetnam
Obujam uvoza (kg) |
27 878
14 184
13 776
25 833
Indeks (2008. = 100)
100
51
49
93
Cijena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indeks (2008. = 100)
100
102
104
126
Južna Koreja
Obujam uvoza (kg) |
21 299
8 174
11 051
3 319
Indeks (2008. = 100)
100
38
52
16
Cijena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indeks (2008. = 100)
100
87
87
116
Ostale treće zemlje
Obujam uvoza (kg) |
7 641
6 247
10 942
9 186
Indeks (2008. = 100)
100
82
143
120
Cijena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indeks (2008. = 100)
100
138
150
134
Ukupno
Obujam uvoza (kg) |
56 818
28 605
35 779
38 338
Indeks (2008. = 100)
100
50
63
67
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cijena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indeks (2008. = 100)
100
103
110
121
Izvor:
Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
(64)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na tržište Unije smanjio se tijekom promatranog razdoblja za oko 33 %. Tržišni udjeli su se smanjili tijekom promatranog razdoblja i iznosili su od 30 % do 35 % tijekom RRIP-a. Cijene iz ostalih trećih zemalja rasle su za 21 % tijekom istog razdoblja.
(65)
Podsjeća se da u početnom ispitnom postupku nije bilo značajnog uvoza istovjetnog proizvoda na tržište Unije osim onog iz NRK-a. U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da su glavna tržišta preostalih proizvođača iz SAD-a i Japana bila njihova domaća tržišta. Zaključuje se stoga da je uvoz iz ostalih zemlja osim iz NRK bio vrlo malen.
(66)
Informacija koju je dostavila industrija Unije navodi da u Vijetnamu i Južnoj Koreji ne postoji proizvodnja EV-a i da uvozi iz tih zemalja u stvari dolaze iz NRK. Međutim, informacija koja bi potvrdila te navode nije primljena tijekom ovog ispitnog postupka.
7. Ekonomsko stanje industrije Unije
7.1 Uvodne napomene
(67)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i indikatore koji utječu na stanje industrije Unije.
(68)
Kako se industrija Unije sastoji samo od dva proizvođača, podaci se iznose u rasponu iz povjerljivih razloga.
7.2 Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(69)
Proizvodnja industrije Unije smanjivala se svake godine tijekom promatranog razdoblja. Do kraja RRIP-a proizvodnja se smanjila za 29 % u usporedbi s 2008. Trend je posebno bio negativan tijekom 2009. uz sniženje od više od 40 %.
Tablica 5.
Ukupna proizvodnja u Uniji
Obujam
(kg)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodnja
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indeks (2008. = 100)
100
60
82
71
Izvor:
Odgovori na upitnik
(70)
Tijekom promatranog razdoblja proizvodni kapaciteti ostali su stabilni. Pad proizvodnje imao je za posljedicu opći pad iskorištenosti kapaciteta od 27 % u razdoblju od 2008. do RRIP-a, da bi tijekom RRIP-a postigli iskorištenost od 41 %. Detaljni podaci izneseni su niže:
Tablica 6.
Proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta
Obujam
(kg)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodni kapacitet
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indeks (2008. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta (%)
57
35
47
41
Indeks (2008. = 100)
100
60
82
73
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.3 Zalihe
(71)
Razina proizvodnog kapaciteta industrije Unije smanjila se za 20 % od 2008. do RRIP-a. Taj je trend u skladu sa smanjenom potrošnjom na tržištu Unije tijekom istog razdoblja.
Tablica 7.
Završne zalihe
Obujam
(kg)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Završne zalihe
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indeks (2008. = 100)
100
70
85
80
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.4 Obujam prodaje
(72)
Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjio se za 23 % od 2008. do RRIP-a s naglim padom između 2008. i 2009. Taj je negativni trend bio nagliji nego smanjenje ukupne potrošnje osim za 2010.
Tablica 8.
Prodaja nepovezanim kupcima
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indeks (2008. = 100)
100
65
87
77
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.5 Tržišni udio
(73)
Kao rezultat onoga što je uočeno u prethodnoj uvodnoj izjavi o obujmu prodaje industrije Unije na tržištu Unije, tržišni udio industrije Unije pao je tijekom promatranog razdoblja. Industrija Unije, iako je gubila obujam prodaje, bila je u mogućnosti zadržati tržišni udio tijekom 2009. i 2010., ali je tijekom RRIP-a patila od prepreka sa smanjenom prodajom bez obzira na rastuće tržište. Rezultiralo je to tržišnim udjelom od 20 % do 25 %, malo nižim od onog koji je zabilježen na početku promatranog razdoblja.
Tablica 9.
Tržišni udio Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio Unije
25 %-30 %
25 %-30 %
30 %-35 %
20 %-25 %
Indeks (2008. = 100)
100
107
117
91
Izvor:
Odgovori na upitnik, Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
7.6 Rast
(74)
Kako je objašnjeno gore, potrošnja u Uniji znatno je pala između 2008. i 2009., a od tada je rasla kao rezultat gospodarske krize, međutim tijekom RRIP-a nije dosegla razine od prije krize. Industrija Unije, iako je gubila obujam prodaje, bila je u mogućnosti zadržati tržišni udio tijekom 2009. i 2010., ali je tijekom RRIP-a patila od prepreka sa smanjenom prodajom bez obzira na rastuće tržište.
7.7 Zaposlenost i produktivnost
(75)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjila se od 2008. do RRIP-a za 13 %.
(76)
Nakon pada proizvodnje, tijekom promatranog razdoblja došlo je i do pada produktivnosti po zaposlenom, mjere kao neposrednog rezultata u kg po zaposlenom. Detaljni podaci su izneseni niže:
Tablica 10.
Ukupna zaposlenost Unije i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Broj zaposlenih
100
65
84
87
Indeks produktivnosti
100
92
106
83
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.8 Jedinične prodajne cijene
(77)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjile su se neznatno od 2008. do 2010., djelomično kao rezultat gospodarske krize. Između 2010. i RRIP-a jedinične prodajne cijene su znatno porasle. Općenito gledajući cijene industrije Unije rasle su za 35 % tijekom promatranog razdoblja. Kretanja cijena, posebice od 2010. do RRIP-a bile su rezultat rasta cijena glavnih komponenti za izradu EV-a.
Tablica 11.
Jedinične cijene prodaje u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinične cijene prodaje u Uniji (EUR po jedinici)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indeks (2008. = 100)
100
94
96
135
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.9 Profitabilnost
(78)
Profitabilnost se popravila od 2008. do RRIP-a nakon što je postigla najnižu razinu 2009. i 2010. Međutim profitabilnost je ostala negativna tijekom cijelog promatranog razdoblja.
Tablica 12.
Profitabilnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Profitabilnost prodaje Unije
Indeks (2008. = 100)
100
95
95
104
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.10 Profitabilnost i povrat od ulaganja
(79)
Ulaganje u poslovanje dotičnog proizvoda znatno se smanjilo tijekom promatranog razdoblja.
(80)
Povrati od ulaganja slijedili su profitabilni trend. Industrija Unije zabilježila je negativni povrat od ulaganja koji se blago popravio, iako je ostao negativan, tijekom RRIP-a.
Tablica 13.
Ulaganja i povrat od ulaganja
Indeks (2008. = 100)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ulaganja
100
2
23
18
Povrat od ulaganja
100
100
96
103
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.11 Novčani tok i mogućnost povećanja kapitala
(81)
Novčani tok, koji označava sposobnost industrije da sama financira svoju djelatnost, izražen kao postotak prometa dotičnog proizvoda, blago se popravio tijekom promatranog razdoblja iako je ostao negativan.
Tablica 14.
Novčani tok
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok
Indeks (2008. = 100)
100
99
96
106
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.12 Plaće
(82)
Od 2008. do RRIP-a plaće industrije Unije pale su za 16 % u skladu sa smanjenjem broja zaposlenih.
7.13 Veličina dampinške marže
(83)
Usprkos mjerama na snazi, tijekom RRIP-a nastavljen je značajan damping na razini znatno iznad tekuće razine mjera. S obzirom na velike slobodne kapacitete, stvarni obujam uvoza iz NRK-a i cijene koje znatno snižavaju prodajne cijene industrije Unije, utjecaj stvarne dampinške marže, ne mogu se smatrati zanemarivima.
7.14 Oporavak od prethodnog dampinga
(84)
Provedena je analiza kako bi se utvrdilo je li se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga. Usprkos antidampinškim mjerama na snazi industrija Unije nije se uspjela oporaviti od prethodnog dampinga. Kao odgovor na pritisak kineskog uvoza na cijene, industrija Unije je imala gubitke jer je pokušala zadržati udio na tržištu.
8. Zaključak o stanju industrije Unije
(85)
Industrije Unije nastavila je biti u osjetljivom ekonomskom položaju te joj se i dalje nanosila materijalna šteta. Tijekom promatranog razdoblja gotovo svi indikatori štete u vezi s financijskim rezultatima industrije Unije smanjili su se. Zato se nije moglo zaključiti da je stanje industrije Unije sigurno.
(86)
Kao odgovor na pritisak kineskog uvoza na cijene, industrija Unije pokušala je zadržati udio na tržištu, ali po prodajnim cijenama znatno ispod razine pokrića. Rast prodajnih cijena industrije Unije od 2010. do RRIP-a stvarno je vezan za rast cijena sirovine i nije pokrivao ukupni trošak industrije Unije.
(87)
Zaključno, poteškoće industrije Unije ne mogu se jasno povezati s ogromnim prisustvom kineskog uvoza po niskim cijenama proizvoda iz revizije na tržištu Unije, a koji se prodaje po znatno dampinškim cijenama, usprkos mjerama na snazi. Taj je faktor bio dovoljan za utvrđivanje stanja u kojem industrija Unije ima gubitke u nastojanju zadržavanja razumnog udjela za tržištu. Pored toga, tijekom cijelog promatranog razdoblja na te su poteškoće utjecala dva čimbenika: recesija na tržištu tijekom gospodarske krize 2008.-2009. i, iako u manjoj mjeri, nagli rast troškova sirovine tijekom RRIP-a. To je dovelo do situaciju u kojoj su gubici dosegli značajne razine.
(88)
S obzirom na negativni razvoj indikatora vezanih uz industriju Unije smatra se da je industrija Unije i dalje, tijekom promatranog razdoblja, imala materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(89)
Tijekom promatranog razdoblja utvrđeno je da je industrija Unije osjetljiva i da je i dalje izložena štetnom utjecaju dampinškog uvoza iz NRK.
(90)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, provedena je ocjena uvoza iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju da se dozvoli prestanak mjera.
2. Obujam kineskog uvoza
(91)
Podsjeća se da je potrošnja na tržištu Unije znatno smanjena od početnog ispitnog postupka uglavnom zbog recesije gospodarstva. U tim okolnostima obujam kineskog uvoza povećao se tijekom RRIP-a znatno iznad razine od 50 000 kg. Dok se obujam uvoza povećao za 9 % udio industrije Unije na tržištu se smanjio.
3. Slobodni kapacitete u NRK-u
(92)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 46., na temelju raspoloživih podataka, u NRK postoje značajni slobodni kapaciteti. Može se očekivati da bi se velik dio tih slobodnih kapaciteta mogao koristiti za povećanje uvoza na tržište Unije ako antidampinške mjere ne budu u primjeni. To je zato što ne postoje naznake da bi tržišta trećih zemalja ili kinesko domaće tržište mogli apsorbirati značajne kineske slobodne kapacitete. Postoji stoga kapacitet za značajno povećanje uvoza u Uniju. Prema procjeni neiskorišteni kapaciteti premašili bi gotovo pet puta potrošnju Unije tijekom RRIP-a.
(93)
Nadalje, informacije dostavljene tijekom ispitnog postupka pokazuju značajne deformacije na tržištu sirovine (ammonium paratungstate - APT) koja se koristi za proizvodnju proizvoda iz revizije. Na tu se sirovinu primjenjuju uvozne kvote kao i izvozne carine koje su uvela kineska tijela. To ograničava izvoz APT-a i umjetno povećava cijenu na svjetskom tržištu. Te deformacije mogle li kineskoj industriji omogućiti daljnje poticaje za proizvodnju i izvoz po niskim cijenama, a industrija Unije treba proizvoditi istovjetni proizvod na temelju umjetno visoke cijene sirovine.
4. Privlačnost tržišta Unije
(94)
Dokazano je da su kineski proizvođači izvoznici zainteresirani kontinuirano za tržište Unije i da mogu povećati obujam uvoza na štetu prodaje industrije Unije. Čak su i znatno povećali svoj udio na tržištu tijekom RRIP-a.
5. Zaključak
(95)
Industriji Unije nanesena je štete od učinaka kineskog uvoza po dampinškim cijenama tijekom nekoliko godina i još je uvijek njezina ekonomska situacija osjetljiva.
(96)
Ako se dozvoli prestanak mjera postoji velika vjerojatnost rasta uvoza po dampinškim cijenama, koji može ozbiljno ugroziti postojanje industrije Unije. U NRK postoje značajni slobodni kapaciteti koji bi, ako se dopusti prestanak mjera, mogli u velikoj mjeri biti usmjereni na tržište Unije, i to po dampinškim cijenama koje snižavaju prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije.
(97)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka, posebno nastavak dampinga, slobodne kapacitete u NRK, deformacije na tržištu sirovina, potencijalno preusmjeravanje izvoznog obujma proizvođača izvoznika iz NRK-a na tržište Unije, ponašanje kineskih izvoznika koji očito snižavaju cijene industrije Unije te na privlačnost tržišta Unije, ukidanje mjera dovelo bi do vjerojatnog nastavljanja štete.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(98)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa, to jest interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane strane imale su mogućnost iznijeti svoje mišljenje u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(99)
Trebalo bi podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, koja analizira situaciju u kojoj su antidampinške mjere već na snazi, omogućuje procjenu svih negativnih utjecaja antidampinških mjera koje se sada primjenjuju na dotične strane i koji još nisu nastali.
(100)
Na toj osnovi ispitano je postoji li bilo kakav neispitan razlog, usprkos zaključcima o nastavku štetnog dampinga, koji bi doveo do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije u ovom posebnom slučaju.
2. Interes industrije Unije
(101)
S obzirom na stanje industrije Unije i na analizu vjerojatnosti ponavljanja štete jasno je da bi vjerojatno došlo do ozbiljnog pogoršanja financijskog stanja industrije Unije u slučaju da se dozvoli prestanak antidampinških mjera. Tijekom promatranog razdoblja industrija Unije izgubila je na obujmu proizvodnje i prodaje dok se je uvoz iz dotične zemlje povećavao unatoč mjerama koje su bile na snazi. Tijekom istog razdoblja pogoršalo se financijska stanje industrije Unije zbog velikih gubitaka. Stoga je potrebno provesti učinkovite uvjete konkurentnosti na tržištu Unije.
(102)
Smatra se da bi nastavak mjera bio koristan za industriju Unije koja bi bila sposobna povećati obujam prodaje i poboljšati financijsko stanje. Nasuprot tome, kada bi se mjere ukinule održivost industrije Unije bila bi ozbiljno ugrožena.
3. Interes korisnika
(103)
Nijedan od 15 korisnika koji su kontaktirani nije istupio radi suradnje. Kao ni u početnom ispitnom postupku, nijedan odgovor na upitnik nije primljen od zainteresiranih korisnika. U početnom ispitnom postupku nesuradnja je objašnjena malim utjecajem EV-a na njihove troškove proizvodnje jer se čini da su kvaliteta i pouzdanost prvi kriteriji za potrošače. S obzirom na očigledno marginalni utjecaj proizvoda iz revizije na troškove daljnjih proizvoda zaključeno je da mjere ne bi imale štetan utjecaj na industriju korisnika.
4. Interes uvoznika
(104)
Na početku ispitnog postupka tri su uvoznika stupila u kontakt s Komisijom, ali koji se ne smatraju zainteresiranim stranama budući da nisu uvozili dotični proizvod iz NRK-a tijekom RRIP-a. Budući da uvoznici EV-a nisu pokazali nikakav interes tijekom ispitnog postupka zaključeno je da oni ne bi bili protiv interesa EU-a za zadržavanjem mjera.
5. Zaključak
(105)
S obzirom na navedeno, zaključuje se da ne postoje neispitani razlozi protiv zadržavanja antidampinških mjera koje su trenutno na snazi.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(106)
Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo savjetovati zadržavanje postojećih mjera. Odobren im je i rok za dostavljanje primjedaba nakon objave. Podnesci i primjedbe su primjereno uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(107)
Iz navedenog slijedi, a kako je propisano člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da bi antidampinške mjere na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz NRK, uvedene Uredbom (EZ) br. 260/2007 trebalo zadržati.
(108)
Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na minimum zbog velike razlike između stopa carine, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje se primjenjuju na trgovačka društva za koja su uvedene pojedinačne stope carine, uključuju sljedeće: podnošenje carinskim tijelima država članica valjane komercijalne fakture koja je u skladu sa zahtjevima iz Priloga ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takva faktura podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve druge proizvođače,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz elektroda za zavarivanje od volframa, uključujući šipke od volframa za elektrode za zavarivanje, koje sadrže 94 % ili više volframa, osim onih koje su dobivene samo sinteriranjem, odrezane ili neodrezane na dužinu, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 8101 99 10 i ex 8515 90 00 (oznake TARIC 8101991010 i 8515900010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa carine koja se primjenjuje na cijenu franco granica Unije, prije uvozne carine za proizvode opisane u stavku 1. koje su proizvela niže navedena trgovačka društava, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
Dodatni TARIC broj
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd,
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Sva ostala trgovačka društva
63,5 %
A999
3. Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa carine specificiranih za trgovačka društva navedena u stavku 2. je podnošenje carinskim tijelima država članica valjane komercijalne fakture koja je u skladu sa zahtjevima iz Priloga. Stopa carine primjenljiva na „sva druga trgovačka društva” primjenjuje se ako takva faktura nije podnesena.
4. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe o carinskim stopama koje su na snazi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. svibnja 2013.