NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 223/2014
ze dne 11. března 2014
o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“), si Unie a členské státy vytyčily cíl, jímž je snížení počtu osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů. Přesto byla v roce 2011 téměř jedna čtvrtina obyvatel Unie (119,82 milionů) ohrožena chudobou nebo sociálním vyloučením, což je přibližně o 4 miliony osob více než v předchozím roce. Míra chudoby a sociálního vyloučení však není ve všech částech Unie stejná a jejich závažnost se v různých členských státech liší.
(2)
Počet osob, jež trpí materiální či dokonce vážnou materiální deprivací, v Unii neustále narůstá, takže v roce 2011 žilo v podmínkách vážné materiální deprivace téměř 8,8 % občanů Unie. Tyto osoby jsou navíc často natolik vyloučeny, že nemohou využívat aktivačních opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4), a zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (5).
(3)
Členské státy a Komise by měly přijmout vhodná opatření, která by zabránila veškeré diskriminaci, a měly by zajistit rovnost žen a mužů a systematické začleňování genderového hlediska do všech fází přípravy, programování, řízení a provádění, monitorování a hodnocení Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „fond“), do informačních a osvětových kampaní a do výměny osvědčených postupů.
(4)
Článek 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) zdůrazňuje, že Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin.
(5)
Článek 6 Smlouvy o EU zdůrazňuje, že Unie uznává práva, svobody a zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(6)
Článek 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví, že Unie za účelem podpory celkového harmonického vývoje rozvíjí a prosazuje svou činnost vedoucí k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
(7)
Fond by měl posílit sociální soudržnost, a tím přispět ke snížení chudoby - a v konečném důsledku k odstranění jejích nejhorších forem - v Unii prostřednictvím podpory vnitrostátních systémů, jež poskytují pomoc nefinanční povahy nejchudším osobám, a zmírňují tak potravinovou a vážnou materiální deprivaci, nebo napomáhají sociálnímu začleňování nejchudších osob. Fond by měl zmírňovat ty formy extrémní chudoby, jejichž dopad na sociální vyloučení je největší, jako jsou například bezdomovectví, chudoba dětí a potravinová nouze.
(8)
Účelem fondu není nahradit veřejné politiky členských států zaměřené na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, a zejména politiky, které jsou nezbytné s cílem předcházet marginalizaci zranitelných skupin a skupin s nízkými příjmy a zabránit zvyšování rizika chudoby a sociálního vyloučení.
(9)
Podle článku 317 Smlouvy o fungování EU a v rámci sdíleného řízení by měly být stanoveny podmínky umožňující Komisi vykonávat své úkoly při plnění souhrnného rozpočtu Unie a rovněž by měly být vyjasněny oblasti odpovědnosti v rámci spolupráce členských států. Uplatňování těchto podmínek by mělo umožnit Komisi ujistit se o tom, že členské státy využívají fond zákonným a správným způsobem a v souladu se zásadou řádného finančního řízení ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“).
(10)
Uvedená ustanovení rovněž zajišťují, aby byly podporované operace v souladu s platnými právními předpisy Unie a se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy, které přímo či nepřímo provádějí toto nařízení, jakož i s příslušnými politikami, zejména pokud jde o bezpečnost potravinové pomoci nebo základní materiální pomoci poskytovaných nejchudším osobám.
(11)
Přidělování prostředků fondu jednotlivým členským státům v období 2014-2020 zohledňuje ve stejné míře následující ukazatele, které jsou vyhodnocovány na základě údajů Eurostatu týkající se počtu obyvatel, kteří jsou obětí vážné materiální deprivace a počtu obyvatel žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce. Kromě toho toto přidělování rovněž zohlední různé způsoby, jimiž se nejchudším osobám v jednotlivých členských státech pomáhá. Každému členskému státu by nicméně měla být přidělena přinejmenším částka 3 500 000 EUR na programové období 2014-2020, aby mohl zavést operační program se smysluplnou úrovní prostředků.
(12)
Prostředky, které jsou členskému státu přiděleny ze strukturálních fondů, by měly být sníženy o prostředky, které jsou mu přiděleny z fondu.
(13)
Operační programy členských států by měly stanovit a vysvětlit formy potravinové nebo materiální deprivace, které mají být řešeny, nebo činnosti na podporu sociálního začlenění, které mají být podporovány, a popsat rysy pomoci nejchudším osobám, která bude poskytnuta prostřednictvím podpory z fondu vnitrostátním systémům. Tento popis by měl rovněž zahrnovat prvky nezbytné k zajištění účinného a efektivního provádění operačních programů.
(14)
Vážná potravinová nouze v Unii existuje současně se značným plýtváním potravinami. V tomto ohledu by měl fond ve vhodných případech usnadňovat potravinové dary. Tímto však nesmí být ohrožena snaha o odstranění stávajících překážek s cílem podněcovat dary přebytečných potravin pro účely boje proti potravinové nouzi.
(15)
V zájmu účinného a efektivního provádění opatření financovaných z fondu by členské státy měly ve vhodných případech podporovat spolupráci mezi regionálními a místními orgány a subjekty zastupujícími občanskou společnost a také účast všech zapojených stran do vypracovávání a provádění činností, které jsou z fondu financovány.
(16)
S cílem co nejvíce zvýšit účinnost fondu, zejména pokud jde o případné změny okolností v konkrétním členském státě, je vhodné stanovit postup pro změny operačního programu.
(17)
S cílem co nejefektivněji a nejvhodněji reagovat na různé potřeby a zdokonalit poskytování pomoci nejchudším osobám by se měla uplatňovat zásada partnerství.
(18)
Značný přínos má výměna zkušeností a osvědčených postupů, protože usnadňuje vzájemné učení. Komise by měla takovou výměnu usnadňovat a podporovat jejich šíření a zároveň hledat synergie s výměnou osvědčených postupů v souvislosti se souvisejícími fondy, zejména Evropským sociálním fondem (dále jen „ESF“).
(19)
S cílem sledovat pokrok při provádění operačních programů by měly členské státy vypracovat výroční a závěrečné zprávy o provádění a poskytnout je Komisi. To by mělo zajistit, aby byly k dispozici důležité a aktuální informace pro tyto operační programy. Z téhož důvodu by se měla Komise a každý členský stát každoročně sejít za účelem provedení posouzení, nedohodnou-li se jinak. Příslušné zúčastněné strany by měly být do tohoto monitorování vhodným způsobem zapojeny.
(20)
V zájmu vyšší kvality a lepšího vypracování každého operačního programu a posouzení účinnosti a efektivity fondu by se měla vypracovat předběžná a následná hodnocení. Tato hodnocení by měla být založena na relevantních údajích a ve vhodných případech doplněna průzkumy prováděnými u nejchudších osob, jež čerpají pomoc z operačního programu, a v případě potřeby hodnocením v průběhu programového období. Tato hodnocení by měla rovněž respektovat soukromí konečných příjemců a měla by být prováděna takovým způsobem, aby nejchudší osoby nebyly stigmatizovány. Měly by být upřesněny oblasti odpovědnosti členských států a Komise v tomto ohledu.
(21)
Při hodnocení fondu a vypracovávání metodiky tohoto hodnocení by se měla brát v potaz skutečnost, že pojem deprivace je značně složitý a vícerozměrný.
(22)
Občané mají právo vědět, jak a s jakým účinkem jsou finanční zdroje Unie investovány. Pro účely zajištění většího rozšíření informací o tom, čeho fond dosáhl, a zajištění dostupnosti a transparentnosti příležitostí pro financování by měla být stanovena podrobná pravidla o informačních a komunikačních činnostech, zejména v souvislosti s odpovědnostmi příjemců, členských států a ve vhodných případech také místních a regionálních orgánů.
(23)
Použije se právo Unie týkající se ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (7).
(24)
Je třeba stanovit maximální úroveň spolufinancování z fondu na operační programy, aby se zajistil multiplikační účinek unijních zdrojů. Navíc by se měla řešit situace členských států, jež se potýkají s dočasnými rozpočtovými nesnázemi.
(25)
V celé Unii by se měla používat jednotná, jednoduchá a nestranná pravidla ohledně období způsobilosti, způsobilých operací a výdajů fondu. Podmínky způsobilosti by měly odrážet specifickou povahu cílů a cílové populace fondu, zejména prostřednictvím vhodných a zjednodušených podmínek způsobilosti operací a forem podpory a pravidel a podmínek pro úhrady.
(26)
S ohledem na datum, k němuž musí být vyhlášena výběrová řízení, na lhůty pro přijetí tohoto nařízení a na dobu potřebnou k přípravě operačních programů je třeba zavést pravidla, která umožní plynulý přechod, s cílem zabránit výpadkům v dodávkách potravinové pomoci. K tomuto účelu je třeba umožnit, aby výdaje byly způsobilé od 1. prosince 2013.
(27)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (8) stanoví, že produkty zakoupené v rámci veřejné intervence mohou být poskytnuty pro režim distribuce potravin nejchudším osobám v Unii, umožňuje-li to dotčený režim. V závislosti na okolnostech může být nejhospodárnější získat potraviny z použití, zpracování nebo prodeje těchto produktů, a proto je vhodné stanovit takovou možnost v tomto nařízení. Částky pocházející z prodeje těchto produktů by měly být použity ve prospěch nejchudších osob. Tyto částky by se neměly použít ke snížení povinné částky ke spolufinancování programu členskými státy. K zajištění co nejúčinnějšího využití těchto produktů a výnosu z nich by měla Komise přijmout prováděcí akty v souladu s nařízením (EU) č. 1308/2013 stanovící postupy, podle nichž lze tyto produkty použít, zpracovat či prodat pro účely programu pomoci nejchudším osobám.
(28)
Je nezbytné určit druhy činností, které lze provádět z podnětu Komise a členských států jakožto technickou pomoc s podporou fondu. Za tímto účelem by Komise měla konzultovat členské státy a zástupce partnerských organizací na úrovni Unie.
(29)
Za řízení a kontrolu programů by měly v souladu se zásadou sdíleného řízení zodpovídat členské státy a Komise. Za provádění a kontrolu svého operačního programu by měly v prvé řadě odpovídat členské státy prostřednictvím svých systémů řízení a kontroly.
(30)
Členské státy by měly přijmout přiměřená opatření, aby zajistily řádné nastavení a fungování svých systémů řízení a kontroly, a tím poskytly jistotu, pokud jde o zákonné a řádné využívání fondu. Proto by měly být specifikovány povinnosti členských států, pokud jde o systémy řízení a kontroly jejich operačních programů a prevenci, zjišťování a nápravu nesrovnalostí a porušování práva Unie.
(31)
Členské státy by měly plnit povinnosti v oblasti řízení, kontroly a auditu a nést z toho vyplývající odpovědnost, jak ji stanoví pravidla sdíleného řízení uvedená v tomto nařízení a ve finančním nařízení. Členské státy by měly zajistit, aby byla v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení zavedena účinná opatření pro posuzování stížností týkajících se fondu. V souladu se zásadou subsidiarity by členské státy měly na žádost Komise prošetřit stížnosti, které byly předloženy Komisi a které spadají do působnosti jejich opatření, a měly by Komisi informovat o výsledcích požadovaného šetření.
(32)
Členské státy by měly určit pro každý ze svých operačních programů řídící orgán, certifikační orgán a funkčně nezávislý auditní orgán. Aby se zajistila flexibilita pro členské státy při zřizování jejich systémů kontroly, je vhodné umožnit, aby funkce certifikačního orgánu mohl vykonávat i řídící orgán. Členské státy by měly mít rovněž možnost určit zprostředkující subjekty, které mají provádět určité úkoly řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu. Členské státy by měly v takovém případě jasně stanovit jejich povinnosti a funkce.
(33)
Řídící orgán má hlavní odpovědnost za účinné a efektivní provádění fondu, a proto plní mnoho funkcí souvisejících s řízením a monitorováním operačního programu, finančním řízením a kontrolami a rovněž výběrem projektu. Toto nařízení by tedy mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce řídícího orgánu.
(34)
Certifikační orgán by měl vypracovávat a předkládat Komisi žádosti o platby. Měl by vypracovávat účetní závěrky, osvědčovat jejich úplnost, přesnost a věrnost a to, že v nich zaúčtované výdaje jsou v souladu s platnými unijními a vnitrostátními předpisy. Toto nařízení by mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce certifikačního orgánu.
(35)
Auditní orgán by měl zajišťovat, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly za použití vhodného vzorku operací a účetní závěrky. Toto nařízení by mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce auditního orgánu. Audity vykázaných výdajů by se měly provádět na reprezentativním vzorku operací, aby bylo možné vyvozovat z jejich výsledků závěry. Obecně platí, že k získání spolehlivého reprezentativního vzorku by se měla používat statistická metoda výběru vzorků. Auditní orgány by však měly mít možnost za řádně odůvodněných okolností použít jinou než statistickou metodu výběru vzorků nebo testování věcné správnosti, jsou-li splněny podmínky stanovené v tomto nařízení.
(36)
Aby se přihlédlo ke zvláštní organizaci systémů řízení a kontroly u fondu a k potřebě zajistit vyvážený přístup, měla by být stanovena zvláštní ustanovení pro určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu. Aby se zabránilo jakékoli zbytečné administrativní zátěži, mělo by se předběžné ověření souladu s kritérii určení uvedenými v tomto nařízení týkat pouze řídícího orgánu a certifikačního orgánu. Nemělo by být požadováno, aby toto určení schválila Komise. Sledování souladu s kritérii určení prováděné prostřednictvím auditu a kontrolních mechanismů by v případě, že výsledky prokáží nesplnění kritérií, mělo vést k nápravným opatřením a případně k možnosti ukončit toto určení.
(37)
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, pokud jde o finanční kontrolu, měla by se zajistit spolupráce mezi členskými státy a Komisí v rámci tohoto nařízení a měla by být stanovena kritéria, jež Komisi umožní, aby v souvislosti se svou strategií kontroly vnitrostátních systémů určila úroveň ujištění, kterou by jí měly poskytovat vnitrostátní auditní subjekty.
(38)
Měly by být stanoveny pravomoci a odpovědnosti Komise, pokud jde o ověřování účinnosti fungování systémů řízení a kontroly a požadování zásahu členského státu. Komise by rovněž měla mít pravomoc provádět audity na místě zaměřené na otázky související s řádným finančním řízením, aby mohla vyvodit závěry o výkonnosti fondu.
(39)
Rozpočtové závazky Unie by se měly plnit každý rok. Aby bylo zajištěno účinné řízení programů, je nutno stanovit jednoduchá pravidla pro předběžné financování, žádosti o průběžné platby a konečný zůstatek.
(40)
S cílem zajistit přiměřenou jistotu pro Komisi před schválením účetní závěrky by se měly žádosti o průběžné platby proplácet ve výši 90 % částky vyplývající z uplatnění míry spolufinancování stanovené v rozhodnutí o přijetí operačního programu na způsobilé výdaje. Zůstatek dlužných částek by měl být členským státům vyplacen po schválení účetní závěrky, pokud Komise dospěje k závěru, že je úplná, přesná a věrná.
(41)
Předběžná platba na začátku operačního programu by měla zajistit, aby měl členský stát prostředky k poskytnutí podpory příjemcům při provádění operací od přijetí operačního programu. Toto předběžné financování by se mělo použít výhradně pro tyto účely a příjemci by měli obdržet dostatečné finanční prostředky, aby operaci poté, co je vybrána, zahájili.
(42)
Příjemce by měl obdržet podporu v plné výši nejpozději 90 dní ode dne, kdy předložil žádost o platbu, v závislosti na dostupných finančních prostředcích z předběžných a průběžných plateb. Řídící orgán by měl mít možnost tuto lhůtu přerušit, nejsou-li předložené doklady úplné nebo existuje-li důkaz o nesrovnalosti vyžadujících další šetření.
(43)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by měla být stanovena časově omezená opatření, která pověřenému schvalujícímu úředníkovi umožní přerušit platby v případě, že existují jasné důkazy o možných významných nedostatcích ve fungování systému řízení a kontroly, důkazy o pochybení souvisejícím se žádostí o platbu nebo nedodržení povinnosti předložit dokumenty pro účely kontroly a schválení účetní závěrky. Toto přerušení by mělo trvat nejvýše šest měsíců s možností prodloužení této lhůty, se souhlasem členského státu, na devět měsíců, s cílem poskytnout dostatek času na odstranění příčin přerušení, a předejít tak pozastavení plateb.
(44)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie a poskytnutí prostředků pro zajištění účinného provádění programů by měla být přijata ustanovení umožňující pozastavení plateb Komise.
(45)
S cílem uplatnit požadavky finančního nařízení na finanční řízení fondu je nezbytné stanovit jednoduché postupy pro sestavování, kontrolu a schvalování účetní závěrky, které by měly zajistit jasný základ a právní jistotu pro tato opatření. Navíc by mělo být členskému státu umožněno, aby v zájmu řádného plnění svých povinností vyloučil částky, u nichž probíhá posuzování jejich zákonnosti a správnosti.
(46)
S cílem omezit riziko vykazování neoprávněných výdajů by certifikační orgán měl mít možnost bez nutnosti dodatečného odůvodnění zahrnout částky, které vyžadují další ověření, do žádosti o průběžnou platbu po skončení účetního období, kdy byly zaúčtovány do jeho účetního systému.
(47)
V zájmu snížení administrativní zátěže pro příjemce by měly být stanoveny konkrétní lhůty, během nichž jsou řídící orgány povinny zajistit dostupnost dokladů týkajících se operací v návaznosti na uplatnění výdajů nebo dokončení operace. V souladu se zásadou proporcionality by doba uchovávání dokumentů měla být rozlišena podle celkových způsobilých výdajů konkrétní operace.
(48)
Vzhledem k tomu, že účetní závěrka je ověřována a schvalována každý rok, postup uzavření programu by měl být jednoduchý. Konečné uzavření programu by tak mělo vycházet pouze z dokladů vztahujících se k závěrečnému účetnímu období a k závěrečné zprávě o provádění nebo k poslední výroční zprávě o provádění, bez nutnosti poskytovat jakékoli dodatečné doklady.
(49)
V zájmu ochrany rozpočtu Unie může být nezbytné, aby Komise prováděla finanční opravy. Aby se zajistila právní jistota pro členské státy, je důležité vymezit okolnosti, za kterých porušení použitelného unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování může vést k finančním opravám ze strany Komise. Aby se zajistila souvislost případných finančních oprav ukládaných Komisí členským státům s ochranou finančních zájmů Unie, měly by být takové opravy omezeny pouze na případy, kdy se porušení použitelného unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování týká způsobilosti, správnosti, řízení nebo kontroly operací a souvisejících výdajů vykázaných Komisi. Pro zajištění proporcionality je důležité, aby Komise při rozhodování o finanční opravě zvážila povahu a závažnost dotčeného porušení a související finanční důsledky pro rozpočet Unie.
(50)
Je třeba vybudovat takový právní rámec, který umožňuje vytvoření solidních systémů řízení a kontroly a odpovídající rozdělení úloh a povinností v souvislosti se sdíleným řízením. Úloha Komise by proto měla být přesně určena a vysvětlena a měla by být stanovena přiměřená pravidla pro provádění finančních oprav Komisí.
(51)
Četnost auditů operací by měla odpovídat rozsahu podpory Unie z fondu. Zejména by se měl snížit počet provedených auditů, pokud celkové způsobilé výdaje na danou operaci nepřesahují 150 000 EUR. Mělo by nicméně být možné provádět audity kdykoli, pokud existuje důkaz o nesrovnalosti nebo podvodu, nebo - v rámci auditního vzorku - po uzavření dokončené operace. Komise by měla mít možnost přezkoumat auditní stopu dotyčného auditního orgánu nebo se zúčastnit auditů na místě prováděných auditním orgánem. Pokud Komise nezíská nezbytnou jistotu ohledně účinného fungování auditního orgánu těmito prostředky, měla by mít možnost auditní činnost opakovat, pokud je to v souladu s mezinárodně uznávanými auditními standardy. Aby byla úroveň auditů prováděných Komisí úměrná riziku, měla by Komise mít možnost snížit úroveň auditní činnosti v souvislosti s operačními programy, pokud nebyly zjištěny žádné závažné nedostatky nebo pokud je auditní orgán spolehlivý. V zájmu snížení administrativní zátěže pro příjemce by měla být zavedena konkrétní pravidla pro snížení rizika překrývání auditů, které u stejných operací provádějí různé orgány, tedy konkrétně Evropský účetní dvůr, Komise a auditní orgán. Kromě toho by rozsah auditů měl plně zohlednit cíl a charakter cílové populace fondu a povahu mnoha příjemců, kteří svou činnost vykonávají na dobrovolném základě.
(52)
Za účelem zajištění finanční disciplíny je vhodné stanovit opatření ke zrušení kterékoli části rozpočtového závazku v rámci některého operačního programu, zejména pokud částka může být vyňata ze zrušení závazku, především tehdy, pokud prodlevy při provádění vyplývají z mimořádných nebo nepředvídatelných okolností nezávislých na dotyčné straně, jejichž následkům nelze ani přes veškeré prokázané úsilí zabránit, jakož i v situaci, kdy byla předložena žádost o platbu, avšak lhůta pro její uhrazení byla přerušena nebo byla pozastavena platba.
(53)
Za účelem doplnění a změny některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o obsah výročních zpráv a závěrečných zpráv o provádění, včetně seznamu společných ukazatelů, kritéria určení případů nesrovnalostí, které je třeba oznámit, a údajů, jež je třeba poskytnout, a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, pravidla upravující údaje, jež je třeba v rámci systému monitorování zavedeného řídícím orgánem zaznamenat a uchovat v počítačové podobě, minimální požadavky na auditní stopu, rozsah a obsah vnitrostátních auditů a metodiku výběru vzorků, podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů a kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(54)
Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(55)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o rozhodnutí o výročních plánech akcí, jež mají být financovány z technické pomoci z podnětu Komise, rozhodnutí o přijetí a změně operačních programů, rozhodnutí o pozastavení předběžných plateb, rozhodnutí o neschválení účetní závěrky a rozhodnutí, v němž stanoví částku k tíži fondu pro dané účetní období, rozhodnutí o finančních opravách, rozhodnutí o ročním rozpisu rozpočtových závazků mezi členské státy a v případě zrušení závazku rozhodnutí o změně rozhodnutí o přijetí programů.
(56)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o vzor pro strukturovaný průzkum u konečných příjemců, četnost podávání zpráv a jejich formát, podmínky, jež musí systém řízení a kontroly pro elektronickou výměnu dat splňovat, vzor prohlášení řídícího subjektu, vzory pro auditní strategii, výrok auditora a kontrolní zprávu, vzor zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu a popisu funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán, vzor žádostí o platbu a vzor účetní závěrky. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(57)
Některé prováděcí akty, jež mají být přijímány přezkumným postupem podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011, mohou mít dopad a důsledky natolik významné pro členské státy, že je důvodné odchýlit se od obecného pravidla. Proto by v případech, kdy výbor nevydá stanovisko, Komise neměla návrh prováděcího aktu přijmout. Tyto prováděcí akty se týkají stanovení technických specifikací pro zaznamenávání a uchovávání údajů ve vztahu k systému řízení a kontroly. Na takové prováděcí akty by se proto měl použít čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
(58)
Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie, včetně úcty k lidské důstojnosti a soukromému a rodinnému životu, práva na ochranu osobních údajů, práv dítěte, práv starších osob, rovnosti mezi ženami a muži a zákazu diskriminace. Toto nařízení by mělo být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(59)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zlepšení sociálního začleňování v Unii a pomoci v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů,
(60)
Je třeba zajistit, aby fond doplňoval činnosti financované z ESF, jako jsou například činnosti zaměřené na sociální začleňování, a současně pomáhal výhradně nejchudším osobám.
(61)
Aby bylo možné neprodleně přijmout akty v přenesené pravomoci stanovené v tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a účel nařízení
Tímto nařízením se zřizuje Fond evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „fond“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 a stanoví se cíle fondu, rozsah jeho podpory, dostupné finanční zdroje a jejich přidělení jednotlivým členským státům a také pravidla nezbytná pro zajištění účinného a účelného fungování fondu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„základní materiální pomocí“ základní spotřební zboží, jehož hodnota je omezená a které je určeno pro osobní spotřebu nejchudších osob, například ošacení, obuv, hygienické potřeby, školní pomůcky a spací pytle;
2)
„nejchudšími osobami“ fyzické osoby, ať již jednotlivci, rodiny, domácnosti nebo skupiny složené z takových osob, jejichž potřeba pomoci byla zjištěna v souladu s objektivními kritérii, která určily příslušné vnitrostátní orgány v konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami - aniž by došlo ke střetu zájmů -, nebo která definovaly partnerské organizace a schválily tyto příslušné vnitrostátní orgány; tato kritéria mohou zahrnovat prvky umožňující zaměřit se na nejchudší osoby v určitých zeměpisných oblastech;
3)
„partnerskými organizacemi“ veřejné subjekty nebo neziskové organizace, které poskytují potraviny nebo případně základní materiální pomoc, společně s doprovodnými opatřeními přímo nebo prostřednictvím jiných partnerských organizací, nebo které provádějí činnosti přímo zaměřené na sociální začlenění nejchudších osob, a jejichž operace byly vybrány řídícím orgánem v souladu s čl. 32 odst. 3 písm. b);
4)
„vnitrostátním systémem“ jakýkoli systém, jenž má, alespoň částečně, stejné cíle jako fond a který provádějí na celostátní, regionální nebo místní úrovni veřejné subjekty nebo neziskové organizace;
5)
„operačním programem pro potraviny nebo základní materiální pomoc“ (dále také jen „OP I“) operační program na podporu distribuce potravin nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, který může být případně spojen s doprovodnými opatřeními zaměřenými na zmírnění sociálního vyloučení nejchudších osob;
6)
„operačním programem pro sociální začlenění nejchudších osob“ (dále také jen „OP II“) operační program podporující činnosti, které nespadají pod aktivní opatření na trhu práce a které spočívají v pomoci, jež není finanční ani materiální povahy a jejímž cílem je sociální začlenění nejchudších osob;
7)
„operací“ projekt, smlouva nebo opatření, které byly vybrány řídícím orgánem dotčeného operačního programu nebo z jeho pověření a které přispívají k dosažení cílů operačního programu, k němuž se vztahují;
8)
„dokončenou operací“ operace, která je fyzicky dokončena nebo zcela provedena a v souvislosti s níž příjemci provedli všechny příslušné platby a byla jim vyplacena podpora z odpovídajícího operačního programu;
9)
„příjemcem“ veřejný nebo soukromý subjekt odpovědný za zahájení nebo za zahájení a provádění operací;
10)
„konečným příjemcem“ nejchudší osoba nebo osoby, jež obdrží pomoc ve smyslu článku 4 tohoto nařízení;
11)
„doprovodnými opatřeními“ činnosti, které přesahují rámec distribuce potravin nebo základní materiální pomoci a jejichž cílem je zmírňovat sociální vyloučení nebo řešit udržitelnějším způsobem, který současně posiluje postavení nejchudších osob, naléhavé sociální situace, například poradenství týkající se vyváženého stravování nebo domácího rozpočtu;
12)
„veřejným výdajem“ příspěvek z veřejných zdrojů na financování operací, jehož zdrojem je rozpočet celostátních, regionálních nebo místních orgánů veřejné správy, rozpočet Unie související s fondem, rozpočet veřejnoprávních subjektů nebo rozpočet sdružení orgánů veřejné správy nebo veřejnoprávních subjektů ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (10);
13)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící nebo certifikační orgán nebo který z pověření takového orgánu plní povinnosti související s prováděním operací příjemci;
14)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období programového období, u nějž se tím rozumí období od počátečního dne způsobilosti výdajů do 30. června 2015; poslední účetní období je období od 1. července 2023 do 30. června 2024;
15)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna do 31. prosince;
16)
„nesrovnalostí“ jakékoli porušení unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění fondu a v jehož důsledku je nebo by mohl být poškozen rozpočet Unie tím, že by z něj byl uhrazen neoprávněný výdaj;
17)
„hospodářským subjektem“ jakákoli fyzická či právnická osoba nebo jiný subjekt, které se podílejí na provádění pomoci z fondu, s výjimkou členského státu při výkonu veřejné moci;
18)
„systémovou nesrovnalostí“ nesrovnalost, jež se může opakovat a u níž je vysoká pravděpodobnost, že se bude vyskytovat u podobných typů operací, a která je důsledkem závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly, včetně nezavedení odpovídajících postupů v souladu s tímto nařízením;
19)
„závažným nedostatkem v účinném fungování systému řízení a kontroly“ nedostatek, který vyžaduje podstatná zlepšení systému, který vystavuje fond závažnému riziku nesrovnalostí a jehož existence je neslučitelná s výrokem auditora bez výhrad ohledně fungování systému řízení a kontroly.
Článek 3
Cíle
1. Fond podporuje sociální soudržnost, posiluje sociální začlenění, a v konečném důsledku tak napomáhá dosahování cíle, jímž je vymýcení chudoby v Unii, neboť přispívá k dosažení cíle strategie Evropa 2020, jímž je snížení počtu osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů, přičemž současně doplňuje strukturální fondy. Fond přispívá k dosahování specifického cíle, jímž je zmírnění nejhorších forem chudoby, tím, že poskytuje nejchudším osobám pomoc nefinanční povahy: potraviny nebo základní materiální pomoc a činnosti na podporu sociálního začlenění nejchudších osob.
Tento cíl a výsledky provádění fondu se vyhodnocují z kvalitativního i kvantitativního hlediska.
2. Fond doplňuje vnitrostátní programy na udržitelné vymýcení chudoby a sociální začlenění, za něž i nadále zodpovídají členské státy.
Článek 4
Rozsah podpory
1. Fond podporuje vnitrostátní systémy, jež prostřednictvím partnerských organizací vybraných členskými státy distribuují nejchudším osobám potraviny nebo základní materiální pomoc.
Fond může podporovat činnosti spojené se sběrem, přepravou, skladováním a distribucí potravinových darů s cílem zvýšit a rozrůznit dodávky potravin nejchudším osobám a omezit plýtvání potravinami a předcházet mu.
Fond může také podporovat doprovodná opatření, jež doplňují poskytování potravin nebo základní materiální pomoci.
2. Fond podporuje činnosti, jež napomáhají sociálnímu začleňování nejchudších osob.
3. Fond podporuje na unijní úrovni vzájemné učení, vytváření sítí a šíření osvědčených postupů v oblasti pomoci nefinanční povahy nejchudším osobám.
Článek 5
Zásady
1. Část rozpočtu Unie přidělená fondu je plněna v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí členské státy a Komise, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. b) finančního nařízení, s výjimkou technické pomoci z podnětu Komise, která se provádí v rámci přímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení.
2. Komise a členské státy s přihlédnutím ke specifickým podmínkám v jednotlivých členských státech zajistí, aby byla podpora z fondu v souladu s příslušnými politikami a prioritami Unie a vzájemně se doplňovala s dalšími nástroji Unie.
3. Podpora z fondu se provádí v úzké spolupráci mezi Komisí a členskými státy v souladu se zásadou subsidiarity.
4. Členské státy a subjekty určené členskými státy pro tento účel zodpovídají za provádění operačních programů a plní své úkoly podle tohoto nařízení v souladu s institucionálním, právním a finančním rámcem dotčeného členského státu a v souladu s tímto nařízením.
5. Opatření pro provádění a využívání fondu a zejména finanční a správní zdroje potřebné v souvislosti s podáváním zpráv, hodnocením, řízením a kontrolou musí zohlednit zásadu proporcionality s ohledem na výši přidělené podpory a na omezenou administrativní kapacitu organizací, které fungují především díky dobrovolníkům.
6. Komise a členské státy v souladu se svými povinnostmi a s cílem zamezit dvojímu financování zajišťují koordinaci s ESF a dalšími relevantními politikami, strategiemi a nástroji Unie, zejména iniciativami Unie v oblasti veřejného zdraví a boje proti plýtvání potravinami.
7. Komise, členské státy a příjemci uplatňují zásadu řádného finančního řízení v souladu s článkem 30 finančního nařízení.
8. Komise a členské státy zajistí účinnost fondu, zejména monitorováním, podáváním zpráv a hodnocením.
9. Členské státy a Komise zajistí, aby byly operační programy vypracovávány, programovány, prováděny, monitorovány a vyhodnocovány za dodržení zásady partnerství a v konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, jak stanoví toto nařízení.
10. Komise a členské státy přijmou opatření k zajištění účinnosti fondu a plní své úlohy v souvislosti s fondem s cílem snížit administrativní zátěž pro příjemce.
11. Komise a členské státy zajistí, aby byly rovnost mezi ženami a muži a začlenění hlediska rovnosti pohlaví brány v úvahu a podporovány v různých etapách přípravy, programování, řízení a provádění, monitorování a hodnocení fondu, jakož i v informačních a osvětových kampaních a při výměnách osvědčených postupů. Komise a členské státy využívají údaje rozčleněné podle pohlaví, jsou-li dostupné.
Komise a členské státy přijmou vhodná opatření, aby v získání přístupu k fondu a k programům a operacím podporovaným z fondu nedocházelo k diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
12. Operace podporované z fondu musí být v souladu s platnými unijními právními předpisy a vnitrostátními právními předpisy týkajícími se jeho uplatňování (dále jen „použitelné právo“). Fondu lze využít pouze na podporu distribuce potravin nebo zboží, které jsou v souladu s právem Unie týkajícím se bezpečnosti spotřebních výrobků.
13. Členské státy a příjemci vybírají potraviny nebo základní materiální pomoc na základě objektivních kritérií týkajících se potřeb nejchudších osob. Kritéria výběru potravin, a případně také zboží, rovněž zohledňují klimatické a environmentální aspekty, zejména s ohledem na omezení plýtvání potravinami. Ve vhodných případech přihlíží výběr typu potravin, které mají být distribuovány, k jejich přínosu k vyváženému stravování nejchudších osob.
14. Komise a členské státy zajistí, aby pomoc poskytovaná v rámci tohoto fondu respektovala důstojnost nejchudších osob.
HLAVA II
ZDROJE A PROGRAMOVÁNÍ
Článek 6
Celkové finanční zdroje
1. Finanční zdroje, které jsou k dispozici na rozpočtové závazky z fondu na období 2014 až 2020, činí 3 395 684 880 EUR v cenách roku 2011, v souladu s ročním rozpisem uvedeným v příloze II.
2. Prostředky z fondu přidělené každému členskému státu na období 2014-2020 stanoví příloha III. Minimální částka, kterou lze přidělit členskému státu na celé období, činí 3 500 000 EUR.
3. Pro účely vypracování programu a následného zahrnutí do souhrnného rozpočtu Unie se částka finančních zdrojů indexuje mírou 2 % ročně.
4. Částka ve výši 0,35 % celkových finančních zdrojů se přiděluje na technickou pomoc z podnětu Komise.
Článek 7
Operační programy
1. Každý členský stát předloží Komisi do šesti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost OP I nebo OP II na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020:
2. OP I uvádí tyto údaje:
a)
určení a vysvětlení výběru druhu či druhů materiální deprivace, jichž se opatření v rámci operačního programu týkají, a popis každého druhu materiální deprivace, hlavních charakteristik distribuce potravin nebo základní materiální pomoci a tam, kde je to vhodné, doprovodných opatření, jež mají být provedena, s ohledem na výsledky předběžného hodnocení provedeného v souladu s článkem 16;
b)
popis odpovídajícího vnitrostátního systému či systémů pro každý druh dotčené materiální deprivace;
c)
popis mechanismu, kterým se stanoví kritéria způsobilosti nejchudších osob, případně rozdělená podle druhu dotčené materiální deprivace;
d)
kritéria výběru operací a popis mechanismu pro výběr, případně rozdělené podle druhu dotčené materiální deprivace;
e)
kritéria pro výběr partnerských organizací, případně rozdělená podle druhu dotčené materiální deprivace;
f)
popis mechanismu použitého k zajištění doplňkovosti s ESF;
g)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro celé programové období uvede celková výše finančních prostředků na podporu z operačního programu orientačně rozdělených podle druhu dotčené materiální deprivace, a odpovídající doprovodná opatření.
3. OP II uvádí:
a)
strategii, jak bude program přispívat k podpoře sociální soudržnosti a snižování chudoby v souladu se strategií Evropa 2020, včetně odůvodnění výběru priorit pomoci;
b)
specifické cíle operačního programu vycházející ze zjištění vnitrostátních potřeb, s ohledem na výsledky předběžného hodnocení provedeného v souladu s článkem 16; předběžné hodnocení se předloží Komisi spolu s operačním programem;
c)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro celé programové období uvede celková výše finančních prostředků na podporu z operačního programu orientačně rozdělených podle druhu dotčené materiální deprivace;
d)
určení nejchudších osob, kterým bude pomoc určena;
e)
finanční ukazatele týkající se odpovídajících přidělených výdajů;
f)
očekávané výsledky pro specifické cíle a odpovídající ukazatele pro výstupy a výsledky programu, spolu s výchozími a cílovými hodnotami;
g)
popis typů a příkladů opatření, která mají být podporována, a jejich očekávaný přínos ke splnění specifických cílů uvedených v písmeni b), včetně hlavních zásad pro výběr operací, a případně určení hlavních druhů příjemců;
h)
popis mechanismu zajišťujícího doplňkovost s ESF, jehož pomocí se má předejít překrývaní a dvojímu financování operací.
4. Každý operační program kromě toho uvádí:
a)
určení řídícího orgánu, případného certifikačního orgánu, auditního orgánu a subjektu, kterému bude Komise vyplácet finanční částky, a popis postupu monitorování;
b)
popis opatření k zapojení všech příslušných zúčastněných stran a případně také příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy do přípravy operačního programu;
c)
popis plánovaného využití technické pomoci v souladu s čl. 27 odst. 4, včetně kroků vedoucích k posílení správní kapacity příjemců ve vztahu k provádění operačního programu;
d)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro jednotlivé roky v souladu s článkem 20 uvede výše předpokládaných finančních prostředků na podporu z fondu a spolufinancování v souladu s článkem 20.
Partnerské organizace uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. e), jež dodávají přímo potraviny nebo základní materiální pomoc, provádějí samy nebo ve spolupráci s jinými organizacemi činnosti doplňující poskytování potravinové pomoci, které případně spočívají v přesměrování na příslušné služby, aby se zlepšilo sociální začleňování nejchudších osob, a to bez ohledu na to, zda tyto činnosti dostávají podporu z fondu. Taková doprovodná opatření nejsou však povinná v případech, kdy jsou potraviny nebo základní materiální pomoc poskytovány pouze nejchudším dětem v zařízeních péče o děti nebo obdobných zařízeních.
5. Členské státy nebo jimi určené orgány vypracovávají operační programy. Spolupracují se všemi příslušnými zúčastněnými stranami a případně s příslušnými regionálními, místními a jinými orgány veřejné správy. Členské státy zajistí, aby byly operační programy úzce propojeny s jejich vnitrostátní politikou sociálního začleňování.
6. Členské státy vypracují své operační programy v souladu s odpovídajícími vzory obsaženými v příloze I.
Článek 8
Přijímání operačních programů
1. Komise posoudí soulad každého operačního programu s tímto nařízením a jeho přínos k cílům fondu s přihlédnutím k předběžnému hodnocení provedenému v souladu s článkem 16. Komise zajistí, aby se programy nepřekrývaly s jinými operačními programy financovanými z ESF v členském státě.
2. Komise může vyjádřit své připomínky do tří měsíců ode dne předložení operačního programu. Členský stát poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace a případně navrhovaný operační program upraví.
3. Jsou-li případné připomínky Komise v souladu s odstavcem 2 odpovídajícím způsobem zohledněny, Komise prostřednictvím prováděcích aktů každý operační program schválí nejpozději šest měsíců od jejich předložení členským státem.
Článek 9
Změny operačních programů
1. Členský stát může podat žádost o změnu operačního programu. Spolu se žádostí se předkládá upravený operační program a odůvodnění změny.
2. Komise informace poskytnuté v souladu s odstavcem 1 posoudí s přihlédnutím k odůvodnění poskytnutému členským státem. Komise může vznést připomínky a členský stát poskytne Komisi všechny nezbytné dodatečné informace.
3. Jsou-li případné připomínky Komise odpovídajícím způsobem zohledněny, Komise prostřednictvím prováděcích aktů změnu operačního programu schválí nejpozději čtyři měsíce od jejich předložení členským státem.
Článek 10
Výměna osvědčených postupů
Komise usnadňuje, rovněž prostřednictvím internetové stránky, výměnu zkušeností, budování kapacit a sítí a šíření podstatných výstupů v oblasti nefinanční pomoci nejchudším osobám.
Mohou být zahrnuty také příslušné organizace, které nečerpají podporu z fondu.
Komise kromě toho alespoň jednou za rok konzultuje organizace, jež zastupují partnerské organizace na úrovni Unie, k provádění podpory z fondu a po těchto konzultacích podá včas zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
Komise usnadňuje také šíření příslušných výsledků, zpráv a informací týkajících se fondu prostřednictvím internetu.
HLAVA III
MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ, INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI
Článek 11
Monitorovací výbor pro OP II
1. Do tří měsíců ode dne oznámení rozhodnutí o přijetí OP II členskému státu tento členský stát po dohodě s řídícím orgánem a v souladu se svým institucionálním, právním a finančním rámcem zřídí nebo určí výbor, jehož úkolem je monitorovat provádění programu.
2. Každý monitorovací výbor vypracuje a přijme svůj jednací řád v souladu s institucionálním, právním a finančním rámcem daného členského státu.
3. O složení monitorovacího výboru rozhodne členský stát za předpokladu, že se monitorovací výbor skládá ze zástupců příslušných orgánů členského státu, zprostředkujících subjektů a všech příslušných zúčastněných stran a případně rovněž ze zástupců příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy. Zástupci příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy a rovněž příslušných zúčastněných stran musí být delegováni jako členové monitorovacího výboru příslušnými organizacemi transparentním postupem. Každý člen monitorovacího výboru může mít hlasovací právo. Seznam členů monitorovacího výboru se zveřejní.
4. Komise se účastní činnosti monitorovacího výboru jako poradce.
5. Monitorovacímu výboru předsedá zástupce členského státu nebo řídícího orgánu.
Článek 12
Funkce monitorovacího výboru OP II
1. Monitorovací výbor se schází nejméně jednou za rok a posuzuje provádění programu a pokrok v dosahování jeho specifických cílů. Zohledňuje přitom finanční údaje, společné ukazatele a ukazatele specifické pro jednotlivé programy, včetně změn ukazatelů výsledků a pokroku při plnění vyčíslených cílových hodnot, a případně výsledky kvalitativních analýz.
2. Monitorovací výbor se zabývá všemi aspekty, které ovlivňují výkonnost programu. Prověřuje zejména:
a)
pokrok při dosahování specifických cílů operačních programů na základě podkladů předložených řídícím orgánem, včetně závěrů hodnocení;
b)
provádění informačních a komunikačních činností;
c)
činnosti zohledňující a prosazující rovnost mezi muži a ženami, rovnost příležitostí a zákaz diskriminace.
3. Monitorovací výbor prověřuje a schvaluje:
a)
metodiku a kritéria výběru operací v souladu s hlavními zásadami stanovenými v čl. 7 odst. 3 písm. f);
b)
výroční a závěrečné zprávy o provádění;
c)
jakýkoli návrh řídícího orgánu na případné změny operačního programu.
4. Monitorovací výbor může řídícímu orgánu sdělit připomínky ohledně provádění programu a jeho hodnocení.
Monitoruje opatření přijatá na základě jeho připomínek.
Článek 13
Zprávy o provádění a ukazatele provádění
1. Od roku 2015 do roku 2023 předkládají členské státy Komisi do 30. června každého roku výroční zprávu o provádění operačního programu v předchozím rozpočtovém roce.
2. Členské státy vypracují výroční zprávu o provádění v souladu s aktem v přenesené pravomoci uvedeným v odstavci 6, včetně seznamu společných ukazatelů, a v případě operačních programů na podporu sociálního začleňování včetně seznamu ukazatelů specifických pro tento program.
Členské státy konzultují příslušné zúčastněné strany v souvislosti se zprávami o provádění OP I, přičemž je nutné předejít střetu zájmů. Souhrn připomínek těchto příslušných zúčastněných stran se přiloží ke zprávě.
3. Výroční zprávy o provádění jsou přípustné, obsahují-li všechny požadované informace podle aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odstavci 6. O tom, že určitá výroční zpráva o provádění není přípustná, vyrozumí Komise dotčený členský stát do 15 pracovních dnů ode dne jejího obdržení. Pokud Komise své připomínky ve stanovené lhůtě členskému státu nesdělí, má se za to, že dotyčný zpráva je přípustná.
4. Komise posoudí výroční zprávu o provádění a uvědomí členský stát o svých připomínkách do dvou měsíců od jejího obdržení.
Pokud Komise nesdělí své připomínky členskému státu v této lhůtě, považují se zprávy za schválené.
5. Závěrečnou zprávu o provádění operačního programu předloží členské státy do 30. září 2024.
Členské státy vypracují závěrečnou zprávu o provádění operačního programu v souladu s akty v přenesené pravomoci uvedenými v odstavci 6.
Komise závěrečné zprávy o provádění přezkoumá a uvědomí členský stát o svých připomínkách do pěti měsíců od jejího obdržení.
Pokud Komise nesdělí své připomínky členskému státu v této lhůtě, považují se zprávy za schválené.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví obsah výročních zpráv a závěrečných zpráv o provádění, včetně seznamu společných ukazatelů, do 17. července 2014.
7. Komise může členskému státu sdělit připomínky k provádění operačního programu. Řídící orgán vyrozumí Komisi do tří měsíců o přijetí nápravných opatřeních.
8. Řídící orgán zveřejní shrnutí obsahu výroční a závěrečné zprávy o provádění.
9. Komise předloží shrnutí výročních a závěrečných zpráv o provádění operačního programu včas Evropskému parlamentu a Radě.
10. Postup týkající se zpráv o provádění operačního programu nesmí být neúměrný přiděleným finančním zdrojům a povaze podpory a nesmí působit zbytečnou administrativní zátěž.
Článek 14
Přezkumná jednání
1. Každoročně od roku 2014 do roku 2023 se uspořádá jednání mezi Komisí a členskými státy, není-li dohodnuto jinak, za účelem přezkoumání pokroku při provádění operačního programu s ohledem na výroční zprávu o provádění a na případné připomínky Komise zmíněné v čl. 13 odst. 7.
2. Přezkumnému jednání předsedá Komise. Příslušné zúčastněné strany jsou přizvány k účasti na přezkumných jednáních o OP I s výjimkou těch částí jednání, kde by jejich účast vedla ke střetu zájmů nebo porušení důvěrnosti v souvislosti s auditem.
3. Členské státy zajistí, aby po skončení přezkumného jednání byly učiněny vhodné kroky v reakci na připomínky Komise, a odkáží na tyto kroky ve zprávě o provádění v následujícím rozpočtovém roce nebo v následujících rozpočtových rocích.
Článek 15
Obecná ustanovení o hodnocení
1. Členské státy poskytnou zdroje nezbytné k provádění hodnocení a zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných k hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů zmíněných v článku 13.
2. Hodnocení provádějí odborníci, kteří jsou funkčně nezávislí na řídících orgánech odpovědných za provádění operačního programu. Všechna hodnocení se v plném rozsahu zveřejňují, nesmějí však obsahovat informace o totožnosti konečných příjemců pomoci.
3. Hodnocení nesmějí být neúměrná přiděleným finančním zdrojům a povaze podpory a nesmějí působit zbytečnou administrativní zátěž.
Článek 16
Předběžné hodnocení
1. Členské státy provádějí předběžné hodnocení každého operačního programu.
2. Provádění předběžných hodnocení je povinností orgánu odpovědného za přípravu operačního programu. Předběžná hodnocení se předkládají Komisi současně s operačním programem a se shrnutím.
3. V rámci předběžného hodnocení OP I se posuzují tyto prvky:
a)
přínos k cíli Unie, jímž je snížení počtu osob žijících v chudobě nebo ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů, s přihlédnutím k vybranému druhu materiální deprivace, jejž je třeba řešit, a k okolnostem, pokud jde o chudobu, sociální vyloučení a materiální deprivaci v konkrétním členském státě;
b)
vnitřní soudržnost navrhovaného operačního programu a jeho návaznost na ostatní příslušné finanční nástroje;
c)
soulad mezi přidělováním rozpočtových prostředků a cíli operačního programu;
d)
přínos očekávaných výstupů k výsledkům, a tím ke splnění cílů fondu;
e)
zapojení příslušných zúčastněných stran;
f)
vhodnost postupů pro monitorování operačního programu a shromažďování údajů nezbytných k provádění hodnocení.
4. V rámci předběžného hodnocení OP II se posuzují tyto prvky:
a)
přispění k podpoře sociální soudržnosti a snižování chudoby v souladu se strategií Evropa 2020 při zohlednění vnitrostátních potřeb;
b)
vnitřní ucelenost navrhovaného operačního programu a jeho návaznost na ostatní příslušné nástroje, zejména na ESF;
c)
soulad mezi přidělováním rozpočtových prostředků a cíli programu;
d)
relevance a srozumitelnost navržených ukazatelů specifických pro jednotlivé programy;
e)
jak očekávané výstupy přispějí k dosažení výsledků;
f)
zda jsou vyčíslené cílové hodnoty ukazatelů reálné s ohledem na plánovanou výši podpory z fondu;
g)
odůvodnění navrhované formy podpory;
h)
přiměřenost lidských zdrojů a správní kapacity pro řízení programu;
i)
vhodnost postupů pro monitorování programu a shromažďování údajů nezbytných k provádění hodnocení;
j)
přiměřenost plánovaných opatření na podporu rovných příležitostí pro ženy a muže a opatření k předcházení jakékoli diskriminaci.
Článek 17
Hodnocení během programového období
1. Do 31. prosince 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnocení fondu v polovině období.
2. Komise může hodnotit operační programy z vlastního podnětu.
3. Řídící orgán OP I může hodnotit účinnost a efektivitu operačního programu během programového období.
4. Řídící orgán OP I provede v letech 2017 a 2022 strukturovaný průzkum u konečných uživatelů v souladu se vzorem přijatým Komisí. Komise po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami přijme prováděcí akty, jimiž tento vzor stanoví. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
5. Řídící orgán OP II provede do 31. prosince 2022 alespoň jedno hodnocení. Hodnotí se účinnost, efektivita a dopad podporovaných operací. Zajistí se přijetí vhodných následných opatření.
Článek 18
Následné hodnocení
Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy a za pomoci externích odborníků následné hodnocení, které zhodnotí účinnost a efektivnost fondu a udržitelnost dosažených výsledků a měří přínos fondu. Následné hodnocení se dokončí do 31. prosince 2024.
Článek 19
Informační a komunikační činnosti
1. Komise a členské státy poskytují informace týkající se opatření podporovaných z fondu a propagují tato opatření. Informace jsou určeny zejména nejchudším osobám a rovněž širší veřejnosti a sdělovacím prostředkům. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit zviditelnění příspěvku z fondu a příspěvku členských států a partnerských organizací, pokud jde o cíle Unie v oblasti sociální soudržnosti, bez stigmatizace konečných příjemců pomoci.
2. V zájmu zajištění transparentního přidělování podpory z fondu vede řídící orgán seznam operací, které fond podporuje, a to v tabulkovém formátu umožňujícím třídění, vyhledávání, výpisy, srovnávání a snadné zveřejnění na internetu. Na seznamu operací jsou uvedeny přinejmenším tyto informace:
a)
jméno a adresa příjemce;
b)
částka přidělená z finančních prostředků Unie;
c)
v případě OP I druh dotčené materiální deprivace.
Řídící orgán aktualizuje seznam operací nejméně jednou za dvanáct měsíců.
3. Během provádění operace příjemci podpory a partnerské organizace informují veřejnost o podpoře získané z fondu tím, že umístí buď alespoň jeden plakát s informacemi o operaci (minimální velikost A3), včetně informací o finanční podpoře od Unie nebo znak Unie v přiměřené velikosti, na místě snadno viditelném pro veřejnost. Tento požadavek musí být splněn tak, aby koneční příjemci nebyli stigmatizováni, a to na každém místě, kde se poskytuje pomoc v rámci OP I nebo OP II, kromě případů, kdy to okolnosti distribuce neumožňují.
Příjemci a partnerské organizace, které mají internetové stránky, rovněž poskytnou stručný popis operace včetně jejích cílů a výsledků na svých internetových stránkách a zdůrazní, že je na danou operaci poskytována finanční podpora Unie.
4. Všechny informační a komunikační činnosti příjemce a partnerských organizací zmiňují podporu operace z fondu tak, že zobrazí znak Unie a odkaz na Unii a fond.
5. Řídící orgán informuje příjemce o tom, že zveřejnil seznam operací v souladu s odstavcem 2. Řídící orgán poskytne soubory informačních a komunikačních nástrojů, včetně šablon v elektronické podobě, jež mají příjemcům a partnerským organizacím pomoci, aby splnili své povinnosti stanovené v odstavci 3.
6. V případě OP II:
a)
je členský stát nebo řídící orgán odpovědný za organizaci:
i)
hlavní informační činnosti spočívající ve zveřejnění zahájení operačního programu a
ii)
nejméně jedné hlavní informační činnosti za rok, která propaguje možnosti financování a sledované strategie nebo představuje úspěchy operačního programu, případně včetně příkladů operací;
b)
příjemce během provádění operace informuje veřejnost o podpoře obdržené z fondu tak, že zajistí, aby účastníci operace byli o poskytnutí podpory z fondu informováni;
c)
každý dokument, včetně potvrzení účasti nebo jakéhokoli jiného potvrzení, týkající se takové operace musí obsahovat prohlášení o tom, že operační program byl podporován z fondu;
d)
řídící orgán zajistí, aby potenciální příjemci měli přístup k příslušným informacím o možnostech financování, zahájení výzev k předkládání žádostí a podmínkách předkládání žádostí a kritériích výběru operací, jež mají obdržet podporu.
7. Při zpracovávání osobních údajů podle článků 15 až 19 tohoto nařízení řídící orgán, příjemci a partnerské organizace dodržují směrnici 95/46/ES.
HLAVA IV
FINANČNÍ PODPORA Z FONDU
Článek 20
Spolufinancování
1. Míra spolufinancování na úrovni operačního programu činí nejvýše 85 % způsobilých výdajů z veřejných zdrojů. V případech uvedených v čl. 21 odst. 1 ji lze zvýšit. Členské státy mohou podporovat činnost fondu z vlastních dodatečných zdrojů.
2. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví míra spolufinancování pro operační program a maximální výše podpory z fondu.
3. Opatření v oblasti technické pomoci prováděná z podnětu nebo z pověření Komise lze financovat ve 100 % výši.
Článek 21
Zvýšení plateb pro členské státy s dočasnými rozpočtovými problémy
1. Na žádost členského státu mohou být průběžné platby a platby konečného zůstatku zvýšeny o 10 procentních bodů nad míru spolufinancování platnou pro operační program. Zvýšená míra, která nesmí přesáhnout 100 %, se uplatňuje v případě žádostí o platby za účetní období, ve kterém členský stát předložil svou žádost, a v následujících účetních obdobích, v jejichž průběhu členský stát splňuje jednu z následujících podmínek:
a)
pokud dotyčný členský stát přijal euro, dostává makrofinanční pomoc od Unie v souladu s nařízením Rady (EU) č. 407/2010 (11);
b)
pokud dotyčný členský stát nepřijal euro, dostává střednědobou finanční pomoc v souladu s nařízením Rady (ES) č. 332/2002 (12);
c)
členskému státu je poskytována finanční pomoc v souladu se Smlouvou o založení Evropského mechanismu stability.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, nesmí být podpora Unie vyplacená prostřednictvím průběžných plateb a plateb konečného zůstatku vyšší než příspěvek z veřejných zdrojů a maximální výše podpory z fondu, jak stanoví rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.
Článek 22
Období způsobilosti
1. Tímto článkem nejsou dotčena pravidla způsobilosti technické pomoci z podnětu Komise stanovená v článku 27.
2. Výdaje jsou způsobilé pro podporu z operačního programu, jestliže vzniky příjemci a byly zaplaceny v období od 1. prosince 2013 do 31. prosince 2023.
3. Pro poskytnutí podpory z operačního programu nelze vybrat operace, které byly fyzicky dokončeny nebo plně provedeny dříve, než příjemce předložil žádost o financování v rámci operačního programu řídícímu orgánu, a to bez ohledu na to, zda příjemce provedl všechny související platby či nikoli.
4. Při změně operačního programu jsou výdaje, které se stávají způsobilými v důsledku změny operačního programu, způsobilé až ode dne, kdy členský stát předložil žádost o změnu Komisi.
Článek 23
Způsobilost operací
1. Operace podporované z operačního programu se provádějí v členském státě, na který se operační program vztahuje.
2. Operace mohou obdržet podporu z operačního programu, pokud byly vybrány na základě spravedlivého a transparentního postupu a na základě kritérií stanovených v operačním programu nebo případně schválených monitorovacím výborem.
3. O kritériích výběru a seznamech vybraných operací, které obdrží podporu z OP II, jsou při jejich přijetí informovány monitorovací výbory operačních programů spolufinancovaných z ESF.
4. Potraviny nebo základní materiální pomoc pro nejchudší osoby mohou nakupovat samy partnerské organizace.
Potraviny nebo základní materiální pomoc pro nejchudší osoby může nakupovat rovněž veřejnoprávní subjekt a bezplatně je poskytovat partnerským organizacím. V tomto případě mohou být potraviny získány použitím, zpracováním či prodejem produktů, s nimiž se nakládá v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, jedná-li se o nejhospodárnější možnost a nezpůsobí-li to přílišné zpoždění při dodávce potravin partnerským organizacím. Veškeré částky získané z této transakce se použijí ve prospěch nejchudších osob a nesmějí se použít ke snížení povinné částky ke spolufinancování programu členskými státy, jak je stanoveno v článku 20 tohoto nařízení.
Komise použije postupy přijaté podle čl. 20 písm. i) nařízení (EU) č. 1308/2013, podle nichž lze produkty uvedené ve zmíněném nařízení použít, zpracovat či prodat pro účely tohoto nařízení, aby se zajistila jejich maximální účinnost.
5. Potraviny nebo základní materiální pomoc se nejchudším osobám poskytují bezplatně.
6. Operace podporovaná z fondu nesmí čerpat podporu z více než jednoho operačního programu spolufinancovaného z fondu nebo z jiného nástroje Unie, aby nedocházelo ke zdvojování financování.
Článek 24
Formy podpory
Členské státy používají fond pro poskytování podpory ve formě grantů, veřejných zakázek nebo jejich kombinace. Tato podpora však nesmí mít formu pomoci ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Formy grantů
1. Granty mohou mít tyto formy:
a)
úhrada způsobilých nákladů, které skutečně vznikly a byly zaplaceny;
b)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
c)
jednorázové částky příspěvku z veřejných zdrojů nepřesahující 100 000 EUR;
d)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo více stanovených kategorií nákladů.
2. Možnosti zmíněné v odstavci 1 lze kombinovat u jedné operace pouze tehdy, pokud se každá z nich vztahuje na jinou kategorii nákladů nebo pokud se použijí na jednotlivé po sobě jdoucí fáze této operace.
3. Částky podle odst. 1 písm. b), c) a d) se určují jedním z těchto způsobů:
a)
spravedlivými, přiměřenými a ověřitelnými metodami výpočtu založenými na:
i)
statistických údajích nebo jiných objektivních informacích; nebo
ii)
ověřených údajích jednotlivých příjemců z minulých let nebo za použití jejich obvyklých postupů účtování nákladů;
b)
metodami a použitím odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb, které se v rámci režimů pro granty financované výhradně dotčeným členským státem uplatňují na podobný druh operace a příjemce;
c)
sazbami stanovenými tímto nařízením;
d)
postupem případ od případu s odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídícím orgánem, pokud příspěvek z veřejných zdrojů nepřesahuje 100 000 EUR.
4. Částky vypočtené ve formě grantů uvedené v odst. 1 písm. b), c) a d) se považují za způsobilé výdaje vzniklé příjemci a zaplacené pro účely uplatnění hlavy VI.
5. Dokument, který stanoví podmínky podpory pro jednotlivé operace, stanoví metodu, která se má použít pro určení nákladů operace, a podmínky pro vyplacení grantu.
Článek 26
Způsobilost výdajů
1. Způsobilost výdajů se kromě případů, kdy jsou přímo v tomto nařízení či na jeho základě stanovena zvláštní pravidla, určuje na základě vnitrostátních pravidel.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, jsou pro podporu z OP I způsobilé:
a)
výdaje na nákup potravin nebo základní materiální pomoci;
b)
provádí-li nákup potravin nebo základní materiální pomoci veřejný subjekt a poskytuje-li je partnerským organizacím, výdaje na dopravu potravin nebo základní materiální pomoci do skladu partnerské organizace a výdaje na skladování v paušální sazbě 1 % výdajů uvedených v písmeni a), nebo v řádně odůvodněných případech výdaje, které skutečně vznikly a byly zaplaceny;
c)
administrativní výdaje a výdaje na dopravu a skladování, které vznikly partnerské organizaci v paušální sazbě 5 % výdajů zmíněných v písmeni a); nebo 5 % hodnoty potravinářských produktů, s nimiž je nakládáno v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1308/2013;
d)
výdaje na sběr, dopravu, skladování a distribuci potravinových darů a na činnosti přímo spojené se zvyšováním povědomí veřejnosti o těchto činnostech, vynaložené a zaplacené partnerskými organizacemi;
e)
výdaje na doprovodná opatření, jež podnikají a vykazují partnerské organizace poskytující potraviny nebo základní materiální pomoc nejchudším osobám přímo nebo v rámci smluv o spolupráci, v paušální sazbě 5 % výdajů zmíněných v písmeni a).
3. Aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku, jsou pro podporu z operačního programu způsobilé výdaje vzniklé podle čl. 27 odst. 4 nebo, v případě nepřímých výdajů vzniklých podle čl. 27 odst. 4, výdaje v paušální sazbě až 15 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance.
4. Pro podporu z operačního programu nejsou způsobilé tyto výdaje:
a)
úroky z dlužných částek;
b)
poskytování infrastruktury;
c)
výdaje za použité zboží;
d)
daň z přidané hodnoty, kromě případů, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů neodpočitatelná.
Článek 27
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise nebo z podnětu vedeného jejím jménem může fond financovat přípravu, monitorování, správní a technickou pomoc, audit, informační, kontrolní a vyhodnocovací opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení, jakož i činnosti podle článku 10, a to až do výše 0,35 % svého ročního přídělu.
2. Komise konzultuje členské státy a organizace, které zastupují partnerské organizace na úrovni Unie, v souvislosti s plánovaným využitím technické pomoci.
3. Pokud se předpokládá příspěvek z fondu, stanoví Komise každý rok prostřednictvím prováděcích aktů své plány týkající se druhu opatření souvisejících s opatřeními uvedenými v odstavci 1.
4. Z operačního programu mohou být z podnětu členských států financována opatření zaměřená na přípravu, řízení, monitorování, správní a technickou pomoc, audit a informační, kontrolní a vyhodnocovací opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení, a to až do výše 5 % přídělu fondu. Lze z něj rovněž financovat technickou pomoc a budování kapacit partnerských organizací.
HLAVA V
ŘÍZENÍ A KONTROLA
Článek 28
Obecné zásady systémů řízení a kontroly
Systémy řízení a kontroly musí v souladu s čl. 5 odst. 7 zajistit:
a)
popis funkcí jednotlivých subjektů zapojených do řízení a kontroly a rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů;
b)
dodržování zásady oddělení funkcí uvnitř těchto subjektů a mezi nimi;
c)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
d)
počítačové systémy pro účetnictví, ukládání a přenos finančních údajů a údajů o ukazatelích, monitorování a podávání zpráv;
e)
systémy podávání zpráv a monitorování, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
f)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
g)
systémy a postupy pro zabezpečení odpovídající auditní stopy;
h)
předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a náprava a vymáhání neoprávněně vyplacených částek spolu s případnými úroky z prodlení.
Článek 29
Odpovědnost v rámci sdíleného řízení
V souladu se zásadou sdíleného řízení jsou členské státy a Komise odpovědné za řízení a kontrolu programů v souladu se svými povinnostmi stanovenými tímto nařízením.
Článek 30
Odpovědnost členských států
1. Členské státy plní povinnosti v oblasti řízení, kontroly a auditu a nesou z toho vyplývající odpovědnost, kterou stanoví pravidla sdíleného řízení obsažená ve finančním nařízení a v tomto nařízení.
2. Členské státy předcházejí nesrovnalostem, odhalují je a zajišťují jejich nápravu a vymáhají neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení. Oznamují Komisi nesrovnalosti v příspěvcích z fondu přesahující 10 000 EUR a průběžně ji informují o podstatných aspektech průběhu souvisejících správních a soudních řízení.
Členské státy neoznamují Komisi nesrovnalosti související s případy:
a)
kdy nesrovnalost spočívá pouze v úplném nebo částečném neprovedení určité operace uvedené ve spolufinancovaném operačním programu z důvodu úpadku příjemce;
b)
na něž příjemce upozornil řídící či certifikační orgán dobrovolně a dříve, než je některý z těchto orgánů odhalil, ať již před nebo po vyplacení příspěvku z veřejných zdrojů;
c)
které řídící nebo certifikační orgán odhalil a napravil dříve, než byly příslušné výdaje zahrnuty do výkazu výdajů předkládaných Komisi.
Ve všech ostatních případech, zejména před úpadkem nebo existuje-li podezření z podvodu, se zjištěné nesrovnalosti a související preventivní a nápravná opatření oznámí Komisi.
Nelze-li částky neoprávněně vyplacené příjemci získat zpět v důsledku pochybení nebo nedbalosti členského státu, zodpovídá členský stát za uhrazení dotčených částek zpět do rozpočtu Unie. Členské státy se mohou rozhodnout nevymáhat od příjemce neoprávněně vyplacenou částku příspěvku z fondu, pokud nepřesahuje 250 EUR bez úroku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, které stanoví další podrobná pravidla pro kritéria určení případů nesrovnalostí, které je třeba oznámit, a údajů, jež je třeba poskytnout, a pro podmínky a postupy, jež se mají použít k rozhodnutí, zda mají členské státy uhradit částky, které nelze získat zpět.
Komise přijme poradním postupem podle čl. 63 odst. 2 prováděcí akty, jimiž stanoví četnost podávání zpráv a jejich formát.
3. Členské státy zajistí, aby existovala účinná opatření na přezkum stížností týkajících se fondu. Rozsah působnosti, pravidla a postupy týkající se těchto opatření jsou v pravomoci členských států v souladu s jejich institucionálním a právním rámcem. Členské státy na žádost Komise prošetří stížnosti podané Komisi, jež spadají do působnosti jejich opatření. Členské státy na žádost informují Komisi o výsledcích těchto šetření.
4. Všechny úřední výměny informací mezi členskými státy a Komisí se provádějí za použití systému pro elektronickou výměnu dat. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví podmínky, jež má uvedený systém pro elektronickou výměnu dat splňovat. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 31
Určení orgánů
1. Každý členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt jako řídící orgán. Tentýž řídící orgán může být určen pro dva operační programy.
2. Členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt jakožto certifikační orgán, aniž je dotčen odstavec 3. Tentýž certifikační orgán může být určen pro dva operační programy.
3. Členský stát může pro operační program určit řídící orgán, který navíc plní i funkce certifikačního orgánu.
4. Členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt funkčně nezávislý na řídícím orgánu a certifikačním orgánu jakožto auditní orgán. Tentýž auditní orgán může být určen pro dva operační programy.
5. Za předpokladu, že je dodržena zásada oddělení funkcí, mohou být řídící orgán, certifikační orgán v případě OP I a OP II, jejichž celková výše podpory z fondu nepřekračuje 250 000 000 EUR, i auditní orgán součástí stejného orgánu veřejné správy nebo veřejnoprávního subjektu.
6. Členský stát může určit jeden nebo více zprostředkujících subjektů pro výkon některých úkolů řídícího nebo certifikačního orgánu z pověření tohoto orgánu. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem nebo certifikačním orgánem a zprostředkujícími subjekty musí být oficiálně písemně zaznamenána.
7. Členský stát nebo řídící orgán může pověřit řízením části operačního programu zprostředkující subjekt, a to písemnou dohodou mezi zprostředkujícím subjektem a členským státem nebo řídícím orgánem. Zprostředkující subjekt poskytne záruky své solventnosti a způsobilosti v dotčeném oboru, jakož i svých schopností v oblasti správního a finančního řízení.
8. Členský stát stanoví písemně pravidla upravující jeho vztah s řídícími orgány, certifikačními orgány a auditními orgány, vztahy mezi těmito orgány navzájem a vztahy těchto orgánů s Komisí.
Článek 32
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán zodpovídá za řízení operačního programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
2. Pokud jde o řízení operačního programu, řídící orgán:
a)
podporuje v případě potřeby činnost monitorovacího výboru uvedeného v článku 11 a poskytuje mu informace, které výbor potřebuje k plnění svých úkolů, zejména údaje týkající se pokroku operačního programu v dosahování cílů, finanční údaje a údaje týkající se ukazatelů;
b)
pro OP I po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, a aniž by došlo ke střetu zájmů, nebo pro OP II po schválení monitorovacím výborem uvedeným v článku 11 vypracovává výroční a závěrečné zprávy o provádění uvedené v článku 13 a předkládá je Komisi;
c)
zpřístupňuje zprostředkujícím subjektům informace, které jsou důležité pro plnění jejich úkolů, a příjemcům informace potřebné pro provádění operací;
d)
zřizuje systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně údajů o jednotlivých účastnících operací spolufinancovaných z OP II;
e)
zajišťuje, aby údaje uvedené v písmeni d) byly shromažďovány, zadávány a ukládány v systému uvedeném v písmeni d) v souladu se směrnicí 95/46/ES, a je-li to možné, rozlišeny podle pohlaví.
3. Pokud jde o výběr operací, řídící orgán:
a)
vypracovává a případně po schválení uplatňuje vhodné postupy nebo kritéria výběru, jež jsou nediskriminační a transparentní;
b)
zajišťuje, aby vybraná operace:
i)
spadala do působnosti fondu a operačního programu;
ii)
splňovala kritéria stanovená v operačním programu a v článcích 22, 23 a 26;
iii)
je-li to relevantní, zohledňovala obecné zásady stanovené v čl. 5 odst. 11, 12, 13 a 14;
c)
zajišťuje, aby byl příjemci poskytnut dokument, který stanoví podmínky podpory pro každou operaci, včetně zvláštních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež mají být dodány v rámci operace, plánu financování a lhůty pro provedení;
d)
před schválením operace se přesvědčí, že příjemce má správní, finanční a provozní způsobilost ke splnění podmínek uvedených v písmeni c);
e)
přesvědčí se, že pokud operace začala před předložením žádosti o financování řídícímu orgánu, bylo dodrženo použitelné právo vztahující se na danou operaci;
f)
určí druh materiální pomoci pro OP I a druh opatření pro OP II, na něž jsou určeny výdaje operace.
4. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu operačního programu, řídící orgán:
a)
ověřuje, že spolufinancované produkty a služby byly dodány, že výdaje, jež příjemci vykázali, byly skutečně zaplaceny, že je dodržen soulad s platnými právními předpisy a operačním programem a že jsou splněny podmínky podpory operace;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění operací hrazených na základě skutečně vzniklých způsobilých nákladů buď vedli oddělený účetní systém, nebo používali vhodný účetní kód pro všechny transakce související s operací;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům s přihlédnutím ke zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny doklady týkající se výdajů a auditů, jež jsou nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy, byly uchovávány v souladu s požadavky čl. 28 písm. g);
e)
vypracovává prohlášení řídícího subjektu a shrnutí výsledků za daný rok podle čl. 59 odst. 5 prvního pododstavce písm. a) a b) finančního nařízení.
5. Ověřování podle odst. 4 písm. a) musí zahrnovat tyto postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o úhradu předložené příjemcem,
b)
ověření operací na místě.
Četnost a rozsah ověření na místě musí být úměrné výši příspěvku z veřejných zdrojů poskytnutého na danou operaci a úrovni rizika zjištěného při takovýchto ověřeních a auditech prováděných auditním orgánem u systému řízení a kontroly jako celku.
6. Ověření jednotlivých operací na místě podle odst. 5 prvního pododstavce písm. b) lze provádět na základě výběru vzorků.
7. Pokud je v rámci operačního programu řídící orgán rovněž příjemcem, je třeba přijmout pro ověření uvedená v odst. 4 písm. a) taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci systému monitorování zavedeného podle odst. 2 písm. d) tohoto článku zaznamenat a uchovat v počítačové podobě.
Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví technické specifikace systému zavedeného podle odst. 2 písm. d) tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví podrobné minimální požadavky na auditní stopu uvedenou v odst. 4 písm. d) tohoto článku, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídícího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců.
10. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty týkající se vzoru prohlášení řídícího subjektu uvedeného v odst. 4 písm. e) tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
Článek 33
Funkce certifikačního orgánu
Certifikační orgán operačního programu je pověřen výkonem zejména těchto úkolů:
a)
vypracovává a předkládá žádosti o platbu Komisi a potvrzuje, že pocházejí ze spolehlivých účetních systémů, zakládají se na ověřitelných podkladech a byly ověřeny řídícím orgánem;
b)
vypracovává účetní závěrky uvedené v čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. a) finančního nařízení;
c)
potvrzuje úplnost, přesnost a věrnost účetní závěrky a osvědčuje, že zaúčtované výdaje jsou v souladu s použitelným právem a byly vynaloženy na operace vybrané pro financování podle kritérií platných pro daný operační program a v souladu s použitelným právem;
d)
zajišťuje, aby existoval systém, který v počítačové podobě zaznamenává a ukládá účetní záznamy za každou operaci a který umožňuje zaznamenávat a ukládat všechny údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách odejmutých z důvodu zrušení celého příspěvku na operaci či operační program nebo části tohoto příspěvku;
e)
zajišťuje, aby pro účely vypracování a předkládání žádostí o platbu obdržel od řídícího orgánu přiměřené informace o postupech a ověřeních prováděných v souvislosti s výdaji;
f)
při vypracování a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo z jeho pověření;
g)
vede v počítačové podobě účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisi a odpovídajících příspěvcích z veřejných zdrojů vyplacených příjemcům;
h)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách odejmutých z důvodu zrušení celého příspěvku na operaci nebo jeho části. Částky získané zpět se vracejí do rozpočtu Unie před uzavřením operačního programu tak, že se odečtou z následného výkazu výdajů.
Článek 34
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán zajišťuje, aby se prováděly audity řádného fungování systému řízení a kontroly operačního programu a audity vhodného vzorku operací na základě vykázaných výdajů.
Audity vykázaných výdajů vycházejí z reprezentativního vzorku, nebo je-li to vhodné, z testování věcné správnosti a zpravidla jsou založeny na statistických metodách výběru vzorků.
V řádně odůvodněných případech v souladu s mezinárodně uznávanými auditními normami a ve všech případech, kdy počet operací v účetním období nestačí k tomu, aby bylo možné použít statistickou metodu výběru vzorků, je možné na základě odborného úsudku auditního orgánu použít jinou než statistickou metodu výběru vzorků.
V těchto případech musí být velikost vzorku dostatečná na to, aby auditnímu orgánu umožnila vypracovat platný výrok auditora podle čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. b) finančního nařízení.
Jiná než statistická metoda výběru vzorků se vztahuje alespoň na 5 % operací, jejichž výdaje byly vykázány Komisi v účetním období, a na 10 % výdajů, které byly vykázány Komisi v účetním období.
Nepřesahuje-li celková výše podpory z fondu pro OP I částku 35 000 000 EUR, může auditní orgán omezit činnosti v oblasti auditu na každoroční audit systému, jehož součástí je testování věcné správnosti založené na kombinaci namátkových kontrol operací a kontrol v závislosti na riziku. Audit je prováděn v souladu s mezinárodně uznávanými auditními normami a každoročně kvantifikuje chybovost ověřených výkazů údajů předkládaných Komisi.
2. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl takový subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly při auditní činnosti zohledněny mezinárodně uznávané auditní standardy.
4. Do osmi měsíců od schválení operačního programu vypracuje auditní orgán auditní strategii pro provádění auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditu, způsob výběru vzorků, nebo je-li to vhodné, testování věcné správnosti pro audity operací a plánování auditů v souvislosti s aktuálním účetním obdobím a dvěma následujícími účetními obdobími. Od roku 2016 do roku 2024 včetně se auditní strategie každoročně aktualizuje. Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na dva operační programy, může být pro dotčené operační programy vypracována jediná auditní strategie. Na žádost předkládá auditní orgán auditní strategii Komisi.
5. Auditní orgán vypracovává:
a)
výrok auditora v souladu s čl. 59 odst. 5 prvním pododstavcem písm. b) finančního nařízení;
b)
kontrolní zprávu uvádějící hlavní zjištění auditů provedených v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, včetně zjištění ohledně nedostatků v systému řízení a kontroly, a navrhovaná a provedená nápravná opatření.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na dva operační programy, lze informace požadované podle prvního pododstavce písm. b) tohoto odstavce seskupit do jediné zprávy.
6. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví vzory pro auditní strategii, výrok auditora a kontrolní zprávu. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví rozsah a obsah auditů operací a auditů účetnictví a metodiku pro výběr vzorku operací uvedených v odstavci 1 tohoto článku.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise.
Článek 35
Postup pro určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu
1. Předtím, než předloží Komisi první žádost o průběžnou platbu, oznámí jí členský stát den a formu určení řídícího orgánu a případně certifikačního orgánu, které musí být provedeny na příslušné úrovni.
2. Určení uvedená v odstavci 1 vycházejí ze zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu, který hodnotí, zda orgány dodržují kritéria týkající se prostředí vnitřní kontroly, řízení rizik, řídící a kontrolní činnosti a monitorování stanovená v příloze IV.
Nezávislým auditním subjektem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt, který má potřebnou auditorskou způsobilost, je nezávislý na řídícím orgánu a případně i na certifikačním orgánu a při výkonu své činnosti bere v úvahu mezinárodně uznávané auditní standardy.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se řídící orgán nebo certifikační orgán, jenž byl určen v souvislosti s operačním programem spolufinancovaným s ESF podle nařízení (EU) č. 1303/2013, považuje za určený pro účely tohoto nařízení.
4. Komise si může do jednoho měsíce od oznámení určení zmíněných v odstavci 1 vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního subjektu uvedeného v odstavci 2 a popis funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán. Komise rozhodne, zda si tyto dokumenty vyžádá, na základě svého posouzení rizik.
Komise může vznést připomínky do dvou měsíců od obdržení dokumentů uvedených v prvním pododstavci.
Aniž je dotčen článek 46, posuzování těchto dokumentů nepřeruší vyřizování žádostí o průběžné platby.
5. Pokud ze stávajících výsledků auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, členský stát na odpovídající úrovni a podle závažnosti problému stanoví zkušební dobu, během níž musí být učiněna nezbytná nápravná opatření.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni ukončí určení tohoto orgánu.
Je-li pro některý určený orgán stanovena zkušební doba, členský stát o tom neprodleně informuje Komisi, přičemž jí poskytne údaje o dané zkušební době, o jejím ukončení v návaznosti na provedení nápravných opatření, jakož i o ukončení určení některého orgánu. Aniž je dotčeno použití článku 46, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o průběžné platby.
6. Je-li určení řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu ukončeno, členský stát určí v souladu s postupem uvedeným v odstavci 2 nový subjekt, který převezme funkce řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu, a oznámí to Komisi.
7. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty týkající se vzoru zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu a popisu funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 36
Pravomoci a odpovědnosti Komise
1. Komise se na základě dostupných informací, včetně informací o určení orgánů odpovědných za řízení a kontrolu, dokumentů každoročně poskytovaných podle čl. 59 odst. 5 finančního nařízení uvedenými určenými orgány, kontrolních zpráv, výročních zpráv o provádění a auditů provedených subjekty členských států a subjekty Unie přesvědčí, že členské státy zavedly systémy řízení a kontroly, které jsou v souladu s tímto nařízením, a že tyto systémy během provádění operačních programů účinně fungují.
2. Úředníci nebo pověření zástupci Komise mohou provádět audity nebo kontroly na místě, které alespoň dvanáct pracovních dní předem, s výjimkou naléhavých případů, oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu. Komise dodržuje zásadu proporcionality, a za tímto účelem zohledňuje potřebu zamezit bezdůvodnému zdvojování auditů či kontrol prováděných členskými státy, úroveň rizika pro rozpočet Unie a potřebu minimalizovat administrativní zátěž příjemců v souladu s tímto nařízením. Rozsah takových auditů nebo kontrol může zahrnovat zejména ověření účinného fungování systémů řízení a kontroly v rámci programu nebo jeho části a v rámci operací a posouzení řádného finančního řízení operací nebo programů. Těchto auditů nebo kontrol se mohou účastnit úředníci nebo pověření zástupci členského státu.
Úředníci nebo pověření zástupci Komise řádně zplnomocnění k provádění auditů nebo kontrol na místě mají přístup ke všem potřebným záznamům, dokladům a metadatům, které se týkají operací podporovaných z fondu nebo systémů řízení a kontroly, a to bez ohledu na médium, na němž jsou uloženy. Na žádost poskytnou členské státy kopie takových záznamů, dokladů a metadat Komisi.
Pravomocemi stanovenými v tomto odstavci není dotčeno uplatňování vnitrostátních ustanovení, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci a pověření zástupci Komise se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátních právních předpisů. Tito úředníci a zástupci však mají přístup k takto získaným informacím, aniž jsou dotčeny pravomoci vnitrostátních soudů, a při plném dodržování základních práv dotčených právních subjektů.
3. Komise může požádat členský stát, aby přijal opatření nezbytná k zajištění účinného fungování systémů řízení a kontroly nebo k ověření správnosti výdajů v souladu s tímto nařízením.
Článek 37
Spolupráce s auditními orgány
1. Komise spolupracuje s auditními orgány za účelem koordinace jejich plánů a způsobů auditu a neprodleně si s těmito orgány sděluje výsledky auditů zaměřených na systémy řízení a kontroly.
2. Pokud členský stát určí více auditních orgánů, může za účelem usnadnění této spolupráce určit koordinační subjekt.
3. Komise, auditní orgány a případný koordinační subjekt se scházejí pravidelně a obvykle nejméně jednou za rok, pokud není dohodnuto jinak, aby posoudily výroční kontrolní zprávu, výrok auditora a strategii auditu a vyměnily si názory na otázky týkající se zlepšení systémů řízení a kontroly.
HLAVA VI
FINANČNÍ ŘÍZENÍ, KONTROLA A SCHVÁLENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZRUŠENÍ ZÁVAZKU
KAPITOLA 1
Finanční řízení
Článek 38
Rozpočtové závazky
Rozpočtové závazky Unie týkající se jednotlivých operačních programů v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se uskutečňují v ročních splátkách. Rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku 84 finančního nařízení, a jakmile je oznámeno dotčenému členskému státu, je právním závazkem ve smyslu uvedeného nařízení.
U každého operačního programu platí, že rozpočtový závazek na první splátku následuje po přijetí operačního programu Komisí.
S výjimkou případů, kdy je použit článek 16 finančního nařízení, provádí rozpočtové závazky na další splátky Komise na základě rozhodnutí uvedeného ve druhém pododstavci do 1. května každého roku.
Článek 39
Platby Komise
1. Platby příspěvků z fondu na jednotlivé operační programy provádí Komise v souladu s rozpočtovými prostředky a v závislosti na dostupných finančních prostředcích. Každá platba se přiřadí k nejstaršímu otevřenému rozpočtovému závazku fondu.
2. Platby probíhají formou předběžného financování, průběžných plateb a vyplacení konečného zůstatku.
Článek 40
Průběžné platby a vyplacení konečného zůstatku Komisí
1. Jako průběžnou platbu uhradí Komise 90 % z částky vyplývající z uplatnění míry spolufinancování stanovené v rozhodnutí o přijetí operačního programu na způsobilé výdaje z veřejných zdrojů uvedené v žádosti o platbu. Komise určí výši zbývajících prostředků, které mají být uhrazeny jako průběžné platby nebo získány zpět v souladu s článkem 50.
2. Aniž je dotčen článek 21, nesmí být příspěvek z fondu poskytovaný prostřednictvím průběžných plateb a platby konečného zůstatku vyšší než maximální výše příspěvku z fondu stanovená v rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.
Článek 41
Žádosti o platbu
1. Žádost o platbu předkládaná Komisi musí poskytovat veškeré informace, které Komise potřebuje k sestavování účetních závěrek v souladu s čl. 68 odst. 3 finančního nařízení.
2. Žádosti o platbu u operačního programu jako celku a technické pomoci uvedené v čl. 27 odst. 4 musí obsahovat:
a)
celkovou výši způsobilých výdajů z veřejných zdrojů, které vznikly příjemci a které byly zaplaceny při provádění operací, zanesenou v účetním systému certifikačního orgánu;
b)
celkovou výši výdajů z veřejných zdrojů vzniklých při provádění operací zanesenou v účetním systému certifikačního orgánu;
3. Způsobilé výdaje zahrnuté v žádosti o platbu musí být doloženy potvrzenými fakturami nebo účetními doklady stejné důkazní hodnoty, kromě forem podpory podle čl. 25 odst. 1 písm. b), c) a d). Pro tyto formy grantu se částky zahrnuté v žádosti o platbu rovnají nákladům vypočteným na příslušném základě.
4. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví vzor žádostí o platbu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 42
Vyplácení příjemcům
1. Řídící orgán zajistí, aby v případě grantů pro partnerské organizace měli příjemci k dispozici dostatečné finanční prostředky k zajištění řádného provádění operací.
2. Řídící orgány v závislosti na dostupnosti finančních prostředků z předběžného financování a průběžných plateb zajistí, aby příjemce obdržel celkovou částku způsobilých výdajů z veřejných zdrojů v plné výši do 90 dnů ode dne předložení žádosti o platbu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by snížily částky určené příjemcům.
3. Platební lhůta uvedená v odstavci 2 může být řídícím orgánem přerušena v jednou z těchto řádně odůvodněných případů:
a)
částka uvedená v žádosti o platbu není splatná nebo nebyly předloženy příslušné podklady, včetně dokladů nutných k ověřování řízení podle čl. 32 odst. 4 písm. a);
b)
bylo zahájeno řízení v souvislosti s možnými nesrovnalostmi týkajícími se příslušných výdajů.
Dotčený příjemce je písemně informován o přerušení platební lhůty a jeho důvodech.
Článek 43
Použití eura
1. Částky uváděné v operačních programech předložených členskými státy, ve výkazech výdajů, žádostech o platby a účetních závěrkách a výdaje uváděné ve výročních a závěrečných zprávách o provádění se vyjadřují v eurech.
2. Členské státy, které ke dni předložení žádosti o platbu nepřijaly euro jako svou měnu, přepočítají na eura výši výdajů vzniklých v národní měně. Tyto částky se přepočítají na eura tak, že se použije měsíční účetní směnný kurs Komise platný v měsíci, v němž výdaj zaúčtuje certifikační orgán dotčeného operačního programu. Směnný kurs Komise elektronicky zveřejňuje každý měsíc.
3. Pokud se euro stane měnou členského státu, použije se postup pro přepočet uvedený v odstavci 2 i nadále na veškeré výdaje zaúčtované certifikačním orgánem přede dnem vstupu pevného přepočítacího koeficientu mezi národní měnou a eurem v platnost.
Článek 44
Vyplácení a zúčtování předběžných plateb
1. V návaznosti na rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu vyplatí Komise předběžnou platbu ve výši 11 % celkového příspěvku fondu pro dotčený operační program.
2. Předběžné financování lze použít pouze pro platby příjemcům při provádění operačního programu. Za tímto účelem musí být okamžitě k dispozici odpovědnému orgánu.
3. Celková částka vyplacená v rámci předběžného financování musí být vrácena Komisi, jestliže jí není do 24 měsíců od vyplacení první části předběžného financování zaslána žádost o platbu v rámci dotčeného operačního programu. Příspěvek Unie na dotčený operační program není tímto vrácením nijak dotčen.
4. Částku vyplacenou v rámci předběžného financování Komise plně zúčtuje nejpozději při uzavření operačního programu.
Článek 45
Lhůta pro podávání žádostí o průběžné platby a pro jejich vyplácení
1. Certifikační orgán předkládá v souladu s čl. 41 odst. 2 pravidelně žádosti o průběžné platby k pokrytí částek zanesených v účetním systému v účetním období. Pokud to však certifikační orgán považuje za nezbytné, může uvést takové částky v žádostech o platbu předložených v následujících účetních obdobích.
2. Certifikační orgán předloží konečné žádosti o průběžnou platbu do 31. července po konci předchozího účetního období a v každém případě před první žádostí o průběžnou platbu na další účetní období.
3. První žádost o průběžnou platbu nesmí být předložena dříve, než Komise obdrží oznámení o určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu v souladu s článkem 35.
4. Průběžné platby se na operační program neposkytují, pokud výroční zpráva o provádění nebyla zaslána Komisi v souladu s článkem 13.
5. V závislosti na dostupných finančních prostředcích provede Komise průběžnou platbu do 60 dnů ode dne, kdy byla žádost o platbu zaregistrována u Komise.
Článek 46
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu finančního nařízení může na dobu nejvýše šesti měsíců přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu, pokud:
a)
informace poskytnuté auditorským subjektem členského státu nebo Unie jasně ukazují na možnost významných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést dodatečná ověření poté, co obdrží informaci, která ji upozorní na skutečnost, že určitý výdaj uvedený v žádosti o platbu je spojen s nesrovnalostí, která má vážné finanční následky;
c)
nebyl předložen jeden z dokumentů požadovaných podle čl. 59 odst. 5 finančního nařízení.
Členské státy mohou souhlasit s prodloužením přerušení platební lhůty o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu ovlivněná situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba okamžitě písemně informuje členský stát a řídící orgán o důvodu přerušení platební lhůty a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba přerušení platební lhůty ukončí, jakmile jsou přijata nezbytná opatření.
Článek 47
Pozastavení plateb
1. Komise může všechny průběžné platby nebo jejich část pozastavit, jestliže je splněna alespoň jedna z následujících podmínek:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly operačního programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie k operačnímu programu a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
určitý výdaj ve výkazu výdajů je spojen s nesrovnalostí, jež má závažné finanční důsledky a která nebyla napravena;
c)
členský stát nepřijal nezbytná opatření k nápravě situace, která vedla k přerušení platební lhůty podle článku 46;
d)
existují závažné nedostatky v kvalitě a spolehlivosti systému monitorování nebo údajů o ukazatelích.
2. Komise se může prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout pozastavit všechny průběžné platby nebo jejich část poté, co poskytla členskému státu příležitost, aby předložil své připomínky.
3. Komise ukončí pozastavení všech průběžných plateb nebo jejich části, pokud členský stát přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
KAPITOLA 2
Sestavení, kontrola a schválení účetní závěrky a uzavírání operačních programů
Článek 48
Předkládání informací
Členské státy předloží za každý rok období 2016 až 2025 včetně ve lhůtě stanovené v čl. 59 odst. 5 finančního nařízení dokumenty uvedené ve zmíněném článku, a to:
a)
účetní závěrku uvedenou v čl. 49 odst. 1 tohoto nařízení za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího subjektu a shrnutí výsledků za daný rok uvedené v čl. 32 odst. 4 písm. e) tohoto nařízení za předchozí účetní období;
c)
výrok auditora a kontrolní zprávu uvedené v čl. 34 odst. 5 písm. a) a b) tohoto nařízení za předchozí účetní období.
Článek 49
Sestavení účetní závěrky
1. Komisi se předkládá účetní závěrka uvedená v čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. a) finančního nařízení za každý operační program. Tato účetní závěrka pokrývá účetní období a zahrnuje:
a)
celkovou výši způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vedenou v účetních systémech certifikačního orgánu, která byla zahrnuta v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 41 a čl. 45 odst. 2 do 31. července následujícího po skončení účetního období, celkovou výši odpovídajících způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vzniklých při provádění operací a celkovou výši odpovídajících plateb vyplacených příjemcům podle čl. 42 odst. 2;
b)
částky odňaté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, a částky, které zpět získat nelze;
c)
porovnání výdajů uvedených podle písmene a) s výdaji vykázanými za totéž účetní období v žádostech o platbu, spolu s vysvětlením případných rozdílů.
2. Pokud některý členský stát neuvede v účetní závěrce výdaje předtím uvedené v žádosti o průběžnou platbu na dané účetní období, protože jsou předmětem probíhajícího posuzování jejich zákonnosti a správnosti, mohou být veškeré tyto výdaje nebo jejich část, které jsou následně shledány zákonnými a správnými, uvedeny v žádosti o průběžnou platbu týkající se následujících účetních období.
3. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví vzor účetní závěrky uvedené v tomto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 50
Kontrola a schválení účetní závěrky
1. Do 31. května následujícího po skončení účetního období Komise v souladu s čl. 59 odst. 6 finančního nařízení zkontroluje dokumenty, které jí členské státy předkládají podle článku 48 tohoto nařízení.
Na žádost Komise poskytne členský stát veškeré dodatečné informace potřebné k tomu, aby umožnil Komisi ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce zjistit, zda je účetní závěrka úplná, přesná a věrná.
2. Komise schválí účetní závěrku, pokud dospěje k závěru, že je úplná, přesná a věrná. Komise dojde k takovému závěru v případě, že auditní orgán poskytl výrok bez výhrad, pokud jde o úplnost, přesnost a věrnost účetní závěrky, pokud Komise nemá konkrétní důkazy o tom, že je výrok auditora ohledně účetní závěrky nespolehlivý.
3. Komise oznámí členským státům ve lhůtě stanovené v odstavci 1, zda může účetní závěrku schválit.
4. Pokud z důvodů na straně členského státu nemůže Komise účetní závěrku schválit ve lhůtě stanovené v odstavci 1, oznámí to členským státům a v souladu s odstavcem 2 uvede důvody svého rozhodnutí a opatření, která je třeba přijmout, a lhůtu pro jejich provedení. Na konci uvedené lhůty oznámí Komise členskému státu, zda může účetní závěrku schválit.
5. Komise pro účely schválení účetní závěrky nezohledňuje otázky související se zákonností a správností příslušných transakcí týkajících se výdajů uvedených v účetní závěrce. Aniž jsou dotčeny články 46 a 47, postup kontroly a schvalování účetní závěrky nepřeruší zpracovávání žádostí o průběžné platby a nepovede k pozastavení plateb.
6. Na základě schválené účetní závěrky vypočte Komise částky k tíži fondů za účetní období a následné úpravy, pokud jde o platby převáděné členskému státu. Komise vezme v úvahu:
i)
zaúčtované částky uvedené v čl. 49 odst. 1 písm. a), u nichž se použije míra spolufinancování vymezená v článku 20;
ii)
celkovou částku plateb provedených Komisí v průběhu účetního období, která se skládá z částky průběžných plateb vyplacených Komisí v souladu s článkem 21 a čl. 40 odst. 1.
7. Po provedení výpočtu podle odstavce 6 tohoto článku Komise vyplatí veškeré dodatečné splatné částky během 30 dnů po schválení účetní závěrky. Pokud existuje částka, která má být získána zpět od členského státu, musí být předmětem inkasního příkazu vydaného Komisí, který se provádí pokud možno započtením proti částce splatné příslušnému členskému státu v rámci následujících plateb na stejný operační program. Takové zpětné získání finanční částky nepředstavuje finanční opravu a nesnižuje podporu příslušného operačního programu poskytovanou z fondů. Částka získaná zpět představuje v souladu s čl. 177 odst. 3 finančního nařízení účelově vázaný příjem.
8. Pokud po uplatnění postupu uvedeného v odstavci 4 nemůže Komise schválit účetní závěrku, rozhodne na základě dostupných informací a v souladu s odstavcem 6 o částce k tíži fondu pro dané účetní období a informuje o tom členský stát. Pokud členský stát během dvou měsíců po předání informací Komisí oznámí Komisi svůj souhlas, použije se odstavec 7. V případě nesouhlasu přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, v němž stanoví částku k tíži fondu pro dané účetní období. Toto rozhodnutí nepředstavuje finanční opravu a nesnižuje podporu příslušného operačního programu poskytovanou z fondu. Na základě takového rozhodnutí Komise provede v souladu s odstavcem 7 úpravy plateb poskytovaných členskému státu.
9. Schválením účetní závěrky Komisí nebo rozhodnutím Komise podle odstavce 8 není dotčeno provádění oprav podle článků 55 a 56.
10. Aniž jsou dotčeny články 55 a 56, členské státy mohou nahradit nesprávné částky, které jsou zjištěny po předložení účetní závěrky, provedením odpovídajících úprav v účetní závěrce za účetní období, v němž jsou nesrovnalosti odhaleny.
Článek 51
Dostupnost dokladů
1. Řídící orgán zajistí, aby všechny doklady o výdajích podporovaných z fondu na operace, u nichž jsou celkové způsobilé výdaje z veřejných zdrojů nižší než 1 000 000 EUR, byly na požádání k dispozici Komisi a Evropskému účetnímu dvoru po dobu tří let od 31. prosince následujícího po předložení účetní závěrky, která obsahuje výdaje na danou operaci.
V případě operací neuvedených v prvním pododstavci musí být všechny doklady k dispozici po dobu dvou let od 31. prosince následujícího po předložení účetní závěrky, v níž jsou uvedeny konečné výdaje na dokončenou operaci.
Řídící orgán může rozhodnout, že na operace, jejichž celkové způsobilé výdaje jsou nižší než 1 000 000 EUR, použije pravidlo uvedené ve druhém pododstavci.
Lhůta uvedená v prvním pododstavci se přeruší buď v případě soudního řízení, nebo na základě řádně odůvodněné žádosti Komise.
2. Řídící orgán informuje příjemce o datu, kdy začíná běžet lhůta uvedená v odstavci 1.
3. Doklady se uchovávají buď ve formě originálů, nebo ověřených kopií originálů, případně na běžných nosičích dat, včetně elektronické verze originálních dokladů nebo dokladů existujících pouze v elektronické podobě.
4. Doklady se uchovávají ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu ne delší než je nezbytné pro účely, ke kterým byly údaje shromážděny nebo ke kterým jsou dále zpracovávány.
5. Postup ověřování souladu dokladů uchovávaných na běžných nosičích dat s originály dokladů stanoví vnitrostátní orgány, přičemž tento postup zajistí, aby uchovávané verze splňovaly požadavky vnitrostátních právních předpisů a byly dostatečně spolehlivé pro účely auditu.
6. Pokud doklady existují pouze v elektronické podobě, musí používané počítačové systémy splňovat uznávané bezpečnostní normy, které zajistí, že uchovávané doklady splňují požadavky vnitrostátních právních předpisů a jsou dostatečně spolehlivé pro účely auditu.
Článek 52
Předkládání závěrečných dokladů a platba konečného zůstatku
1. Kromě dokumentů uvedených v článku 48 členské státy za poslední účetní období od 1. července 2023 do 30. června 2024 předloží závěrečnou zprávu o provádění operačního programu.
2. Konečný zůstatek bude vyplacen do tří měsíců ode dne schválení účetní závěrky za poslední účetní období nebo do jednoho měsíce ode dne schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání prostředků
Článek 53
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Za vyšetřování nesrovnalostí, provedení potřebných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídají v prvé řadě členské státy. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří členský stát své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
2. Členské státy provádějí finanční opravy požadované v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u operací nebo operačních programů. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku na operaci nebo operační program z veřejných zdrojů nebo jeho části. Členský stát zohlední povahu a závažnost nesrovnalostí a finanční ztrátu, která fondu vznikla, a uplatní přiměřenou opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán do účetní závěrky za účetní období, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
3. Příspěvek z fondu zrušený podle odstavce 2 může členský stát znovu použít v rámci daného operačního programu s výhradou odstavce 4.
4. Příspěvek zrušený podle odstavce 2 nelze znovu použít na žádnou operaci, která byla předmětem opravy nebo - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádnou operaci ovlivněnou touto systémovou nesrovnalostí.
5. Finanční opravou není dotčena povinnost členského státu získávat zpět vyplacené částky podle tohoto článku.
Článek 54
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provádí finanční opravy prostřednictvím prováděcích aktů zrušením celého příspěvku Unie na daný operační program nebo jeho části a získáním částky zpět od členského státu s cílem vyloučit z financování Unie výdaje, které jsou v rozporu s platnými právními předpisy.
2. Porušení použitelného práva vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr operace odpovědným orgánem k podpoře z fondu nebo pokud s ohledem na povahu porušení nelze takový dopad stanovit, avšak existuje odůvodněné riziko, že toto porušení takový vliv mělo;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů, které mají být uhrazeny z rozpočtu Unie, nebo s ohledem na povahu porušení nelze jeho finanční dopad stanovit, avšak existuje odůvodněné riziko, že toto porušení takový vliv mělo.
3. Při rozhodování o provedení finanční opravy podle odstavce 1 Komise dodržuje zásadu proporcionality zohledněním povahy a závažnosti porušení použitelného práva a finanční důsledky takového porušení pro rozpočet Unie. Komise informuje Evropský parlament a Radu o rozhodnutích o provedení finančních oprav.
Článek 55
Kritéria pro finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy prostřednictvím prováděcích aktů zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části podle článku 54, jestliže po provedení nezbytného šetření dojde k závěru, že:
a)
vyskytují se závažné nedostatky v účinném fungování systému řízení a kontroly operačního programu, které ohrožují příspěvek Unie již vyplacený na daný operační program;
b)
členský stát nesplnil před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 53;
c)
výdaje uvedené v žádosti o platbu nejsou správné a nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši nesprávných výdajů uplatněných u fondu, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
2. Při rozhodování o provedení opravy podle odstavce 1 Komise dodržuje zásadu proporcionality zohledněním povahy a závažnosti nesrovnalostí a rozsahu a finančních důsledků nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného operačního programu.
3. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na výrocích jiných auditorů než auditorů svých vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků po posouzení opatření přijatých dotyčným členským státem podle čl. 53 odst. 2, oznámení zaslaných podle čl. 30 odst. 2 a případných odpovědí členského státu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
Článek 56
Postup pro finanční opravy prováděné Komisí
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě zahájí Komise řízení oznámením předběžných závěrů svého šetření členskému státu spolu s výzvou, aby členský stát do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane členský stát příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může členský stát omezit rozsah tohoto přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené členským státem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li členský stát předběžné závěry Komise, pozve ho Komise na slyšení, aby se zaručilo, že jsou k vyvození závěru Komise ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. V případě dohody a aniž je dotčen odstavec 7 tohoto článku, může členský stát opětovně použít fond v souladu s čl. 53 odst. 3.
6. V zájmu uplatnění finančních oprav přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud členský stát souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise při vykonávání svých funkcí podle článku 36 nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava podporu z fondu na daný operační program.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího subjektu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s čl. 59 odst. 5 finančního nařízení nebo v jiných zprávách o auditu auditního orgánu předložených Komisi a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem náležitých nápravných opatření ze strany členského státu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systému řízení a kontroly vychází z práva použitelného v době, kdy byly předloženy příslušné prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a závažnost závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly a jeho finanční dopady na rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již členský stát a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce v souladu s čl. 50 odst. 10, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich zákonnosti a správnosti podle čl. 49 odst. 2;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité v případě výdajů členským státem z důvodu jiných závažných nedostatků, které členský stát odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Článek 57
Vrácení platby
1. Každá částka, která má být vrácena do rozpočtu Unie, se uhrazuje přede dnem splatnosti uvedeným v příkazu k úhradě vydaném v souladu s článkem 73 finančního nařízení. Dnem splatnosti je poslední den druhého měsíce po vydání příkazu.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení ode dne splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o jeden a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích v první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti.
Článek 58
Přiměřená kontrola operačních programů
1. Na operace, u nichž celkové způsobilé výdaje nepřesahují 150 000 EUR, se nevztahuje více než jeden audit provedený buď auditním orgánem, nebo Komisí před předložením účetní závěrky za účetní období, během něhož byla operace dokončena. Na jiné operace se nevztahuje více než jeden audit za účetní období provedený buď auditním orgánem, nebo Komisí před předložením účetní závěrky za účetní období, během kterého byla operace dokončena. Operace nepodléhají auditu ze strany Komise nebo auditního orgánu v roce, kdy audit již provedl Evropský účetní dvůr, pokud mohou být výsledky auditní činnosti, kterou Evropský účetní dvůr s ohledem na tyto operace provedl, použity auditním orgánem nebo Komisí za účelem splnění jejich příslušných povinností.
2. Audit operace podporované OP I může zahrnovat všechny fáze provádění a všechny úrovně distribučního řetězce s jedinou výjimkou kontroly skutečných konečných příjemců, nezjistí-li posouzení rizik zvláštní riziko nesrovnalostí či podvodu.
3. U operačních programů, jež podle posledního výroku auditora nevykazují žádné významné nedostatky, se může Komise s auditním orgánem při následujícím setkání podle čl. 37 odst. 2 dohodnout, že lze úroveň potřebné auditní činnosti snížit tak, aby byla úměrná zjištěné míře rizika. V takových případech neprovádí Komise své vlastní audity na místě, pokud neexistují důkazy naznačující nedostatky v systému řízení a kontroly, jež nepříznivě ovlivňují výdaje vykázané Komisi v účetním období, za které byla účetní závěrka přijata Komisí.
4. V případě operačních programů, u nichž Komise dojde k závěru, že výrok auditního orgánu je spolehlivý, se může s auditním orgánem dohodnout, že omezí své vlastní audity na místě, jejichž předmětem je práce auditního orgánu, pokud neexistují důkazy o nedostatcích v práci auditního orgánu za účetní období, za které byla účetní závěrka přijata Komisí.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou auditní orgán a Komise provádět audity operací v případě, že se při posuzování rizik nebo v rámci auditu ze strany Evropského účetního dvora zjistí zvláštní riziko nesrovnalostí či podvodu, v případě důkazů o závažných nedostatcích v účinném fungování systému řízení a kontroly daného operačního programu a po dobu uvedenou v čl. 51 odst. 1. Komise může za účelem hodnocení práce auditního orgánu přezkoumat auditní stopu dotyčného auditního orgánu nebo se zúčastnit auditů na místě prováděných auditním orgánem, a pokud je to z hlediska získání jistoty o účinném fungování auditního orgánu nutné v souladu s mezinárodně přijatými auditními standardy, může Komise provádět i audit operací.
KAPITOLA 4
Zrušení závazku
Článek 59
Zrušení závazku
1. Komise zruší jakýkoli díl částky v operačním programu, který nebyl použit pro výplatu předběžného financování a průběžných plateb do 31. prosince třetího rozpočtového roku následujícího po roce, v němž byl přijat rozpočtový závazek v rámci operačního programu nebo v souvislosti s nímž nebyla v souladu s článkem 45 předložena žádost o platbu podle článku 41, včetně všech žádostí o platby, které zcela nebo zčásti podléhají přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb.
2. Ta část závazků, která zůstane otevřená ke dni 31. prosince 2023, se zruší, pokud nebude ve lhůtě stanovené v čl. 52 odst. 1 předložen Komisi některý z dokladů požadovaných podle čl. 52 odst. 1.
Článek 60
Výjimka ze zrušení závazku
1. Částka, jíž se zrušení týká, se snižuje o částky odpovídající té části rozpočtového závazku, u níž:
a)
operace byly pozastaveny soudním řízením nebo řízením o správním opravném prostředku s odkladným účinkem; nebo
b)
nebylo možné předložit žádost o platbu z důvodů působení vyšší moci, která vážně ovlivnila provádění operačního programu nebo jeho části.
Vnitrostátní orgány, které se na vyšší moc podle prvního pododstavce písm. b) odvolávají, musí prokázat její přímé důsledky pro provádění operačního programu nebo jeho části.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc netrvaly déle než jeden rok, nebo několikrát podle trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhnou mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění dané operace a dnem nabytí právní moci konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
2. Do 31. ledna zašle členský stát Komisi informace o výjimkách podle odst. 1 prvního pododstavce písm. a) a b) v souvislosti s částkou, která se měla vykázat do konce předcházejícího roku.
Článek 61
Postup
1. Komise uvědomí členský stát a řídící orgán s dostatečným předstihem vždy, když hrozí nebezpečí uplatnění ustanovení o zrušení závazku podle článku 59.
2. Komise na základě informací, které obdržela ke dni 31. ledna, informuje členský stát a řídící orgán o výši zrušeného závazku podle těchto informací.
3. Členský stát má dva měsíce, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Do 30. června předloží členský stát Komisi revidovaný plán financování zohledňující snížení částky podpory na dotčený rozpočtový rok pro operační program. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku z fondu na dotčený rozpočtový rok.
5. Komise prostřednictvím prováděcích aktů pozmění rozhodnutí o přijetí operačního programu nejpozději 30. září.
HLAVA VII
PŘENESENÍ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 62
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 13 odst. 6, čl. 30 odst. 2 pátém pododstavci, čl. 32 odst. 8 prvním pododstavci a odst. 9, čl. 34 odst. 7 a 8 a čl. 55 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
4. Akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, vyhlásí se akt v přenesené pravomoci v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.
Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitku proti aktu v přenesené pravomoci, svou námitku odůvodní.
Článek 63
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt v rámci prováděcí pravomoci uvedené v čl. 32 odst. 8 druhém pododstavci tohoto nařízení nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 64
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
UREDBA (EU) br. 223/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. ožujka 2014.
o Fondu europske pomoći za najpotrebitije
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
U skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 17. lipnja 2010. godine, čime je donesena strategija Unije za pametan, održiv i uključiv rast („strategija Europa 2020.”), Unija i države članice same su za cilj postavile do 2020. godine za 20 milijuna smanjiti broj ljudi koji žive u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Međutim, u 2011. godini je gotovo jedna četvrtina ljudi koji žive u Uniji (119,82 milijuna), otprilike 4 milijuna ljudi više nego prethodne godine, živjela u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. No, siromaštvo i socijalna isključenost nisu jednaki diljem Unije te njihova ozbiljnost varira između država članica.
(2)
Broj osoba suočenih s materijalnom ili čak teškom materijalnom deprivacijom u Uniji se povećava i u 2011. godini je približno 8,8 % građana Unije živjelo u uvjetima teške materijalne deprivacije. Uz to, te su osobe često previše isključene da bi imale koristi od mjera aktivacije Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i posebno Uredbe (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).
(3)
Države članice i Komisija trebale bi poduzeti odgovarajuće korake kako bi se spriječila svaka diskriminacija i trebale bi osigurati jednakost između muškaraca i žena te koherentnu integraciju rodne perspektive u svim fazama pripreme, programiranja, upravljanja i provedbe, praćenja i evaluacije Fonda europske pomoći za najpotrebitije („Fond”), kao i kampanjama za informiranje i podizanje razine svijesti te razmjeni najboljih praksi.
(4)
Člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji naglašava se da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava osoba koje pripadaju manjinama.
(5)
Člankom 6. Ugovora o Europskoj uniji naglašava se da Unija priznaje prava, slobode i načela koji su određeni Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
(6)
Članak 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa da radi promicanja svojeg sveukupnog skladnog razvoja Unija razvija i provodi aktivnosti koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije.
(7)
Fond bi trebao jačati socijalnu koheziju pridonoseći smanjenju siromaštva, te u konačnici iskorjenjivanju najgorih oblika siromaštva, u Uniji podržavanjem nacionalnih programa koji pružaju nefinancijsku pomoć radi ublažavanja nedostatka hrane i teške materijalne deprivacije i/ili radi doprinošenja socijalnoj uključenosti najpotrebitijih osoba. Fond bi trebao ublažiti oblike iznimnog siromaštva s najvećim učinkom socijalne isključenosti, poput beskućništva, dječjeg siromaštva i uskraćenosti hrane.
(8)
Fond nije zamišljen kao zamjena za javne politike koje provode države članice u borbi sa siromaštvom i socijalnom isključenosti, posebice politike koje su potrebne kako bi se spriječila marginalizacija socijalno osjetljivih skupina i skupina s nižim dohotkom te otklonio povećani rizik siromaštva i socijalne isključenosti.
(9)
U skladu s člankom 317. UFEU-a i u kontekstu podijeljenog upravljanja, trebali bi biti utvrđeni uvjeti koji omogućuju Komisiji da ostvaruje svoje odgovornosti za provedbu općeg proračuna Unije i razjašnjene odgovornosti u smislu suradnje država članica. Ti uvjeti bi Komisiji trebali omogućiti da dobije jamstvo da države članice koriste Fond na zakonit i pravilan način i u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja u smislu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) (dalje u tekstu „Financijska uredba“).
(10)
Tim se odredbama također osigurava da podržane operacije poštuju mjerodavno pravo Unije i povezano nacionalno pravo kojim se izravno ili neizravno provodi ova Uredba, kao i politike, posebno u pogledu sigurnosti hrane i/ili osnovne materijalne pomoći koje se dijele najpotrebitijima.
(11)
Pri dodjeli odobrenih sredstava Fonda između država članica za razdoblje 2014.-2020. uzimaju se u obzir u jednakoj mjeri sljedeći pokazatelji, procijenjeni na temelju podataka Eurostata: (a) stanovništvo izloženo teškoj materijalnoj deprivaciji i (b) stanovništvo koje živi u kućanstvima s vrlo niskim radnim intenzitetom. Nadalje, pri dodjeli se također uzimaju u obzir različiti načini pružanja pomoći najpotrebitijim osobama u državama članicama. Međutim, svakoj državi članici trebalo bi dodijeliti minimalan iznos od 3 500 000 EUR za programsko razdoblje 2014.-2020. kako bi odredile operativni program sa značajnom razinom sredstava.
(12)
Dodjela za Fond države članice trebala bi se oduzeti od dodjele za strukturne fondove države članice.
(13)
Operativni programi država članica bi trebali prepoznati i opravdati na koje će se oblike nedostatka hrane i/ili materijalne deprivacije odnositi i /ili koje mjere socijalnog uključivanja će podržavati te opisati vrstu pomoći koja će se putem potpore Fonda pružati najpotrebitijima u nacionalnim programima. Trebali bi također uključiti elemente potrebne za osiguravanje djelotvorne i učinkovite provedbe operativnih programa.
(14)
Teški nedostaci hrane u Uniji podudara se sa značajnim rasipanjem hrane. U tom pogledu Fond bi trebao olakšati donacije hrane, prema potrebi. Međutim, ovo ne dovodi u pitanje potrebu za uklanjanjem postojećih prepreka kako bi se potaknule donacije prekomjerne hrane u svrhe borbe s nedostatkom hrane.
(15)
S ciljem osiguravanja djelotvorne i učinkovite provedbe mjera koje se financiraju iz Fonda, države članice prema potrebi bi trebale promicati suradnju između tijela regionalnih i lokalnih vlasti te tijela koja predstavljaju civilno društvo te sudjelovanje svih koji su uključeni u sastavljanje i provedbu aktivnosti koje se financiraju iz Fonda.
(16)
S ciljem povećanja djelotvornosti Fonda, posebno u pogledu mogućih promjena nacionalnih okolnosti, primjereno je uspostaviti postupak za izmjenu operativnog programa.
(17)
Kako bi se osiguralo da se na najučinkovitiji i najprimjereniji način odgovori na različite potrebe te kako bi se pomoglo doprijeti do najpotrebitijih osoba, trebalo bi se primjenjivati načelo partnerstva.
(18)
Razmjene iskustava i najboljih praksi imaju značajnu dodanu vrijednost jer olakšavaju uzajamno učenje. Komisija bi trebala olakšati i promicati takve razmjene, istovremeno pokušavajući ostvariti sinergije s razmjenom najboljih praksi u kontekstu povezanih fondova, osobito Europskog socijalnog fonda („ESF”).
(19)
S ciljem praćenja napretka provedbe operativnih programa, države članice trebale bi sastaviti i dostaviti Komisiji godišnja i završna izvješća o provedbi. To bi trebalo osigurati dostupnost potrebnih i ažuriranih informacija o tim operativnim programima. Komisija i svaka država članica bi se u iste svrhe trebale sastajati svake godine radi preispitivanja napretka, osim ako se drukčije dogovore. Odgovarajući dionici trebali bi biti uključeni u praćenje na primjeren način.
(20)
S ciljem poboljšanja kvalitete i izrade svakog operativnog programa i evaluacije djelotvornosti i učinkovitosti Fonda trebale bi se provoditi ex ante i ex post evaluacije. Te bi evaluacije trebale biti temeljene na odgovarajućim podacima i prema potrebi bi trebale biti nadopunjene anketama o najpotrebitijim osobama koje su imale koristi od operativnog programa i, prema potrebi, evaluacijama tijekom programskog razdoblja. Te evaluacije također bi trebale poštovati privatnost primatelja pomoći te biti provedene na takav način da ne stigmatiziraju najpotrebitije osobe. Trebalo bi također odrediti odgovornosti država članica i Komisije u ovom pogledu.
(21)
U evaluaciji Fonda i u razvoju metodologije evaluacije trebalo bi imati na umu da je deprivacija složen koncept višedimenzionalne prirode.
(22)
Građani imaju pravo znati kako se ulažu financijska sredstva Unije i s kojim učincima. U svrhu osiguranja općeg informiranja o postignućima Fonda i osiguranja dostupnosti i transparentnosti mogućnosti financiranja, trebala bi se uspostaviti detaljna pravila o informiranju i komunikaciji, posebno u vezi s odgovornostima korisnika, država članica te, prema potrebi, tijela lokalnih i regionalnih vlasti.
(23)
Primjenjuje se pravo Unije o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka o slobodnom protoku takvih podataka, posebno Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7).
(24)
Potrebno je uspostaviti najvišu razinu sufinanciranja iz Fonda za operativne programe kako bi se omogućio multiplikacijski učinak sredstava Unije. Uz to bi trebalo rješavati stanje država članica suočenih s privremenim proračunskim poteškoćama.
(25)
Jedinstvena, jednostavna i ujednačena pravila o razdoblju prihvatljivosti, operacijama i rashodima za Fond trebala bi se primjenjivati u cijeloj Uniji. Uvjeti prihvatljivosti trebali bi odražavati posebnu prirodu ciljeva Fonda i ciljanog stanovništva, posebno kroz odgovarajuće i pojednostavljene uvjete prihvatljivosti operacija kao i oblike potpore i pravila i uvjete za povrat sredstava.
(26)
Uzimajući u obzir datum do kojeg pozivi na podnošenje ponuda trebaju biti objavljeni, vremenska ograničenja za usvajanje ove Uredbe i vrijeme potrebno za pripremu operativnih programa, potrebno je uvesti pravila za omogućavanje neometanog prijelaza kako ne bi došlo do prekida u pružanju pomoći u hrani. S tim je ciljem primjereno dopustiti prihvatljivost rashoda od 1. prosinca 2013.
(27)
Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8) određuje da se proizvodi kupljeni u okviru javne intervencije mogu rješavati time što će biti dostupni programu za podjelu hrane najpotrebitijim osobama u Uniji, ako taj program tako odredi. S obzirom na to da je, ovisno o okolnostima, pribavljanje hrane iz korištenja, prerade ili prodaje tih proizvoda ekonomski najpovoljnija mogućnost, primjereno je osigurati takvu mogućnost u ovoj Uredbi. Iznosi ostvareni iz transakcije s takvim proizvodima trebali bi se namijeniti u korist najpotrebitijih osoba. Ti se iznosi ne bi se trebali primjenjivati za smanjenje obveze država članica za sufinanciranje programa. S ciljem osiguranja najučinkovitijeg mogućeg korištenja tih proizvoda i prihoda ostvarenog od njih, Komisija bi trebala donijeti provedbene akte u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 o uspostavi postupaka kojima se ti proizvodi mogu koristiti, prerađivati ili prodavati u svrhe programa za najpotrebitije osobe.
(28)
Potrebno je navesti vrste djelovanja koja se mogu provesti na poticaj Komisije i država članica kao tehnička pomoć financirana sredstvima Fonda. U tu svrhu Komisija bi se trebala savjetovati s državama članicama i predstavnicima partnerskih organizacija na razini Unije.
(29)
U skladu s načelom podijeljenog upravljanja države članice i Komisija trebale bi biti odgovorne za upravljanje programima i njihovu kontrolu. Države članice trebale bi imati primarnu odgovornost, kroz svoje sustave upravljanja i kontrole, za provedbu i kontrolu svojeg operativnog programa.
(30)
Države članice trebale bi donijeti odgovarajuće mjere kako bi jamčile pravilnu uspostavu i funkcioniranje svojih sustava upravljanja i kontrole radi davanja jamstva o zakonitom i pravilnom korištenju Fonda. Stoga bi trebalo utvrditi obveze država članica u vezi sa sustavima upravljanja i kontrole njihovih operativnih programa i u vezi sa sprječavanjem, otkrivanjem i ispravljanjem nepravilnosti i povrede prava Unije.
(31)
Države članice trebale bi ispunjavati svoje obveze vezane uz upravljanje, kontrolu i reviziju te preuzimati odgovornosti određene pravilima za podijeljeno upravljanje koja su navedena u ovoj Uredbi i u Financijskoj uredbi. Države članice trebale bi osigurati, u skladu s uvjetima određenima ovom Uredbom, postojanje učinkovitih mehanizama za razmatranje pritužbi u vezi s Fondom. U skladu s načelom supsidijarnosti, države članice trebale bi, na zahtjev Komisije, razmotriti pritužbe koje su podnesene Komisiji, a ulaze u područje primjene mehanizama država članica te bi na zahtjev trebale obavijestiti Komisiju o rezultatima razmatranja.
(32)
Države članice trebale bi imenovati upravljačko tijelo, tijelo za ovjeravanje i funkcionalno neovisno tijelo za reviziju za svaki operativni program. Radi osiguranja fleksibilnosti za države članice u uspostavi sustava nadzora primjereno je osigurati mogućnost da upravljačko tijelo obavlja funkcije tijela za ovjeravanje. Državama članicama bi se također trebalo dopustiti da imenuju posrednička tijela za izvršavanje određenih zadaća upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje. Države članice bi u tom slučaju trebale jasno utvrditi svoje odgovornosti i funkcije.
(33)
Upravljačko tijelo snosi glavnu odgovornost za djelotvornu i učinkovitu provedbu Fonda i time ispunjava značajan broj funkcija u vezi s upravljanjem operativnim programom, te praćenjem, financijskim upravljanjem i kontrolama kao i odabirom projekata. U skladu s tim, u ovoj Uredbi trebalo bi odrediti odgovornosti i funkcije upravljačkog tijela.
(34)
Tijelo za ovjeravanje trebalo bi sastavljati i podnositi zahtjeve za plaćanje Komisiji. Trebalo bi sastavljati financijske izvještaje, potvrđujući njihovu potpunost, točnost i istinitost te da rashodi zabilježeni u financijskim izvještajima poštuju važeća pravila Unije i nacionalna pravila. U ovoj Uredbi trebalo bi odrediti odgovornosti i funkcije tijela za ovjeravanje.
(35)
Tijelo za reviziju trebalo bi osigurati provedbu revizija nad sustavima upravljanja i kontrole, na primjerenom uzorku operacija i na financijskim izvještajima. Odgovornosti i funkcije tijela za reviziju trebale bi biti utvrđene u ovoj Uredbi. Revizije prijavljenih rashoda trebale bi se provoditi na reprezentativnom uzorku operacija radi omogućavanja ekstrapolacije rezultata. U pravilu bi se statistička metoda uzorkovanja trebala koristiti kako bi se dobio pouzdan reprezentativan uzorak. Međutim, tijelo za reviziju trebalo bi biti u mogućnosti iskoristiti u opravdanim okolnostima ne-statističku metodu uzorkovanja ili sadržajno ispitivanje, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni ovom Uredbom.
(36)
Kako bi se uzela u obzir posebna organizacija sustava upravljanja i kontrole za Fond te potreba osiguravanja proporcionalnog pristupa, potrebno je utvrditi posebne odredbe za imenovanje upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, ex ante provjera ispunjavanja kriterija imenovanja navedenih u ovoj Uredbi trebala bi biti ograničena na upravljačko tijelo i tijelo za ovjeravanje. Ne bi trebalo zahtijevati da Komisija odobri imenovanje. Praćenje usklađenosti s kriterijima za imenovanje koje se provodi na temelju revizije i kontrolnih mehanizama trebalo bi, ako rezultati pokažu neusklađenost s tim kriterijima, dovesti do popravnih radnji i po mogućnosti do povlačenja imenovanja.
(37)
Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije u vezi s financijskim nadzorom, trebalo bi osigurati suradnju između država članica i Komisije u okviru ove Uredbe i utvrditi kriterije koji Komisiji omogućuju da odredi, u kontekstu njezine strategije kontrole nacionalnih sustava, razinu jamstva koje bi trebala pribaviti od nacionalnih revizijskih tijela.
(38)
Trebalo bi utvrditi ovlasti i odgovornosti Komisije s obzirom na provjeru djelotvornog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole i zahtjeve za djelovanje država članica. Komisija bi također trebala imati ovlast provoditi revizije na licu mjesta usmjerene na pitanja o dobrom financijskom upravljanju radi donošenja zaključaka o izvršenju Fonda.
(39)
Proračunske obveze Unije trebale bi se izvršavati na godišnjoj razini. Kako bi se osiguralo učinkovito upravljanje programom, potrebno je utvrditi jednostavna pravila za predfinanciranje, zahtjeve za međuplaćanje i konačnu isplatu.
(40)
S ciljem osiguravanja uvjerljivog jamstva za Komisiju prije prihvaćanja financijskih izvještaja, kod zahtjeva za međuplaćanje trebalo bi vraćati 90 % iznosa koji je rezultat primjene stope sufinanciranja utvrđene u odluci o donošenju operativnog programa na prihvatljivi rashod. Ostatak nepodmirenih iznosa trebao bi se isplatiti državama članicama nakon prihvaćanja financijskih izvještaja, pod uvjetom da Komisija dođe do zaključka da su financijski izvještaji potpuni, točni i istiniti.
(41)
Predfinanciranje na početku operativnog programa trebalo bi osigurati da država članica ima na raspolaganju sredstva za pružanje potpore korisnicima u provedbi operacija počevši od donošenja operativnog programa. Predfinanciranje bi se trebalo koristiti isključivo u ovu svrhu, kako bi korisnici mogli primiti dovoljna financijska sredstva za pokretanje operacije nakon njezinog odabira.
(42)
Korisnici bi trebali primiti cjelokupni iznos potpore najkasnije 90 dana nakon datuma kada je korisnik podnio zahtjev za plaćanjem, pod uvjetom da su dostupna sredstva iz isplata za predfinanciranje i međuplaćanja. Upravljačko tijelo trebalo bi biti u mogućnosti prekinuti rok ako su priloženi dokumenti nepotpuni ili ako postoji dokaz o nepravilnosti koji iziskuje daljnje ispitivanje.
(43)
Radi zaštite financijskih interesa Unije trebalo bi predvidjeti mjere koje su vremenski ograničene i koje dužnosniku za ovjeravanje omogućuju da na osnovi delegiranja prekine plaćanje ako postoji jasan dokaz o ozbiljnim nedostacima u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, nepravilnostima povezanima sa zahtjevom za plaćanje ili dokaz o nepodnošenju dokumenata potrebnih za pregled i prihvaćanje financijskih izvještaja. Trajanje razdoblja prekida trebalo bi biti razdoblje do šest mjeseci, s mogućim produljenjem tog razdoblja do devet mjeseci ako se tako države članice dogovore, kako bi se osiguralo dovoljno vremena za rješavanje uzroka prekida plaćanja i na taj način izbjegla obustava plaćanja.
(44)
Radi zaštite financijskih interesa Unije i osiguravanja sredstava za osiguravanje djelotvorne provedbe programa, trebalo bi utvrditi odredbe koje Komisiji omogućuju obustavu plaćanja.
(45)
S ciljem primjene uvjeta iz Financijske uredbe na financijsko upravljanje Fondom, nužno je odrediti jednostavne postupke pripreme, pregleda i prihvaćanja financijskih izvještaja, čime bi se osigurao jasan temelj i pravna sigurnost tih mehanizama. Osim toga, kako bi se državama članicama omogućilo da na ispravan način ispunjavaju svoje obaveze, trebalo bi im omogućiti da isključe iznose koje se trenutno procjenjuje radi utvrđivanja njihove zakonitosti i pravilnosti.
(46)
Kako bi se umanjio rizik od prijave nepravilnih rashoda, tijelu za ovjeravanje trebalo bi omogućiti, bez potrebe za dodatnim obrazloženjem, uključivanje iznosa koji zahtijevaju daljnju provjeru u zahtjev za međuplaćanjem po završetku obračunske godine u kojoj su uvedeni u njegov računovodstveni sustav.
(47)
Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje korisnika, trebalo bi odrediti posebne rokove unutar kojih su upravljačka tijela obvezna osigurati dostupnost dokumenata koji se odnose na operacije nakon podnošenja rashoda ili završetka operacije. U skladu s načelom proporcionalnosti razdoblje pohrane dokumenata trebalo bi ovisiti o ukupnim prihvatljivim rashodima operacije.
(48)
S obzirom na to da se financijski izvještaji provjeravaju i prihvaćaju svake godine, postupak zatvaranja trebao bi biti jednostavan. Konačno zatvaranje programa trebalo bi se stoga temeljiti samo na dokumentima koji se odnose na konačnu obračunsku godinu i konačno izvješće o provedbi ili posljednje izvješće o provedbi, bez potrebe podnošenja bilo kakvih dodatnih dokumenata.
(49)
Radi zaštite proračuna Unije mogla bi se javiti potreba da Komisija provodi financijske korekcije. Radi jamčenja pravne sigurnosti državama članicama važno je utvrditi okolnosti u kojima kršenje važećeg prava Unije ili nacionalnog prava koje je povezano s njegovom primjenom može dovesti do financijskih korekcija Komisije. Kako bi se osiguralo da su bilo koje financijske korekcije koje Komisija nameće državama članicama povezane sa zaštitom financijskih interesa Unije, takve korekcije trebalo bi ograničiti na slučajeve u kojima se kršenje važećeg prava Unije ili nacionalnog prava povezanog s primjenom odgovarajućeg prava Unije odnosi na prihvatljivost ili regularnost operacija i povezanih izdataka prijavljenih Komisiji ili nad nadzor nad njima ili upravljanje istima. Kako bi se osigurala proporcionalnost važno je da Komisija prilikom odlučivanja o financijskoj korekciji razmotri prirodu i ozbiljnost kršenja te povezane financijske posljedice za proračun Unije.
(50)
Potrebno je uspostaviti pravni okvir kojim se osigurava snažno upravljanje i sustavi kontrole te primjerena raspodjela uloga i odgovornosti u kontekstu podijeljenog upravljanja. Ulogu Komisije stoga bi trebalo odrediti i objasniti te bi trebalo utvrditi razmjerna pravila za primjenu financijskih korekcija Komisije.
(51)
Učestalost revizija nad operacijama trebala bi biti proporcionalna razmjeru potpore Unije iz Fonda. Broj provedenih revizija posebno bi trebalo smanjiti u slučaju kada ukupan prihvatljivi rashod za neku operaciju ne prelazi 150 000 EUR. Bez obzira na to, trebalo bi omogućiti provedbu revizija u bilo kojem trenutku u slučaju kada postoje dokazi o nepravilnosti ili prijevari ili nakon zatvaranja dovršenih operacija, kao dio revizorskog uzorka. Komisija bi trebala moći preispitati revizorski trag tijela za reviziju ili sudjelovati u revizijama koje tijelo za reviziju provodi na licu mjesta. Ako Komisija na taj način ne dobije potrebno osiguranje u vezi s učinkovitim funkcioniranjem tijela za reviziju, trebala bi moći ponovno provesti svoje revizorske aktivnosti ako je to u skladu s međunarodno priznatim revizorskim standardima. Da bi razina revizije koju provodi Komisija bila proporcionalna riziku, Komisija bi trebala moći smanjiti svoj revizijski rad u vezi s operativnim programima u slučaju kada ne postoje značajni nedostaci ili kada se može osloniti na tijelo za reviziju. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje korisnika, trebalo bi uvesti određena pravila da bi se smanjio rizik preklapanja revizija istih operacija koje provode različite institucije, posebno Europski revizorski sud, Komisija i tijelo za reviziju. Područje primjene revizija trebalo bi osim toga u potpunosti uzeti u obzir cilj i osobine ciljanog stanovništva na koje je Fond usmjeren, kao i dobrovoljni karakter mnogih korisnika.
(52)
S ciljem osiguranja financijske discipline primjereno je utvrditi mjere opoziva bilo kojeg dijela proračunske obveze u okviru nekog operativnog programa, posebno kad se određeni iznos može isključiti iz opoziva, a posebno kada su kašnjenja u provedbi rezultat okolnosti koje su neovisne o dotičnoj strani, neuobičajene ili nepredvidive te čije se posljedice ne mogu izbjeći usprkos pokazanom zalaganju, kao i u slučajevima kada je podnesen zahtjev za plaćanje, ali je rok plaćanja prekinut ili je isplata obustavljena.
(53)
U svrhu dopune i izmjene određenih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi sa sadržajem godišnjeg i konačnog izvješća, uključujući listu zajedničkih pokazatelja, kriterijima za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, podataka koje treba dostaviti i povrata nepropisno isplaćenih iznosa, pravilima koja navode podatke koji će se snimati i pohranjivati u računalnom obliku u okviru sustava praćenja koje su uspostavila upravljačka tijela, minimalnim zahtjevima za revizorski trag, opsegom i sadržajem nacionalnih revizija, metodologijom uzorkovanja, detaljnim pravilima za korištenje podataka prikupljenih tijekom revizija i kriterijima za utvrđivanje ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, za utvrđivanje razine financijske korekcije koja će se primijeniti i za primjenu fiksnih stopa ili procjene vrijednosti financijskih korekcija. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka.
(54)
Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se odgovarajućih dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(55)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u odnosu na odluke o godišnjim akcijskim planovima koji se financiraju tehničkom potporom na inicijativu Komisije, odluke o donošenju i izmjeni operativnih programa, odluke o obustavi međuplaćanja, odluke o neprihvaćanju financijskih izvještaja i iznosu koji se naplaćuje ako financijski izvještaji nisu prihvaćeni, odluke o financijskim korekcijama, odluke o određivanju godišnje raspodjele odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i, u slučaju opoziva odobrenih sredstava, odluke o izmjeni odluka o donošenju programa.
(56)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s predloškom za strukturiranu anketu o primateljima pomoći, učestalošću izvješćivanja o nepravilnostima i oblika izvješćivanja koji treba koristiti, odredbama i uvjetima sustava elektroničke razmjene podataka za upravljanje i kontrolu, tehničkim specifikacijama evidentiranja i pohranjivanja podataka u vezi sa sustavom upravljanja i kontrole, modelom za izjavu rukovodstva, modelima za revizijsku strategiju, revizorsko mišljenje i izvješće o kontroli, modelom za izvješće i mišljenje neovisnog revizijskog tijela i opis postojećih funkcija i postupaka za upravljačko tijelo te, prema potrebi, za tijelo za ovjeravanje, modelom za zahtjeve za plaćanje i modelom za financijske izvještaje. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9).
(57)
Za određene provedbene akte koji se donose u skladu s postupkom ispitivanja utvrđenim u članku 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 mogući učinak i posljedice toliko su važni za države članice da je iznimka od općeg pravila opravdana. U skladu s tim, ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta. Ti se provedbeni akti odnose na utvrđivanje tehničkih specifikacija evidentiranja i pohranjivanja podataka u vezi sa sustavom upravljanja i kontrole. Na te bi se provedbene akte stoga trebao primjenjivati članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
(58)
Ova Uredba poštuje temeljna prava i načela posebno prihvaćena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, uključujući poštovanje ljudskog dostojanstva i privatnog i obiteljskog života, prava na zaštitu osobnih podataka, prava djeteta, prava starijih, jednakost između muškaraca i žena i zabranu diskriminacije. Ova bi se Uredba trebala primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.
(59)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest unaprijediti socijalnu koheziju u Uniji i doprinijeti borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(60)
Trebalo bi se osigurati da Fond nadopunjuje djelovanja koja se financiraju u okviru ESF-a kao aktivnosti socijalnog uključivanja, ujedno pružajući potporu isključivo najpotrebitijim osobama.
(61)
Kako bi se omogućilo brzo donošenje delegiranih akata predviđenih u ovoj Uredbi, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
GLAVA I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet i svrha
Ovom se Uredbom uspostavlja Fond europske pomoći najpotrebitijima („Fond“) za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. godine i određuju ciljevi Fonda, područje primjene njegove potpore, dostupna financijska sredstva i njihova dodjela za svaku državu članicu te se utvrđuju se pravila potrebna za osiguranje djelotvornosti i učinkovitosti Fonda.
Članak 2.
Definicije
Primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
„osnovna materijalna pomoć” znači osnovna potrošačka roba ograničene vrijednosti i za osobnu uporabu najpotrebitijih osoba, na primjer odjeća, higijenski proizvodi, školski pribor, vreće za spavanje;
(2)
„najpotrebitije osobe“ znači fizičke osobe, bilo pojedinci, obitelji, kućanstva ili skupine sastavljene od takvih osoba, čija je potreba za pomoći utvrđena prema objektivnim kriterijima koje su utvrdila nacionalna nadležna tijela uz savjetovanje s odgovarajućim dionicima, uz izbjegavanje sukoba interesa, ili su ih odredile partnerske organizacije i koje su odobrila ta nacionalna nadležna tijela te koji mogu uključivati elemente koji omogućuju usmjeravanje na najpotrebitije osobe u određenim zemljopisnim područjima;
(3)
„partnerske organizacije“ znači javna tijela i/ili neprofitne organizacije koje dostavljaju hranu i/ ili osnovnu materijalnu pomoć, prema potrebi, u kombinaciji s popratnim mjerama izravno ili posredstvom drugih partnerskih organizacija, ili provode aktivnosti usmjerene izravno na socijalno uključivanje najpotrebitijih osoba i čije je operacije odabralo upravljačko tijelo u skladu s člankom 32. stavkom 3. točkom (b);
(4)
„nacionalni programi“ znači svi programi koji, barem djelomično, imaju iste ciljeve kao i Fond i koje na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini provode javna tijela ili neprofitne organizacije;
(5)
„operativni program za hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć” (također nazvan „OP I”) znači operativni program koji pruža potporu podjeli hrane i /ili osnovne materijalne pomoći najpotrebitijim osobama, prema potrebi u kombinaciji s popratnim mjerama, usmjeren na ublažavanje socijalne isključenosti najpotrebitijih osoba;
(6)
„operativni program za socijalnu uključenost najpotrebitijih osoba” (također nazvan „OP II”) znači operativni program koji pruža potporu aktivnostima izvan aktivnih mjera tržišta rada, koje se sastoje od nefinancijske, nematerijalne pomoći, usmjerene na socijalnu uključenost najpotrebitijih osoba;
(7)
„operacija“ znači projekt, ugovor ili djelovanje koje odabere upravljačko tijelo dotičnog operativnog programa, ili je pod njegovom odgovornosti, koje pridonosi ciljevima na koje se odnosi;
(8)
„dovršena operacija“ znači operacija koja je fizički dovršena ili potpuno provedena i u vezi s kojom su korisnici izvršili sva povezana plaćanja, a potpora iz odnosnog operativnog programa je plaćena korisnicima;
(9)
„korisnik“ znači javno ili privatno tijelo odgovorno za pokretanje ili koje pokreće i provodi operacije;
(10)
„primatelj pomoći“ znači najpotrebitija osoba ili osobe koje primaju potporu kako je određeno u članku 4. ove Uredbe;
(11)
„popratne mjere” znači aktivnosti koje su dodatno pružene uz podjelu hrane i/ili osnovne materijalne pomoći s ciljem ublažavanja socijalne isključenosti i/ili borbe s izvanrednim društvenim situacijama na način koji dodatno osnažuje i koji je održiviji, na primjer smjernice o uravnoteženoj prehrani i savjet o upravljanju proračunom;
(12)
„javni rashodi“ znači javni doprinos financiranju operacija čiji je izvor proračun nacionalnih, regionalnih ili lokalnih javnih tijela, proračuna Unije u vezi s Fondom, proračun javnopravnih tijela ili proračun udruženja javnih tijela ili bilo kojeg tijela koje uređuje javno pravo u smislu članka 1. stavka 9. Direktive 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10);
(13)
„posredničko tijelo“ znači javno ili privatno tijelo koje djeluje pod odgovornosti upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje ili koje izvršava poslove u ime takvog tijela u vezi s provedbenim operacijama korisnika;
(14)
„obračunska godina” znači razdoblje od 1. srpnja do 30. lipnja, osim za prvu obračunsku godinu programskog razdoblja za koju je to razdoblje od početnog datuma prihvatljivosti rashoda do 30. lipnja 2015. Završna obračunska godina je od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024.;
(15)
„financijska godina“ znači razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca;
(16)
„nepravilnost” znači svaka povreda prava Unije ili nacionalnog prava povezana s njegovom primjenom, koja proizlazi iz čina ili propusta gospodarskog subjekta uključenog u provedbu Fonda a koja ima ili bi mogla imati učinak ugrožavanja proračuna Unije tako da tereti proračun Unije neopravdanim izdatkom;
(17)
„gospodarski subjekt” znači svaka fizička ili pravna osoba ili drugi subjekt koji sudjeluje u provođenju pomoći iz Fonda, osim države članice koja izvršava svoje ovlasti kao javno tijelo;
(18)
„sustavna nepravilnost” znači svaka nepravilnost koja se može ponavljati i koja ima visoku vjerojatnost pojavljivanja u sličnim vrstama operacija, što je rezultat ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, uključujući nemogućnost uspostave odgovarajućih postupaka u skladu s ovom Uredbom;
(19)
„ozbiljni nedostatak u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole” znači nedostatak zbog kojeg su potrebna značajna poboljšanja u sustavu, koji izlaže Fond značajnom riziku od nepravilnosti i čije postojanje nije u skladu s nekvalificiranim revizorskim mišljenjem o funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole.
Članak 3.
Ciljevi
1. Fond promiče socijalnu koheziju, poboljšava socijalnu uključenost i stoga u konačnici doprinosi cilju iskorjenjivanja siromaštva u Uniji pridonoseći postizanju cilja smanjenja siromaštva za najmanje 20 milijuna osoba koji žive u riziku od siromaštva ili i socijalne isključenosti u skladu sa strategijom Europa 2020., istovremeno nadopunjujući strukturne fondove. Fond pridonosi ostvarenju posebnog cilja ublažavanja najgorih oblika siromaštva, pružanjem nefinancijske pomoći najpotrebitijim osobama: hrane i/ili osnovne materijalne pomoći i aktivnosti socijalne uključenosti usmjerene na socijalnu integraciju najpotrebitijih osoba.
Navedeni cilj i rezultati provedbe Fonda procjenjuju se kvalitativno i kvantitativno.
2. Fond nadopunjuje održive nacionalne politike za iskorjenjivanje siromaštva i politike socijalne uključenosti, koje ostaju odgovornost država članica
Članak 4.
Područje primjene potpore
1. Fond pruža podršku nacionalnim programima putem kojih se hrana i/ili osnovna materijalna pomoć dijele najpotrebitijim osoba putem partnerskih organizacija koje odabiru države članice.
S ciljem povećanja i diversifikacije ponude hrane za najpotrebitije osobe, kao i smanjenja i sprječavanja rasipanja hrane, Fond može podržavati aktivnosti povezane s prikupljanjem, prijevozom, skladištenjem i podjelom donacija u hrani.
Fond također može pružiti podršku popratnim mjerama, koje nadopunjuju pružanje hrane i/ili osnovne materijalne pomoći.
2. Fond pruža podršku aktivnostima koje pridonose socijalnoj uključenosti najpotrebitijih osoba.
3. Fond promiče, na razini Unije, uzajamno učenje, umrežavanje i širenje dobrih praksi u području nefinancijske pomoći najpotrebitijim osobama.
Članak 5.
Načela
1. Dio proračuna Unije dodijeljen Fondu provodi se u okviru podijeljenog upravljanja između država članica i Komisije, u skladu s točkom (b) članka 58. stavka 1. Financijske uredbe, uz izuzetak tehničke pomoći na inicijativu Komisije koja se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s točkom (a) članka 58. stavka 1. Financijske uredbe.
2. Komisija i države članice, uzimajući u obzir poseban kontekst svake države članice, osiguravaju da potpora iz Fonda bude usklađena s odgovarajućim politikama i prioritetima Unije i dopunjuje druge instrumente Unije.
3. Potpora iz Fonda provodi se u bliskoj suradnji između Komisije i država članica u skladu s načelom supsidijarnosti.
4. Države članice i tijela koja one imenuju za tu svrhu odgovorni su za provedbu operativnih programa i izvršavanje svojih zadaća u okviru ove Uredbe u skladu s institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom države članice i podliježu usklađenosti s ovom Uredbom.
5. Mehanizmi za provedbu i korištenje Fonda, a posebno financijski i administrativni resursi potrebni za izvješćivanje, evaluaciju, upravljanje i kontrolu uzimaju u obzir načelo proporcionalnosti ovisno o razini dodijeljene potpore i ograničeni administrativni kapacitet organizacija koje djeluju ponajprije zahvaljujući volonterima.
6. U skladu sa svojim odnosnim odgovornostima, te kako bi se spriječilo dvostruko financiranje, Komisija i države članice osiguravaju koordinaciju s EFS-om i s drugim odgovarajućim politikama, strategijama i instrumentima Unije, osobito inicijativama Unije u području javnog zdravstva i protiv rasipanja hrane.
7. Komisija, države članice i korisnici primjenjuju načelo dobrog financijskog upravljanja u skladu s člankom 30. Financijske uredbe.
8. Komisija i države članice osiguravaju djelotvornost Fonda, posebno kroz praćenje, izvješćivanje i evaluaciju.
9. Države članice i Komisija osiguravaju da su operativni programi pripremljeni, programirani, provedeni, praćeni i evaluirani, uz poštovanje načela partnerstva, prilikom provođenja savjetovanja relevantnih dionika kako je utvrđeno u ovoj Uredbi.
10. Komisija i države članice poduzimaju korake kako bi osigurale učinkovitost Fonda te izvršavaju svoje odnosne uloge u vezi s Fondom s ciljem smanjenja administrativnog opterećenja za korisnike
11. Komisija i države članice osiguravaju da se ravnopravnost između muškaraca i žena i ugradnja rodne perspektive uzima u obzir i promiče tijekom raznih faza pripreme, programiranja, upravljanja i provedbe, praćenja i evaluacije Fonda, kao i tijekom provedbe kampanja za informiranje i podizanje razine svijesti te razmjene najboljih praksi. Kada je to dostupno, Komisija i države članice koriste podatke raščlanjene prema spolu.
Komisija i države članice poduzimaju primjerene korake za sprječavanje bilo kakve diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili spolne opredijeljenosti u ostvarivanju pristupa Fondu i programima i operacijama koje podržava Fond.
12. Operacije koje podržava Fond u skladu su s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom koje se tiče njegove primjene („mjerodavno pravo”) Prije svega, Fond se može koristiti samo za potporu podjeli hrane ili roba koje su usklađene s pravom Unije o ispravnosti potrošačkih proizvoda.
13. Države članice i korisnici biraju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć na temelju objektivnih kriterija povezanih s potrebama najpotrebitijih osoba. Kriteriji odabira za prehrambene proizvode, i prema potrebi za robe, također uzimaju u obzir klimatske i okolišne aspekte, posebno u pogledu smanjenja rasipanja hrane. Prema potrebi, odabir vrsta prehrambenih proizvoda koji će se dijeliti provodi se uzimajući u obzir njihov doprinos uravnoteženoj prehrani najpotrebitijih osoba.
14. Komisija i države članice osiguravaju da pomoć pružena u okviru ovog Fonda poštuje dostojanstvo najpotrebitijih osoba.
GLAVA II.
SREDSTVA I PROGRAMIRANJE
Članak 6.
Ukupna sredstva
1. Sredstva dostupna za proračunsku obvezu iz Fonda za razdoblje 2014. - 2020. iznose 3 395 684 880 EUR po cijenama iz 2011., u skladu s godišnjom raspodjelom iz Priloga II.
2. Dodjeljivanje sredstava iz Fonda za razdoblje 2014. - 2020. za svaku državu članicu navedeno je u Prilogu III. Najmanji iznos po državi članici je 3 500 000 EUR za cijelo razdoblje.
3. Za potrebe programiranja i naknadnog uključivanja u opći proračun Unije, iznos sredstava je indeksiran na 2 % godišnje.
4. 0,35 % ukupnih sredstava dodjeljuje se tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije.
Članak 7.
Operativni programi
1. Svaka država članica Komisiji podnosi OP I i/ili OP II koji obuhvaćaju razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe.
2. OP I sadrži:
(a)
određivanje i obrazloženje odabira vrste/vrsta materijalne deprivacije koja/koje će se rješavati u okviru operativnog programa i, za svaku vrstu materijalne deprivacije koja se rješava, opis glavnih značajki podjele hrane i/ili osnovne materijalne pomoći te, prema potrebi, popratnih mjera koje će se osigurati, uzimajući u obzir rezultate ex ante evaluacije koja se provodi u skladu s člankom 16.;
(b)
opis odgovarajućeg nacionalnog programa ili više njih za svaku vrstu materijalne deprivacije koja se rješava;
(c)
opis mehanizma kojim se utvrđuju kriteriji prihvatljivosti za najpotrebitije osobe, podijeljeni, prema potrebi, po vrsti materijalne deprivacije koja se rješava;
(d)
kriterije za odabir operacija i opis mehanizma odabira prema potrebi podijeljene po vrsti materijalne deprivacije koja se rješava;
(e)
kriterije za odabir partnerskih organizacija podijeljene, prema potrebi, po vrsti materijalne deprivacije koja se rješava;
(f)
opis mehanizma koji se koristi za osiguranje komplementarnosti s ESF-om;
(g)
plan financiranja koji sadrži tablicu u kojoj se za cijelo programsko razdoblje određuje iznos ukupnog financijskog izdvajanja u vezi s potporom iz operativnog programa za svaku vrstu materijalne deprivacije koja se rješava, kao i odgovarajuće popratne mjere.
3. OP II sadrži:
(a)
strategiju za doprinos programa promicanju socijalne kohezije i smanjenju siromaštva u skladu sa strategijom Europa 2020., uključujući obrazloženje odabira prioriteta za pružanje pomoći;
(b)
posebne ciljeve operativnog programa temeljene na određivanju nacionalnih potreba, uzimajući u obzir rezultate ex ante evaluacije provedene u skladu s člankom 16. Ex ante evaluacija podnosi se Komisiji u isto vrijeme kad i operativni program;
(c)
plan financiranja koji sadrži tablicu u kojoj se za cijelo programsko razdoblje određuje iznos ukupnog financijskog izdvajanja u vezi s potporom iz operativnog programa za svaku vrstu djelovanja;
(d)
određivanje najpotrebitijih osoba koje će biti cilj programa;
(e)
financijske pokazatelje koji se odnose na odgovarajuće dodijeljene rashode;
(f)
očekivane rezultate za posebne ciljeve i odgovarajuća ostvarenja za pojedine programe te pokazatelje rezultata s polaznim i ciljnim vrijednostima;
(g)
opis vrste i primjera djelovanja kojima će se dodijeliti potpora i njihovog očekivanog doprinosa posebnim ciljevima iz točke (b), uključujući vodeća načela za odabir operacija i, prema potrebi, određivanje vrsta korisnika;
(h)
opis mehanizma koji se koristi za osiguranje komplementarnosti s Europskim socijalnim fondom i sprečavanje preklapanja i dvostrukog financiranja operacija.
4. Osim toga, svaki operativni program sadrži:
(a)
određivanje upravljačkog tijela, tijela za ovjeravanje, prema potrebi, tijela za reviziju i tijela prema kojem će Komisija izvršavati plaćanja i opis postupka praćenja;
(b)
opis poduzetih mjera za uključivanje svih odgovarajućih dionika kao i, prema potrebi, nadležnih regionalnih, lokalnih i drugih javnih tijela u pripremi operativnog programa;
(c)
opis planiranog korištenja tehničke pomoći u skladu s člankom 27. stavkom 4., uključujući djelovanja za jačanje administrativnih kapaciteta korisnika u vezi s provedbom operativnog programa;
(d)
plan financiranja koji sadrži tablicu koja za svaku godinu u skladu s člankom 20. određuje iznos financijskog izdvajanja predviđenog za potporu iz Fonda i sufinanciranje u skladu s člankom 20.;
Partnerske organizacije iz članka 7. stavka 2. točke (e) koje izravno isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć same ili u suradnji s drugim organizacijama poduzimaju aktivnosti koje se prema potrebi sastoje od preusmjeravanja prema nadležnim službama, koje dopunjuju pružanje materijalne pomoći i kojima je cilj uključivanje najpotrebitijih osoba u društvo, bez obzira na to podupire li Fond same te aktivnosti ili ne. Međutim, te popratne mjere nisu obvezne u slučaju da se hrana i/ili osnovna materijalna pomoć pružaju samo najpotrebitijoj djeci u sustavu skrbi za djecu ili usporedivoj skrbi.
5. Države članice ili tijelo koje one imenuju izrađuju operativne programe. Surađuju sa svim odgovarajućim dionicima kao i, prema potrebi, nadležnim regionalnim, lokalnim i drugim javnim tijelima. Države članice osiguravaju da su operativni programi usko povezani s nacionalnim politikama za socijalnu uključenost.
6. Države članice izrađuju prijedlog svojih operativnih programa u skladu s predlošcima iz Priloga I. prema potrebi.
Članak 8.
Donošenje operativnih programa
1. Komisija procjenjuje usklađenost svakog pojedinog operativnog programa s ovom Uredbom i njegov doprinos ciljevima Fonda, uzimajući u obzir ex ante evaluaciju koja se provodi u skladu s člankom 16. Komisija osigurava da ne dolazi do preklapanja s bilo kojim operativnim programom u državi članici koji financira Europski socijalni fond.
2. Komisija može davati primjedbe u roku tri mjeseca od datuma podnošenja operativnog programa. Država članica Komisiji dostavlja sve potrebne dodatne informacije i, prema potrebi, revidira predloženi operativni program.
3. Pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije u skladu sa stavkom 2. na odgovarajući način uzete u obzir, Komisija pomoću provedbenih akata odobrava svaki operativni program najkasnije u roku šest mjeseci nakon što ga je država članica podnijela.
Članak 9.
Izmjene operativnih programa
1. Država članica može podnijeti zahtjev za izmjenu operativnog programa. Uz zahtjev se prilaže revidirani operativni program i obrazloženje izmjene.
2. Komisija ocjenjuje informacije dostavljene u skladu sa stavkom 1., uzimajući u obzir obrazloženje koje je dostavila država članica. Komisija može davati primjedbe, a država članica Komisiji daje sve potrebne dodatne informacije.
3. Komisija provedbenim aktima odobrava izmjenu operativnog programa najkasnije u roku četiri mjeseca nakon što ga je država članica podnijela pod uvjetom da su sve primjedbe Komisije na odgovarajući način uzete u obzir.
Članak 10.
Razmjena dobre prakse
Komisija olakšava, uključujući i putem internetske stranice, razmjenu iskustava, izgradnju kapaciteta i povezivanje, kao i objavu određenih rezultata u području nefinancijske pomoći najpotrebitijim osobama.
Odgovarajuće organizacije koje ne koriste sredstva Fonda također mogu biti uključene.
Komisija se osim toga najmanje jednom godišnje savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnerske organizacije na razini Unije o provedbi potpore iz Fonda i nakon takvog savjetovanja pravodobno podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.
Komisija također olakšava internetsko širenje odgovarajućih ishoda, izvješća i informacija u vezi s Fondom.
GLAVA III.
PRAĆENJE I EVALUACIJA, INFORMIRANJE I KOMUNIKACIJA
Članak 11.
Odbor za praćenje za OP II
1. U skladu s institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom dotične države članice, država članica u roku od tri mjeseca od datuma kada je bila obaviještena o odluci kojom je usvojen OP II osniva odbor za praćenje provedbe tog programa u dogovoru s upravljačkim tijelom.
2. Svaki odbor za praćenje sastavlja i donosi vlastiti poslovnik u skladu s institucionalnim, pravnim i financijskim okvirom dotične države članice.
3. O sastavu odbora za praćenje odlučuje država članica, pod uvjetom da on bude sastavljen od predstavnika odgovarajućih tijela države članice i posredničkih tijela te od svih odgovarajućih dionika kao i, prema potrebi, predstavnika nadležnih regionalnih, lokalnih i drugih javnih tijela. Odgovarajuća organizacija transparentnim procesima predstavnike nadležnih regionalnih, lokalnih i drugih javnih tijela kao i odgovarajuće dionike uključuje u odbor za praćenje. Svaki član odbora za praćenje može imati glasačko pravo. Popis članova odbora za praćenje objavljuje se.
4. Komisija sudjeluje u radu odbora za praćenje u savjetodavnoj ulozi.
5. Odborom za praćenje predsjeda predstavnik države članice ili upravljačkog tijela.
Članak 12.
Funkcije odbora za praćenje za OP II
1. Odbor za praćenje sastaje se najmanje jednom godišnje i preispituje provedbu programa i napredak u ostvarenju njegovih posebnih ciljeva. Pritom uzima u obzir financijske podatke, zajedničke pokazatelje i pokazatelje za pojedine programe, zajedno s promjenama u vrijednosti pokazatelja rezultata i napretka u ostvarenju kvantificiranih ciljnih vrijednosti te, prema potrebi, rezultate analiza kakvoće.
2. Odbor za praćenje ispituje sva pitanja koja utječu na uspješnost programa. Posebno se ispituje sljedeće:
(a)
napredak u ostvarenju posebnih ciljeva operativnog programa na osnovi dokumenata koje podnese upravljačko tijelo, uključujući i rezultate evaluacije;
(b)
provedba mjera informiranja i komunikacije;
(c)
djelovanja kod kojih se u obzir uzimaju i promiču ravnopravnost između muškaraca i žena, jednake mogućnosti i nediskriminacija.
3. Odbor za praćenje ispituje i odobrava:
(a)
metodologiju i kriterije odabira operacija u skladu s vodećim načelima iz članka 7. stavka 3. točke (f);
(b)
godišnja i završna izvješća o provedbi;
(c)
svaki prijedlog upravljačkog tijela za izmjene operativnog programa.
4. Odbor za praćenje može dati primjedbe upravljačkom tijelu u vezi s provedbom programa i njegovom evaluacijom.
Odbor prati djelovanja koja su poduzeta kao rezultat njegovih primjedbi.
Članak 13.
Izvješća o provedbi i pokazatelji
1. Od 2015. do 2023. države članice do 30. lipnja svake godine Komisiji podnose godišnje izvješće o provedbi operativnog programa provedenog tijekom prethodne financijske godine.
2. Države članice pripremaju godišnje izvješće o provedbi u skladu s delegiranim aktom iz stavka 6., uključujući popis zajedničkih pokazatelja i, u slučaju operativnih programa socijalne uključenosti, pokazatelja za pojedine programe.
O izvješćima o provedbi OPI države članice provode savjetovanje s odgovarajućim dionicima. Izvješću se prilaže sažetak primjedbi tih odgovarajućih dionika.
3. Godišnja izvješća o provedbi prihvatljiva su ako sadrže sve potrebne informacije u skladu s delegiranim aktom iz stavka 6. Komisija dotičnu državu članicu obavješćuje u roku 15 radnih dana od datuma primitka godišnjeg izvješća o provedbi ukoliko ono nije prihvatljivo. U slučaju da Komisija ne obavijesti državu članicu u roku, izvješće se smatra prihvatljivim.
4. Komisija pregledava godišnje izvješće o provedbi i izvješćuje državu članicu o svojim primjedbama u roku dva mjeseca po primitku godišnjeg izvješća o provedbi.
U slučaju da Komisija ne dostavi primjedbe državi članici unutar ovoga roka, izvješća se smatraju prihvaćenima.
5. Država članica podnosi završno izvješće o provedbi operativnog programa do 30. rujna 2024.
Države članice pripremaju završno izvješće o provedbi u skladu s delegiranim aktima iz stavka 6.
Komisija pregledava završno izvješće o provedbi i izvješćuje državu članicu o svojim primjedbama u roku pet mjeseci po primitku završnog izvješća.
U slučaju da Komisija ne dostavi primjedbe državi članici unutar ovoga roka, izvješća se smatraju prihvaćenima.
6. Komisija je ovlaštena do 17. srpnja 2014. donijeti delegirane akte, u skladu s člankom 62., u kojima se utvrđuje sadržaj godišnjih i završnih izvješća o provedbi, uključujući popis zajedničkih pokazatelja.
7. Komisija državi članici može uputiti primjedbe o provedbi operativnog programa. Upravljačko tijelo u roku tri mjeseca izvješćuje Komisiju o poduzetim korektivnim mjerama.
8. Upravljačko tijelo objavljuje sažetak sadržaja svakog godišnjeg i završnog izvješća o provedbi.
9. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću pravodobno podnosi sažetak godišnjih izvješća o provedbi i završnih izvješća o provedbi.
10. Postupak u vezi s izvješćima o provedbi ne smije biti pretjerano opsežan u usporedbi s dodijeljenim sredstvima i prirodom potpore te ne smije uzrokovati nepotrebno administrativno opterećenje.
Članak 14.
Sastanci u svrhu preispitivanja
1. Komisija i države članice sastaju se svake godine od 2014. do 2023., osim ako je drukčije dogovoreno, radi preispitivanja napretka postignutog u provedbi operativnog programa, uzimajući u obzir godišnje izvješće o provedbi i primjedbe Komisije iz članka 13. stavka 7., prema potrebi.
2. Sastankom u svrhu preispitivanja predsjeda Komisija. Odgovarajući dionici pozvani su sudjelovati u sastancima u svrhu preispitivanja za OP I, osim za dijelove tog sastanka kod kojih bi njihovo sudjelovanje dovelo do sukoba interesa ili kršenja povjerljivosti u vezi s revizijskim pitanjima.
3. Država članica osigurava da se nakon sastanka u svrhu preispitivanja na sve primjedbe Komisije daju primjereni odgovori te da se na njega upućuje u izvješću o provedbi za, prema potrebi, jednu ili više sljedećih financijskih godina.
Članak 15.
Opće odredbe o evaluaciji
1. Države članice osiguravaju potrebne resurse za provedbu evaluacija i osiguravaju uspostavu postupaka za davanje i prikupljanje potrebnih podataka za evaluacije, uključujući podatke u vezi sa zajedničkim pokazateljima iz članka 13.
2. Evaluacije provode stručnjaci koji su funkcionalno neovisni od tijela odgovornih za provedbu operativnog programa. Sve evaluacije javno se objavljuju u cijelosti, ali ni u kojem slučaju ne smiju sadržavati informacije o identitetu primatelja pomoći.
3. Evaluacije ne smiju biti pretjerano opsežne u usporedbi s dodijeljenim sredstvima i prirodom potpore te ne uzrokuje nepotrebno administrativno opterećenje.
Članak 16.
Ex ante evaluacija
1. Države članice provode ex ante evaluaciju svakog operativnog programa.
2. Ex ante evaluacija provodi se pod nadležnosti tijela odgovornog za pripremu operativnog programa. Podnosi se Komisiji istovremeno kada i operativni program, zajedno s izvršnim sažetkom.
3. Ex ante evaluacije OP-a I ocjenjuje sljedeće elemente:
(a)
doprinos cilju Unije o najmanje 20 milijuna ljudi manje koji žive u siromaštvu ili u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti do 2020., u vezi s odabranom vrstom materijalne deprivacije koja se rješava te uzimajući u obzir nacionalne okolnosti po pitanju siromaštva i socijalne isključenosti te materijalne deprivacije;
(b)
unutarnju usklađenost predloženog operativnog programa i njegov odnos s drugim odgovarajućim financijskim instrumentima;
(c)
usklađenost dodjele proračunskih sredstava s ciljevima operativnog programa;
(d)
doprinos očekivanih ostvarenja rezultatima, a time i ciljevima Fonda;
(e)
uključenost odgovarajućih dionika;
(f)
održivost postupaka za praćenje operativnog programa i za prikupljanje podataka potrebnih za provedbu evaluacija.
4. Ex ante evaluacije OP-a II ocjenjuju sljedeće elemente:
(a)
doprinos promicanju socijalne kohezije i smanjenju siromaštva u skladu sa strategijom Europa 2020., uzimajući u obzir nacionalne potrebe;
(b)
unutarnju usklađenost predloženog programa i njegov odnos s drugim odgovarajućim instrumentima, posebno s Europskim socijalnim fondom;
(c)
usklađenost dodjele proračunskih sredstava s ciljevima programa;
(d)
važnost i jasnoću predloženih pokazatelja za pojedine programe;
(e)
način na koji će očekivana ostvarenja doprinijeti rezultatima;
(f)
ostvarivost kvantificiranih ciljnih vrijednosti za pokazatelje, uzimajući u obzir predviđenu potporu iz Fonda;
(g)
utemeljenost oblika predložene potpore;
(h)
prikladnost ljudskih resursa i administrativnih kapaciteta za upravljanje programom;
(i)
prikladnost postupaka za praćenje programa i prikupljanje podataka potrebnih za provođenje evaluacija;
(j)
prikladnost planiranih mjera za promicanje jednakih mogućnosti za muškarce i žene i za sprečavanje svih oblika diskriminacije;
Članak 17.
Evaluacija tijekom programskog razdoblja
1. Komisija do 31. prosinca 2018. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi evaluaciju Fonda u sredini razdoblja.
2. Komisija na vlastitu inicijativu može provoditi evaluaciju operativnih programa.
3. Tijekom razdoblja programiranja, upravljačko tijelo za OP I može provoditi evaluacije djelotvornosti i učinkovitosti operativnog programa.
4. Upravljačko tijelo za OP I provodi strukturiranu anketu primatelja pomoći u 2017. i 2022. godini, u skladu s predloškom koji usvoji Komisija. Komisija nakon savjetovanja s odgovarajućim dionicima usvaja provedbene akte kojima se ustanovljuje taj predložak. Ti se provedbeni akti donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 63. stavka 2.
5. Upravljačko tijelo za OP II provodi najmanje jednu evaluaciju prije 31. prosinca 2022. Evaluacijom se ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost i učinak operacija za koje se daje potpora. Osiguravaju se odgovarajuće daljnje mjere.
Članak 18.
Ex post evaluacija
Na vlastitu inicijativu i u bliskoj suradnji s državama članicama, Komisija uz pomoć vanjskih stručnjaka provodi ex post evaluaciju radi ocjene djelotvornosti i učinkovitosti Fonda i održivosti postignutih rezultata kao i radi mjerenja dodane vrijednosti Fonda. Ta ex post evaluacija mora biti dovršena do 31. prosinca 2024.
Članak 19.
Informiranje i komunikacija
1. Komisija i države članice osiguravaju informiranje i promidžbu djelovanja koja se financiraju iz sredstava Fonda. Informiranje je posebno usmjereno na najpotrebitije osobe, kao i širu javnost te medije. Naglašava se uloga Unije i osigurava vidljivost doprinosa iz Fonda, država članica i partnerskih organizacija u vezi s ciljevima socijalne kohezije Unije, bez stigmatiziranja primatelja pomoći.
2. S ciljem osiguranja transparentnosti u potpori Fonda, upravljačko tijelo vodi popis operacija koje se financiraju iz sredstava Fonda u formatu podataka iz tabličnog kalkulatora, koji omogućuje da se podaci razvrstaju, pretražuju, izvlače, uspoređuju te da ih se može lako objaviti na internetu. Popis operacija uključuje najmanje sljedeće informacije:
(a)
naziv i adresa korisnika;
(b)
dodijeljeni iznos iz sredstava financiranja Unije;
(c)
u slučaju OP I, vrsta materijalne deprivacije koja se rješava.
Upravljačko tijelo najmanje svakih dvanaest mjeseci ažurira opis operacija.
3. Tijekom provedbe operacije, korisnici i partnerske organizacije izvješćuju javnost o potpori ostvarenoj iz Fonda postavljanjem bilo najmanje jednog plakata s informacijama o operaciji (najmanje veličine A3), uključujući i o financijskoj potpori Unije, bilo amblema Unije u razumnoj veličini na mjestu koje je lako uočljivo javnosti, Ovaj se zahtjev ispunjava, bez stigmatiziranja primatelja pomoći, na svakom mjestu na kojemu se provode OP I i/ili OP II, osim ako to nije moguće zbog okolnosti podjele.
Korisnici i partnerske organizacije koji imaju internetske stranice također objavljuju kratki opis operacije na svojoj internetskoj stranici, uključujući njezine ciljeve i rezultate i ističući financijsku potporu Unije.
4. Sve mjere informiranja i komunikacije koje poduzimaju korisnik i partnerske organizacije naznačuju potporu iz Fonda za operaciju isticanjem simbola Unije uz spominjanje Unije i Fonda.
5. Upravljačko tijelo izvješćuje korisnike o objavi popisa operacija u skladu sa stavkom 2. Upravljačko tijelo osigurava informacijske i komunikacijske alate, uključujući predloške u elektroničkom obliku, radi pomoći korisnicima i partnerskim organizacijama u ispunjavanju njihovih obveza utvrđenih u stavku 3.
6. U slučaju OP II:
(a)
država članica ili upravljačko tijelo odgovorni su za organiziranje:
i.
glavne aktivnosti informiranja kojom se objavljuje početak operativnog programa; i
ii.
najmanje jedne glavne aktivnosti informiranja godišnje kojom se promiču mogućnosti financiranja i ciljane strategije i/ili predstavljaju ostvarenja operativnog programa uključujući, prema potrebi, primjere operacija;
(b)
tijekom provedbe operacije korisnik informira javnost o potpori koju je dobio iz Fonda osiguravajući da su strane koji sudjeluju u operaciji informirane o potpori iz Fonda;
(c)
svaki dokument koji se odnosi na takvu operaciju, što uključuje i svaku potvrdu o nazočnosti ili drugu potvrdu, uključuje izjavu u kojoj se navodi da je operativnom programu dodijeljena potpora iz Fonda;
(d)
upravljačko tijelo osigurava da potencijalni korisnici imaju pristup odgovarajućim informacijama o mogućnostima financiranja, pokretanju poziva na prijavu i uvjetima prijave te kriterija za odabir operacija koje će dobiti potporu.
7. Pri obradi osobnih podataka u skladu s člancima od 15. do 19. ove Uredbe, upravljačko tijelo kao i korisnici i partnerske organizacije poštuju Direktivu 95/46/EC.
GLAVA IV.
FINANCIJSKA POTPORA IZ FONDA
Članak 20.
Sufinanciranje
1. Stopa financiranja na razini operativnog programa iznosi do 85 % prihvatljivih javnih rashoda. Može se povećati u slučajevima opisanima u članku 21. stavku 1. Države članice mogu dati potporu inicijativama Fonda koristeći dodatne nacionalne resurse.
2. Odlukom Komisije o donošenju operativnog programa utvrđuje se stopa sufinanciranja primjenjiva na operativni program i najviši iznos potpore iz Fonda.
3. Mjere tehničke pomoći provedene na inicijativu ili u ime Komisije mogu se financirati po stopi od 100 %.
Članak 21.
Isplate većih iznosa državi članici s privremenim proračunskim poteškoćama
1. Na zahtjev države članice, međuplaćanja i plaćanja konačnog iznosa mogu se povećati za 10 postotnih bodova iznad stope sufinanciranja primjenjive na operativni program. Povećana stopa, koja ne može prijeći 100 %, primjenjuje se na zahtjeve za plaćanje koji se odnose na obračunsko razdoblje u kojem je država članica podnijela svoj zahtjev i iduća obračunska razdoblja tijekom kojih država članica ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
ako je dotična država članica uvela euro, prima makrofinancijsku pomoć Unije u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 407/2010 (11);
(b)
ako dotična država članica nije uvela euro, prima srednjoročnu financijsku pomoć u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002 (12);
(c)
financijska pomoć joj je dostupna u skladu s Ugovorom o uspostavljanju europskog stabilizacijskog mehanizma.
2. Neovisno o stavku 1., potpora Unije u obliku međuplaćanja i konačne isplate ne smije biti viša od javne potpore i najvećeg iznosa potpore iz Fonda, kako je utvrđeno u odluci Komisije o odobravanju operativnog programa.
Članak 22.
Razdoblje prihvatljivosti
1. Ovaj članak ne dovodi u pitanje pravila o prihvatljivosti tehničke pomoći na inicijativu Komisije kako je utvrđeno u članku 27.
2. Rashod je prihvatljiv za potporu iz operativnog programa ako je nastao za korisnika i ako ga je korisnik platio između 1. prosinca 2013. i 31. prosinca 2023.
3. Operacije se ne odabiru za potporu iz operativnog programa kada su fizički dovršene ili u potpunosti provedene prije no što je korisnik upravljačkom tijelu dostavio zahtjev za financiranje u okviru operativnog programa, bez obzira na to je li korisnik izvršio sva odnosna plaćanja.
4. U slučaju izmjene operativnog programa, rashod koji postaje prihvatljiv zbog izmjene operativnog programa je prihvatljiv samo od datuma kada država članica Komisiji podnese zahtjev za izmjenu.
Članak 23.
Prihvatljivost operacija
1. Operacije koje podržava operativni program smještene su u državi članici koja je obuhvaćena operativnim programom.
2. Operacije mogu primiti potporu iz operativnog programa pod uvjetom da su odabrane u skladu s pravednim i transparentnim postupkom i na temelju bilo kojeg od kriterija utvrđenih u operativnom programu ili kriterija koje je odobrio odbor za praćenje, prema potrebi.
3. Odbori za praćenje obavješćuju se o kriterijima za odabir i popisima operacija odabranih za potporu iz OP II nakon usvajanje operativnih programa koje sufinancira Europski socijalni fond.
4. Hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć za najpotrebitije mogu nabavljati i same partnerske organizacije.
Hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć za najpotrebitije može nabavljati i javno tijelo i učiniti ih dostupnima bez troška za partnerske organizacije. U tom slučaju se hrana može pribaviti od korištenja, prerade ili prodaje proizvoda koji su prodani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pod uvjetom da je to ekonomski najpovoljniji odabir i da nepotrebno ne odgađa isporuku prehrambenih proizvoda partnerskim organizacijama. Svaki iznos ostvaren od takve transakcije namijenjen je u korist najpotrebitijih osoba i ne primjenjuje se na način koji bi umanjio obvezu država članica, određenu u članku 20. ove Uredbe, na sufinanciranje programa.
Komisija primjenjuje postupke donesene u skladu s člankom 20. točkom (i) Uredbe (EU) br. 1308/2013 prema kojem se tamo navedeni proizvodi mogu koristiti, prerađivati ili prodavati za svrhe ove Uredbe s ciljem osiguranja njihove najveće učinkovitosti.
5. Ta hrana i/ili osnovna materijalna pomoć besplatno se dijeli najpotrebitijim osobama.
6. Operacija koju podržava Fond ne smije primati potporu od više od jednog operativnog programa koji sufinancira Fond ili od drugog instrumenta Unije kako bi se izbjeglo dvostruko financiranje.
Članak 24.
Oblici potpore
Države članice koriste Fond za pružanje potpore u obliku bespovratnih sredstava, nabave ili kombinacije jednog i drugog. Međutim, ta potpora nema oblik potpore u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a.
Članak 25.
Oblici bespovratnih sredstava
1. Bespovratna sredstva mogu biti u sljedećim oblicima:
(a)
naknada za stvarno nastale i plaćene prihvatljive troškove;
(b)
naknada na temelju jediničnih troškova;
(c)
paušalni iznosi koji ne prelaze 100 000 EUR javne potpore;
(d)
financiranje primjenom fiksnih stopa, utvrđeno primjenom postotka na jednu ili nekoliko određenih kategorija troškova.
2. Mogućnosti iz 1. stavka mogu se s obzirom na jednu operaciju kombinirati samo u slučaju da se svaka od mogućnost primjenjuje na različite kategorije troškova ili kada se koriste za uzastopne faze te operacije.
3. Iznosi iz točaka (b), (c) i (d) stavka 1. određuju se na temelju:
(a)
pravedne, ujednačene i provjerljive metode obračuna na temelju jednog od sljedećih:
i.
statističkih podataka ili drugih objektivnih informacija;
ii.
provjerenih povijesnih podataka pojedinačnih korisnika ili primjenom njihovih uobičajenih praksi troškovnog računovodstva;
(b)
metoda i odgovarajućih jediničnih troškova, paušalnih iznosa i financiranja primjenom fiksnih stopa primijenjenih u okviru programa za bespovratna sredstva koja u cijelosti financira dotična država članica za sličnu vrstu operacije i korisnika;
(c)
stopa utvrđenih ovom Uredbom;
(d)
ovisno o slučaju pozivajući se na nacrt proračuna koje je upravljačko tijelo dogovorilo ex ante, kada javna potpora ne prelazi 100 000 EUR.
4. Iznosi obračunati u oblicima bespovratnih sredstava utvrđenih u točkama (b), (c) i (d) stavka 1. smatraju se prihvatljivim rashodima koje stvara i plaća korisnik u svrhu primjene Glave VI.
5. Dokument u kojem su utvrđeni uvjeti za potporu za svaku operaciju utvrđuje metodu koja će se primjenjivati za utvrđivanje troškova operacije i uvjeta za plaćanje bespovratnih sredstava.
Članak 26.
Prihvatljivost rashoda
1. Prihvatljivost rashoda određuje se na osnovi nacionalnih pravila, osim ako su u ovoj Uredbi ili na temelju nje utvrđena posebna pravila.
2. Neovisno o stavku 1., troškovi prihvatljivi za potporu iz OP I su:
(a)
troškovi kupnje hrane i/ili osnovne materijalne pomoći;
(b)
ako javno tijelo kupi hranu ili osnovnu materijalnu pomoć i pruži ih partnerskim organizacijama, troškovi prijevoza hrane ili osnovne materijalne pomoći do skladišta partnerskih organizacija i troškovi skladištenja po fiksnoj stopi od 1 % troškova iz točke (a) ili, u opravdanim slučajevima, stvarno nastali i plaćeni troškovi;
(c)
administrativni troškovi i troškovi prijevoza i skladištenja koje snose partnerske organizacije po fiksnoj stopi od 5 % troškova iz točke (a); ili 5 % vrijednosti prodanih prehrambenih proizvoda u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1308/2013;
(d)
trošak prikupljanja, prijevoza, skladištenja i podjele donacija u hrani te izravno povezanih aktivnosti podizanja svijesti, koji su stvorile i platile partnerske organizacije;
(e)
troškovi popratnih mjera na socijalnom uključivanju koje poduzimaju i prijavljuju partnerske organizacije koje izravno ili u skladu sa sporazumima o suradnji isporučuju hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć najpotrebitijim osobama po fiksnoj stopi od 5 % troškova iz točke (a).
3. Neovisno o stavku 1., troškovi prihvatljivi za potporu iz operativnog programa su troškovi nastali prema članku 27. stavku 4. ili, u slučaju neizravnih troškova do kojih je došlo u skladu s člankom 27. stavkom 4., fiksna stopa do visine od 15 % prihvatljivih izravnih troškova osoblja.
4. Sljedeći troškovi nisu prihvatljivi za potporu iz operativnog programa:
(a)
kamata na dug;
(b)
pružanje infrastrukture;
(c)
troškovi rabljene robe;
(d)
porez na dodanu vrijednost, osim ako povrat poreza nije moguć u okviru nacionalnog zakonodavstva o PDV-u.
Članak 27.
Tehnička pomoć
1. Na inicijativu ili u ime Komisije i podložno gornjoj granici od 0,35 % godišnje dodjele, Fond može financirati pripremu, praćenje, administrativnu i tehničku pomoć, reviziju, mjere informiranja, kontrole i evaluacije potrebne za provedbu ove Uredbe kao i aktivnosti prema članku 10.
2. Komisija se o planiranom korištenju tehničke pomoći savjetuje s državama članicama i organizacijama koje predstavljaju partnerske organizacije na razini Unije.
3. Komisija svake godine putem provedbenih akata postavlja svoje ciljeve o vrsti djelovanja povezanih s mjerama iz stavka 1. kada je predviđen doprinos iz Fonda.
4. Na inicijativu država članica i podložno gornjoj granici od 5 % dodjele Fonda, operativni program može financirati pripremu, upravljanje, praćenje, administrativnu i tehničku pomoć, reviziju, mjere informiranja, kontrole i evaluacije potrebne za provedbu ove Uredbe. Može financirati i tehničku pomoć i izgradnju kapaciteta partnerskih organizacija.
GLAVA V.
UPRAVLJANJE I KONTROLA
Članak 28.
Opća načela sustava upravljanja i kontrole
Sustavima upravljanja i kontrole u skladu s člankom 5. stavkom 7. predviđeni su:
(a)
opis funkcija svakog tijela koje se bavi upravljanjem i kontrolom te raspodjela funkcija unutar svakog tijela;
(b)
poštovanje načela razdvajanja funkcija između takvih tijela i unutar takvih tijela;
(c)
postupci za osiguravanje ispravnosti i pravilnosti iskazanih izdataka;
(d)
računalni sustavi za računovodstvo, pohranu i prijenos financijskih podataka i podataka o pokazateljima, za praćenje i izvješćivanje;
(e)
sustavi izvješćivanja i praćenja u slučajevima kada odgovorno tijelo povjeri vršenje zadataka drugom tijelu;
(f)
strukture za reviziju funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole;
(g)
sustavi i postupci za osiguravanje odgovarajućeg revizorskog traga;
(h)
sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje nepravilnosti, uključujući prijevaru, te povrat nepropisno isplaćenih iznosa zajedno s mogućim kamatama na zakašnjela plaćanja.
Članak 29.
Odgovornosti u okviru dijeljenog upravljanja
U skladu s načelom dijeljenog upravljanja države članice i Komisija odgovorne su za upravljanje programima i njihovu kontrolu u skladu sa svojim nadležnostima utvrđenima u ovoj Uredbi.
Članak 30.
Odgovornosti država članica
1. Države članice ispunjavaju obveze upravljanja, kontrole i revizije te preuzimaju odgovornosti koje iz njih proizlaze i koje su utvrđene u pravilima o dijeljenom upravljanju utvrđenima u Financijskoj uredbi i u ovoj Uredbi.
2. Države članice sprječavaju, otkrivaju i ispravljaju nepravilnosti i vraćaju nepropisno uplaćene iznose, zajedno s kamatom na zakašnjela plaćanja. One obavješćuju Komisiju o nepravilnostima koje prelaze 10 000 EUR u doprinosima iz Fonda te je redovito obavješćuju o znatnom napretku odgovarajućih upravnih i sudskih postupaka.
Države članice ne obavješćuju Komisiju o nepravilnostima u odnosu na sljedeće slučajeve:
(a)
one u kojima se nepravilnost sastoji samo u neizvršavanju, u cijelosti ili djelomično, operacije koja je uključena u sufinancirani operativni program zbog stečaja korisnika;
(b)
one na koje je korisnik dobrovoljno ukazao upravljačkom tijelu ili tijelu za ovjeravanje, prije nego što ih je bilo tko od njih otkrio, bilo prije ili nakon isplate javnog doprinosa;
(c)
one koje je upravljačko tijelo ili tijelo za ovjeravanje otkrilo i ispravilo prije uključivanja dotičnih izdataka u izvješće o izdacima podneseno Komisiji.
U svim drugim slučajevima, posebno onima koji prethode stečaju ili u slučajevima sumnje na prijevaru, utvrđene nepravilnosti i povezane preventivne i korektivne mjere prijavljuju se Komisiji.
Kada se iznosi nepropisno isplaćeni korisniku ne mogu vratiti krivnjom države članice ili zbog njezinog nemara, ta država članica snosi odgovornost za uplatu dotičnih iznosa u proračun Unije. Države članice mogu odlučiti ne vratiti sredstva neopravdano isplaćena korisniku ako iznos koji treba vratiti, ne uključujući kamate, ne prelazi 250 EUR doprinosa iz Fonda.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62. kojim se utvrđuju dodatna detaljna pravila o kriterijima za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, podacima koje treba dostaviti i uvjetima postupaka koje treba primijeniti kako bi se odredilo hoće li države članice vratiti nepovratne iznose.
Komisija donosi provedbene akte u skladu sa savjetodavnim postupkom na temelju članka 63. stavka 2. kojima se propisuje učestalost izvješćivanja i format za izvješćivanje.
3. Države članice osiguravaju učinkovite mehanizme za provjeru pritužbi na Fond. Opseg, pravila i postupci takvih mehanizama odgovornost su država članica u skladu s njihovim institucionalnim i pravnim okvirom. Države članice na zahtjev Komisije ispituju pritužbe podnesene Komisiji koje su obuhvaćene područjem primjene njihovih mehanizama. Države članice izvješćuju Komisiju na njezin zahtjev o rezultatima takvih ispitivanja.
4. Sva službena razmjena informacija između država članica i Komisije vrši se preko sustava elektroničke razmjene podataka. Komisija donosi provedbene akte radi utvrđivanja odredaba i uvjeta koje taj sustav elektroničke razmjene podataka treba poštovati. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.
Članak 31.
Imenovanje nadležnih tijela
1. Svaka država članica za svaki operativni program određuje nacionalno tijelo javne vlasti ili nadležno tijelo kao upravljačko tijelo. Isto upravljačko tijelo može biti određeno za dva operativna programa.
2. Država članica za svaki operativni program određuje nacionalno tijelo javne vlasti ili nadležno tijelo kao tijelo za ovjeravanje, ne dovodeći u pitanje stavak 3. Isto tijelo za ovjeravanje može biti određeno za dva operativna programa.
3. Država članica za operativni program može imenovati upravljačko tijelo koje također izvršava funkcije tijela za ovjeravanje.
4. Država članica za svaki operativni program imenuje nacionalno tijelo javne vlasti ili nadležno tijelo u svojstvu tijela za reviziju, koje je funkcionalno neovisno od upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje. Isto tijelo za reviziju može biti određeno za dva operativna programa.
5. Pod uvjetom da se načelo razdvajanja funkcija poštuje, upravljačko tijelo, tijelo za ovjeravanje za OP I i, za OP II za koji ukupni iznos potpore iz Fonda ne prelazi 250 000 000 EUR, tijelo za reviziju mogu biti dio iste nadležne institucije ili tijela javne vlasti.
6. Država članica može imenovati jedno ili više posredničkih tijela za izvršavanje određenih zadaća upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje u okviru nadležnosti tog tijela. Određene strukture između upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje i posredničkih tijela službeno se evidentiraju u pisanom obliku.
7. Država članica ili upravljačko tijelo mogu povjeriti upravljanje dijelom operativnog programa posredničkom tijelu putem sporazuma u pisanom obliku između posredničkog tijela i države članice ili upravljačkog tijela. Posredničko tijelo dostavlja jamstva o svojoj solventnosti i stručnosti u dotičnom području, kao i o svojem administrativnom i financijskom kapacitetu.
8. Država članica u pisanom obliku utvrđuje pravila kojima regulira svoje odnose s upravljačkim tijelima, tijelima za ovjeravanje i tijelima za reviziju, odnose između tih tijela i odnose tih tijela s Komisijom.
Članak 32.
Funkcije upravljačkog tijela
1. Upravljačko tijelo odgovorno je za upravljanje operativnim programom u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja.
2. U vezi s upravljanjem operativnim programom, upravljačko tijelo:
(a)
prema potrebi, podržava rad odbora za praćenje iz članka 11. i dostavlja mu informacije potrebne za izvršenje njegovih dužnosti, posebno podatke o napretku operativnog programa u postizanju ciljeva, financijske podatke i podatke koji se odnose na pokazatelje i ključne etape;
(b)
sastavlja i, nakon savjetovanja s odgovarajućim dionicima te izbjegavajući sukobe interesa, za OP I ili nakon odobrenja odbora za praćenje iz članka 11. za OP II, podnosi Komisiji godišnja i konačna izvješća navedena u članku 13.;
(c)
posredničkim tijelima i korisnicima dostavlja informacije koje su važne za izvršavanje njegovih zadaća i za provedbu operacija,
(d)
uspostavlja sustav evidencije i pohrane podataka u elektroničkom obliku o svakoj potrebnoj operaciji za potrebe praćenja, evaluacije, financijskog upravljanja, provjere i revizije, uključujući podatke o pojedinim sudionicima operacija koje su sufinancirane od OP II-a;
(e)
osigurati da je prikupljanje, unos i pohranjivanje podataka iz točke (d) u sustav iz točke (d), u skladu s odredbama Direktive 95/46/EZ te ako je moguće, raščlanjeno po spolu.
3. U vezi s odabirom operacija, upravljačko tijelo:
(a)
sastavlja i, ako je to važno nakon odobrenja, primjenjuje primjerene nediskriminirajuće i transparentne postupke i/ili kriterije odabira;
(b)
osigurava u vezi s odabranom operacijom:
i.
da se nalazi u sklopu Fonda i operativnog programa;
ii.
da ispunjava kriterije utvrđene u operativnom programu i u člancima 22., 23. i 26.;
iii.
da uzima u obzir, gdje je to relevantno, načela utvrđena u članku 5. stavcima 11., 12., 13. i 14;
(c)
osigurava da se korisniku dostavi dokument s uvjetima za potporu za svaku operaciju, uključujući posebne zahtjeve za proizvode ili usluge koje temeljem operacije treba dostaviti, plan financiranja i rokove za izvršenje;
(d)
uvjerava se da korisnik ima administrativnu, financijsku i operativnu sposobnost za ispunjenje uvjeta iz točke (c) prije odobrenja operacije;
(e)
uvjerava se da se mjerodavno pravo za operaciju poštuje kad operacija započne prije predaje zahtjeva za financiranjem upravljačkom tijelu;
(f)
određuje vrstu materijalne pomoći za OP I i vrstu djelovanja za OP II kojima se pripisuje rashod neke operacije.
4. U vezi s financijskim upravljanjem i kontrolom operativnog programa, upravljačko tijelo:
(a)
provjerava da su sufinancirani proizvodi i usluge dostavljeni te da su korisnici platili rashode koje navode, te provjerava da su u skladu s mjerodavnim zakonom, s operativnim programom i uvjetima kojima se podržava operaciju;
(b)
osigurava da korisnici uključeni u provedbu operacija za koje su dobili povrat sredstava na temelju stvarno nastalih prihvatljivih troškova zadrže ili zaseban računovodstveni sustav ili odgovarajuće računovodstvene kodove za sve transakcije vezane uz operaciju;
(c)
uspostavlja djelotvorne i razmjerne mjere protiv prijevare uzimajući u obzir utvrđene rizike;
(d)
uvodi postupke radi osiguranja da se svi dokumenti o rashodima i revizijama potrebni za osiguranje odgovarajućeg revizorskog traga čuvaju u skladu sa zahtjevima iz članka 28. točke (g);
(e)
sastavlja izjavu rukovodstva i godišnji sažetak iz članka 59. stavka 5. prvog podstavka točaka (a) i (b) Financijske uredbe.
5. Provjere prema stavku 4. točki (a) uključuju sljedeće postupke:
(a)
administrativne provjere u vezi sa svakim zahtjevom za plaćanje korisnika;
(b)
provjere operacija na licu mjesta. Učestalost i opseg provjera na licu mjesta moraju biti razmjerni količini iznosa javne potpore za operaciju i razinu rizika koji se utvrđuju takvom provjerom i revizijama tijela za reviziju za cjelokupni sustav upravljanja i kontrole.
6. Provjere na licu mjesta pojedinačnih operacija prema stavku 5. prvom podstavku točki (b) mogu se provoditi na temelju uzorka.
7. U slučaju kada je upravljačko tijelo ujedno i korisnik u okviru operativnog programa, strukture za provjere iz stavka 4. točke (a) osiguravaju odgovarajuće razdvajanje funkcija.
8. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62. kojima se utvrđuju pravila povezana s podacima koji će se snimati i pohranjivati u elektroničkom obliku u okviru sustava praćenja koji je uspostavljen u stavku 2. točki (d) ovog članka.
Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju tehničke specifikacije sustava koji je uspostavljen u skladu sa stavkom 2. točkom (d) ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.
9. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte, u skladu s člankom 62., kojima se utvrđuju detaljni minimalni zahtjevi za revizorski trag iz stavka 4. točke (d) ovog članka u odnosu na računovodstvenu evidenciju koju je potrebno voditi i prateće dokumente koji se moraju čuvati na razini tijela za ovjeravanje, upravljačkog tijela, posredničkih tijela i korisnika.
10. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte koji se odnose na model za izjavu rukovodstva iz stavka 4. točke (e). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 63. stavka 2.
Članak 33.
Funkcije tijela za ovjeravanje
Tijelo za ovjeravanje operativnog programa posebno je odgovorno za:
(a)
sastavljanje zahtjeva za plaćanje i njihovo podnošenje Komisiji, te potvrdu da se ti zahtjevi temelje na pouzdanim računovodstvenim sustavima i na provjerljivoj pratećoj dokumentaciji koju je provjerilo upravljačko tijelo;
(b)
sastavljanje financijskih izvještaja iz članka 59. stavka 5. prvog podstavka točke (a) Financijske uredbe;
(c)
potvrđivanje potpunosti, točnosti i istinitosti financijskih izvještaja te da su izdaci navedeni u njima u skladu s mjerodavnim pravom i da su nastali u vezi s operacijama odabranima za financiranje u skladu s kriterijima primjenjivima na operativni program i u skladu s mjerodavnim pravom;
(d)
osiguranje sustava kojim se u elektroničkom obliku evidentira i pohranjuje financijska evidencija za svaku operaciju, koji podržava sve podatke potrebne za sastavljanje zahtjeva za plaćanje i financijskih izvještaja, uključujući evidenciju povrativih iznosa, vraćenih iznosa i povučenih iznosa nakon obustave cijelog doprinosa ili njegova dijela za operaciju ili operativni program;
(e)
za potrebe sastavljanja i predaje zahtjeva za plaćanje, provjeru adekvatnosti podataka dobivenih od upravljačkog tijela o provedenim postupcima i provjerama izdataka;
(f)
uzimanje u obzir rezultata svih revizija koje je provelo tijelo za reviziju ili koje su provedene pod njegovom nadležnošću prilikom sastavljanja i predaje zahtjeva za plaćanje;
(g)
vođenje računovodstvenih evidencija u elektroničkom obliku o izdacima prijavljenima Komisiji i odgovarajućem javnom doprinosu koji je plaćen korisnicima;
(h)
vođenje evidencije o povrativim iznosima i iznosima koji su povučeni nakon ukidanja cijelog ili dijela doprinosa za neku operaciju. Vraćeni se iznosi ponovno uplaćuju u proračun Unije prije zatvaranja operativnog programa tako da ih se oduzme od iduće izjave o izdacima.
Članak 34.
Funkcije tijela za reviziju
1. Tijelo za reviziju osigurava da revizije pravilnog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole operativnog programa i odgovarajućeg broja uzoraka operacija na temelju prijavljenih troškova.
Revizija prijavljenih troškova provodi se na reprezentativnom uzorku ili prema potrebi na temelju sadržajnog ispitivanja i u pravilu na temelju metoda statističkog uzorkovanja.
Ne-statistička metoda uzorkovanja može se koristiti ako tako prosudi tijelo za reviziju u opravdanim slučajevima u skladu s međunarodno prihvaćenim računovodstvenim standardima i u slučaju kada broj operacija za obračunsku godinu nije dovoljan za primjenu statističke metode.
U takvim slučajevima veličina uzorka dovoljna je da tijelu za reviziju omogući sastavljanje važećeg revizijskog mišljenja u skladu s člankom 59. stavkom 5. prvim podstavkom točkom (b) Financijske uredbe.
Ne-statistička metoda uzorkovanja obuhvaća najmanje 5 % operacija za koje su troškovi prijavljeni Komisiji tijekom obračunske godine i 10 % troškova koji su prijavljeni Komisiji tijekom obračunske godine.
U slučajevima u kojim ukupni iznos potpore iz Fonda OP I-u ne prelazi 35 000 000 EUR tijelo za reviziju ograničava predmet revizije na godišnju reviziju sustava uključujući sadržajno ispitivanje koje se vrši na kombinaciji ispitivanja na temelju slučajnog odabira i ispitivanja na temelju evaluacije rizika operacija. Revizije se provode u skladu s međunarodno prihvaćenim standardima revizije te svake godine kvantificiraju razinu pogreške u izjavama o rashodima ovjerenih Komisiji.
2. U slučaju kada revizije provodi tijelo koje nije tijelo za reviziju, tijelo za reviziju osigurava da svako takvo tijelo ima potrebnu funkcionalnu neovisnost.
3. Tijelo za reviziju osigurava da revizijski rad uzima u obzir međunarodno prihvaćene revizijske standarde.
4. Tijelo za reviziju dužno je u roku od osam mjeseci nakon usvajanja operativnog programa pripremiti revizijsku strategiju za provođenje revizija. Revizijskom se strategijom utvrđuje revizijska metodologija, metoda uzorkovanja ili prema potrebi sadržajno ispitivanje za revizije operacija i planiranje revizija u vezi s obračunskom godinom i dvjema obračunskim godinama nakon nje. Revizijska strategija ažurira se godišnje od 2016. do, i uključujući, 2024. Ako se zajednički sustav upravljanja i kontrole primjenjuje na dva operativna programa, može se pripremiti jedna revizijska strategija za dotične operativne programe. Tijelo za reviziju dostavlja revizijsku strategiju Komisiji na zahtjev.
5. Tijelo za reviziju sastavlja:
(a)
revizorsko mišljenje u skladu s člankom 59. stavkom 5. prvim podstavkom točkom (b) Financijske uredbe;
(b)
izvješće o kontroli koje sadrži glavne nalaze revizije koja je provedena u skladu sa stavkom 1., uključujući nalaze u vezi s nedostacima u sklopu sustava upravljanja i kontrole te predložene i provedene korektivne mjere.
Ako se zajednički sustav upravljanja i kontrole odnosi na dva operativna programa, propisani podaci iz prvog podstavka točke (b) mogu biti spojeni u isto izvješće.
6. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte kojima se utvrđuju modeli za revizijsku strategiju, revizorsko mišljenje i izvješće o kontroli. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 63. stavka 2.
7. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62. kako bi utvrdila opseg i sadržaj revizija operacija i revizija financijskih izvještaja te metodologiju za odabir uzorka operacija iz stavka 1. ovog članka.
8. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62. kojim se utvrđuju detaljna pravila za korištenje podataka prikupljenih tijekom revizija koje su proveli dužnosnici Komisije ili ovlašteni predstavnici Komisije.
Članak 35.
Postupak imenovanja upravljačkog tijela i tijela za ovjeravanje
1. Države članice obavješćuju Komisiju o datumu i obliku imenovanja, provedenog na odgovarajućoj razini, upravljačkog tijela i, prema potrebi, tijela za ovjeravanje, prije predaje prvog zahtjeva za međuplaćanje Komisiji.
2. Imenovanja iz stavka 1. temelje se na izvješću i mišljenju neovisnog revizijskog tijela koje usklađenost tijela ocjenjuje kriterijima koji se odnose na unutarnje kontrolno okruženje, upravljanje rizikom, aktivnosti kontrole i upravljanja te praćenja iz Priloga IV.
Neovisno revizijsko tijelo revizijsko je tijelo za reviziju ili drugo javno tijelo ili privatni subjekt s potrebnim revizijskim kapacitetom, koje je neovisno o upravljačkom tijelu te, gdje je primjenjivo, o tijelu za ovjeravanje, te koje svoj rad provodi uzimajući u obzir međunarodno prihvaćene revizijske standarde.
3. Države članice mogu odlučiti da se upravljačko tijelo ili tijelo za ovjeravanje koje je imenovano u vezi s operativnim programom koji se sufinancira iz ESF-a prema Uredbi (EU) br. 1303/2013 smatra imenovanim za svrhe ove Uredbe.
4. Komisija može zatražiti, u roku od jednog mjeseca od obavijesti o imenovanju iz stavka 1., izvješće i mišljenje neovisnog revizijskog tijela iz stavka 2. te opis postojećih funkcija i postupaka upravljačkog tijela ili, prema potrebi, tijela za ovjeravanje. Komisija odlučuje hoće li zatražiti te dokumente na temelju svoje procjene rizika.
Komisija može dati primjedbe u roku od dva mjeseca od primitka dokumenata iz prvog podstavka.
Ne dovodeći u pitanje primjenu članka 46., provjera navedenih dokumenata ne prekida obradu zahtjeva za međuplaćanja.
5. Kad postojeći rezultati revizije i nadzora pokazuju da imenovano tijelo više ne ispunjava kriterije iz stavka 2., država članica, na odgovarajućoj razini, utvrđuje u skladu s ozbiljnošću problema probno razdoblje tijekom kojega se poduzima potrebna popravna radnja.
Ako utvrđeno tijelo ne provede potrebnu popravnu radnju u probnom razdoblju koje je utvrdila država članica, država članica, na odgovarajućoj razini, donosi odluku o opozivu imenovanja tog tijela.
Država članica odmah obavješćuje Komisiju o probnom roku za imenovano tijelo, prilažući informacije o dotičnom probnom razdoblju, o kraju probnog razdoblja nakon provedbe popravnih radnja kao i o opozivu ovlasti tom tijelu. Obavijest države članice o utvrđivanju probnog razdoblja za imenovano tijelo, ne dovodeći u pitanje primjenu članka 46., ne prekida obradu zahtjeva za međuplaćanja.
6. Ako dođe do opoziva ovlasti upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje, države članice imenuju u skladu s postupkom iz stavka 2. novo tijelo koje nakon odluke o imenovanju preuzima funkcije upravljačkog tijela ili tijela za ovjeravanje, te o tome obavješćuju Komisiju.
7. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte o modelu za izvješće i mišljenje neovisnog revizijskog tijela i opis postojećih funkcija i postupaka za upravljačko tijelo te, prema potrebi, za tijelo za ovjeravanje. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.
Članak 36.
Ovlasti i odgovornosti Komisije
1. Komisija se na osnovi dostupnih informacija, uključujući informacije o imenovanju tijela nadležnih za upravljanje i kontrolu, dokumente koje svake godine dostavljaju imenovana tijela u skladu s člankom 59. stavkom 5. Financijske uredbe, izvješća o kontroli, godišnja izvješća o provedbi i na osnovi revizija koje provedu nacionalna tijela i tijela Unije, uvjerava time da države članice uspostave sustave upravljanja i kontrole koji su u skladu s ovom Uredbom te da ti sustavi učinkovito funkcioniraju tijekom provedbe programa.
2. Dužnosnici Komisije ili njezini ovlašteni predstavnici mogu provesti revizije ili provjere na licu mjesta ako su nadležno nacionalno tijelo o tome obavijestili najmanje 12 radnih dana ranije, osim u hitnim slučajevima. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti vodeći računa o potrebi izbjegavanja neopravdanog udvostručavanja revizija ili provjera koje provode države članice te vodeći računa o razini rizika za proračun Unije i potrebi da se u skladu s ovom Uredbom administrativni teret za korisnike svede na najmanju moguću razinu. Predmet tih revizija ili provjera može uključivati provjeru djelotvornog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole u programu ili u njegovu dijelu, u operacijama i ocjenjivanju dobrog financijskog upravljanja operacijama ili programima. Službenici ili ovlašteni predstavnici države članice mogu sudjelovati u takvim revizijama ili provjerama.
Dužnosnici Komisije ili njezini ovlašteni predstavnici, kojima je propisno dana ovlast za provođenje revizija ili provjera na licu mjesta, imaju pristup svim potrebnim evidencijama, dokumentima i metapodacima neovisno o mediju na kojem su pohranjeni koji se odnose na operacije koje podupire Fond ili na sustave upravljanja i kontrole. Države članice dostavljaju kopije tih evidencija, dokumenata i metapodataka Komisiji na zahtjev.
Ovlasti utvrđene u ovom stavku ne utječu na primjenu nacionalnih odredbi koje omogućuju određene postupke provoditeljima koje posebno imenuje nacionalno zakonodavstvo. Dužnosnici Komisije i ovlašteni predstavnici ne sudjeluju, između ostalog, u posjetima u domu ili službenom ispitivanju osoba u okviru nacionalnog zakonodavstva. Međutim, ti dužnosnici i zastupnici imaju pravo pristupa informacijama prikupljenim na taj način ne dovodeći u pitanje nadležnost nacionalnih sudova i uz potpuno poštovanje temeljnih prava predmetnih pravnih subjekata.
3. Komisija od države članice može zahtijevati da poduzme potrebne korake kako bi se osiguralo djelotvorno funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole ili provjerila ispravnosti rashoda u skladu s ovom Uredbom.
Članak 37.
Suradnja s tijelima za reviziju
1. Komisija surađuje s tijelima za reviziju u svrhu koordinacije njihovih revizorskih planova i metoda te s tim tijelima bez odgađanja razmjenjuje rezultate revizija provedenih na sustavima upravljanja i kontrole.
2. Kako bi se olakšala ta suradnja u slučajevima kada država članica imenuje više tijela za reviziju, država članica može odrediti i koordinacijsko tijelo.
3. Komisija, tijela za reviziju i sva koordinacijska tijela sastaju se redovito i, u pravilu, barem jednom godišnje osim ako je dogovoreno drukčije, kako bi analizirali godišnje izvješće o kontroli, revizorsko mišljenje i revizijsku strategiju te razmijenili mišljenja o pitanjima koja se odnose na poboljšanje sustava upravljanja i kontrole.
GLAVA VI.
FINANCIJSKO UPRAVLJANJE, PREGLED I PRIHVAĆANJE FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA, FINANCIJSKE KOREKCIJE I OPOZIV ODOBRENIH SREDSTAVA
POGLAVLJE 1.
Financijsko upravljanje
Članak 38.
Proračunske obveze
Proračunske obveze Unije u odnosu na svaki operativni program isplaćuju se u godišnjim obrocima tijekom razdoblja između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2020. godine. Odluka Komisije o donošenju operativnog programa sastoji se od odluke o financiranju u smislu članka 84. Financijske uredbe, a nakon što se obavijesti dotična država članica, zakonske obveze u smislu te Uredbe.
Za svaki operativni program proračunske obveze za prvi obrok nastaju nakon što Komisija usvoji operativni program.
Komisija izvršava proračunske obveze za sljedeće obroke prije 1. svibnja svake godine, na temelju odluke iz drugog stavka, osim u slučajevima u kojima se primjenjuje članak 16. Financijske uredbe.
Članak 39.
Plaćanje doprinosa koje provodi Komisija
1. Plaćanja doprinosa Komisije iz Fonda za svaki operativni program izvršavaju se u skladu s proračunskim izdvajanjima i podliježu dostupnom financiranju. Svako plaćanje se knjiži na najraniju otvorenu proračunsku obvezu Fonda.
2. Plaćanja imaju oblik predfinanciranja, međuplaćanja i isplate konačnog iznosa.
Članak 40.
Međuplaćanja i plaćanje konačne isplate koje provodi Komisija
1. Komisija kao međuplaćanje nadoknađuje 90 % iznosa koji proizlazi iz primjene stope sufinanciranja utvrđene u odluci o donošenju operativnog programa do prihvatljivih javnih rashoda uključenim u zahtjev za plaćanje. Komisija utvrđuje preostale iznose za nadoknadu u obliku međuplaćanja ili njihov povrat u skladu s člankom 50.
2. Neovisno o članku 21., doprinos iz Fonda kroz međuplaćanja i plaćanje konačne isplate iznosa ne smije biti viša od najvišeg iznosa doprinosa iz Fonda kako je utvrđeno u odluci Komisije o odobravanju operativnog programa.
Članak 41.
Zahtjevi za plaćanje
1. Zahtjev za plaćanje koji se podnosi Komisiji sadrži sve informacije potrebne Komisiji za izradu financijskih izvještaja u skladu s člankom 68. stavkom 3. Financijske uredbe.
2. Zahtjevi za plaćanje uključuju za operativni program u cijelosti i za tehničku pomoć iz članka 27. stavka 4.:
(a)
ukupni iznos prihvatljivih javnih rashoda koje su imali korisnici i platili u provedbenim operacijama, kako su navedeni u računovodstvenom sustavu tijela za ovjeravanje;
(b)
ukupni iznos javnih rashoda u provedbenim operacijama, kako su navedeni u računovodstvenom sustavu tijela za ovjeravanje.
3. Prihvatljivi rashodi u zahtjevu za plaćanje potkrepljuju se zaprimljenim računima ili računovodstvenim dokumentima jednake dokazne vrijednosti, osim za oblike potpore iz članka 25. stavka 1. točaka (b), (c) i (d). Za te su vrste potpore iznosi navedeni u zahtjevu za plaćanje troškovi izračunati na primjenjivoj osnovi.
4. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte kojima se određuje model za zahtjev za plaćanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.
Članak 42.
Plaćanja korisnicima
1. Upravljačko tijelo osigurava da se, u slučaju dodjele bespovratnih sredstava partnerskim organizacijama, korisnicima osigura dotok sredstava dovoljan za osiguranje pravilne provedbe operacija.
2. Podložno raspoloživosti sredstava iz predfinanciranja i međuplaćanja, upravljačko tijelo osigurava da korisnik prima ukupni iznos prihvatljivog javnog rashoda u potpunosti najkasnije 90 dana od dana kada korisnik podnese zahtjev za plaćanje. Nikakav iznos se ne oduzima niti zadržava i ne naplaćuju se nikakva posebna davanja ili druga davanja s istovrsnim učinkom koja bi umanjile iznose za korisnike.
3. Rok za isplatu iz stavka 2. upravljačko tijelo može prekinuti u bilo kojem od sljedećih opravdanih slučajeva:
(a)
iznos zahtjeva za plaćanje ne dospijeva ili nisu dostavljeni odgovarajući popratni dokumenti, uključujući one potrebne za upravne provjere prema članku 32. stavku 4. točki (a);
(b)
pokrenuta je istraga u vezi s mogućim nepravilnostima koje se tiču navedenih rashoda.
Korisnik će biti informiran pisanim putem o tom prekidu te o razlozima za njega.
Članak 43.
Upotreba eura
1. Iznosi utvrđeni u operativnim programima koji podnose države članice, u izjavama o rashodima, u zahtjevima za plaćanje, u financijskim izvještajima i rashodima spomenutim u godišnjim izvješćima i završnom izvješću o provedbi izraženi su u eurima.
2. Države članice koje nisu uvele euro kao svoju valutu na dan nekog zahtjeva za plaćanje preračunavaju iznose nastalih rashoda u nacionalnoj valuti u eure. Ti se iznosi preračunavaju u eure na temelju mjesečnog tečaja Komisije za mjesec tijekom kojeg su rashodi registrirani u financijskim izvještajima tijela za ovjeravanje za dotični operativni program. Komisija svaki mjesec objavljuje tečaj u elektroničkom obliku.
3. Kad euro postane valuta države članice, postupak preračunavanja utvrđen stavkom 2. nadalje vrijedi za sve izdatke koji su zabilježeni u financijskim izvještajima tijela za ovjeravanje prije datuma stupanja na snagu fiksnog tečaja nacionalne valute i eura.
Članak 44.
Plaćanje i poravnanje predfinanciranja
1. Nakon odluke Komisije o donošenju operativnog programa, Komisija isplaćuje predfinanciranje u iznosu od 11 % ukupnog doprinosa Fonda dotičnom operativnom programu.
2. Predfinanciranje se koristi za plaćanja korisnicima u provedbi operativnog programa. Stavlja se na raspolaganje bez odgađanja odgovornom tijelu za tu svrhu.
3. Ukupni iznos plaćen kao predfinanciranje vraća se Komisiji ako u roku od 24 mjeseca od datuma na koji Komisija plaća prvi iznos predfinanciranja nije dostavljen zahtjev za plaćanje za dotični operativni program. Ovakav povrat ne utječe na doprinos Unije dotičnom operativnom programu.
4. Iznos plaćen kao predfinanciranje mora biti u potpunosti pokriven iz financijskih izvještaja Komisije najkasnije do zatvaranja operativnog programa.
Članak 45.
Rok za podnošenje zahtjeva za međuplaćanja te za njihovo plaćanje
1. Tijelo za ovjeravanje redovito podnosi zahtjev za međuplaćanja u skladu s člankom 41. stavkom 2. koji obuhvaća iznose iz njegova računovodstvenog sustava u obračunskoj godini. Međutim, tijelo za ovjeravanje, kada to smatra potrebnim, može uključiti takve iznose u zahtjeve za plaćanja u narednim obračunskim godinama.
2. Tijelo za ovjeravanje predaje konačni zahtjev za međuplaćanje do 31. srpnja nakon isteka prethodne obračunske godine, a u svakom slučaju prije prvog zahtjeva za međuplaćanje za sljedeću obračunsku godinu.
3. Prvi zahtjev za međuplaćanje ne priprema se prije obavijesti Komisiji o imenovanju upravljačkih tijela i tijela za ovjeravanje, u skladu s člankom 35.
4. Međuplaćanja se neće isplaćivati za operativni program ako se godišnje izvješće o provedbi nije poslalo Komisiji u skladu s člankom 13.
5. Podložno raspoloživom financiranju, Komisija izvršava međuplaćanje najkasnije u roku od 60 dana nakon datuma na koji je zahtjev za plaćanje evidentiran u Komisiji.
Članak 46.
Prekid roka za plaćanja
1. Rok za plaćanje u slučaju međuplaćanja može prekinuti dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti u smislu Financijske uredbe na najviše šest mjeseci ako:
(a)
nakon informacija koje dostavi nacionalno revizijsko tijelo ili revizijsko tijelo Unije postoji jasan dokaz koji ukazuje na znatne nedostatke u radu sustava upravljanja i kontrole;
(b)
dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti mora provesti dodatne provjere slijedom informacija koje taj dužnosnik primi na znanje a koje ga ili je upozoravaju na to da su rashodi u zahtjevu za plaćanje povezani s nepravilnošću koja ima ozbiljne financijske posljedice;
(c)
nije dostavljen jedan od dokumenata koji se zahtijevaju prema članku 59. stavku 5. Financijske uredbe.
Država članica može se složiti s produljenjem razdoblja prekida na tri dodatna mjeseca.
2. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti može ograničiti prekid na dio rashoda obuhvaćen zahtjevom za plaćanje na koji su utjecali elementi iz stavka 1. podstavka 1., osim ako nije moguće utvrditi o kojem je dijelu rashoda riječ. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti odmah obavješćuje pisanim putem državu članicu i upravljačko tijelo o razlogu prekida i traži od njih da riješe tu situaciju. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti obustavlja prekid čim se poduzmu potrebne mjere.
Članak 47.
Obustava plaćanja
1. Komisija može obustaviti sva ili dio međuplaćanja ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:
(a)
postoji ozbiljan nedostatak u učinkovitosti funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole operativnog programa, koji ugrožavaju doprinos Unije operativnom programu i u pogledu kojih nisu poduzete korektivne mjere;
(b)
rashod u izjavi o rashodima povezan je s nepravilnosti koja ima ozbiljne financijske posljedice koja nije otklonjena;
(c)
država članica nije poduzela potrebne mjere za popravak stanja čime se dovodi do prekida prema članku 46.;
(d)
postoji ozbiljan nedostatak u kvaliteti i pouzdanosti sustava praćenja ili podataka o pokazateljima.
2. Komisija može odlučiti, putem provedbenih akata, obustaviti sva ili dio međuplaćanja, nakon što je državi članici dala priliku da dostavi svoje primjedbe.
3. Komisija ukida obustavu svih ili dijela međuplaćanja kada je država članica poduzela potrebne mjere kako bi omogućila ukidanje obustave.
POGLAVLJE 2.
Priprema, pregled i prihvaćanje financijskih izvještaja te zatvaranje operativnih programa
Članak 48.
Dostavljanje informacija
Za svaku godinu od 2016. do i uključujući 2025., države članice dostavljaju Komisiji, poštujući krajnji rok iz članka 59. stavka 5. Financijske uredbe, sljedeće dokumente navedene u tom članku, odnosno:
(a)
financijske izvještaje iz članka 49. stavka 1. ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu;
(b)
izjavu rukovodstva i godišnji sažetak iz članka 32. stavka 4. točke (e) ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu;
(c)
revizorsko mišljenje i izvješće o kontroli iz članka 34. stavka 5. točaka (a) i (b) ove Uredbe za prethodnu obračunsku godinu.
Članak 49.
Priprema financijskih izvještaja
1. Financijski izvještaji iz članka 59. stavka 5. prvog podstavka točke (a) Financijske uredbe dostavljaju se Komisiji za svaki operativni program. Financijski izvještaji odnose se na obračunsku godinu i sadrže sljedeće:
(a)
ukupni iznos prihvatljivih javnih rashoda evidentiran u računovodstvenim sustavima tijela za ovjeravanje koji je uključen u zahtjev za plaćanje podnesen Komisiji do 31. srpnja nakon kraja obračunske godine, u skladu s člankom 41. i člankom 45. stavkom 2. ukupni iznos odgovarajućeg prihvatljivog javnog rashoda koji je nastao u provedbi operacija i ukupni iznos odgovarajućih isplata korisnicima po članku 42. stavku 2.;
(b)
povučeni i vraćeni iznosi tijekom obračunske godine, iznosi koji će biti vraćeni na kraju obračunske godine i nepovratni iznosi;
(c)
usklađivanje između rashoda navedenih prema točki (a) i rashoda prijavljenih u vezi s istom obračunskom godinom u zahtjevima za plaćanje, popraćenih s objašnjenjem eventualnih razlika.
2. Kada država članica isključi iz svojih financijskih izvještaja rashode koji su prethodno bili uključeni u zahtjev za međuplaćanje za obračunsku godinu jer je predmet tekuće procjene njihove legalnosti i pravilnosti, svi ili dio takvih rashoda za koje se utvrdi da su zakoniti i pravilni mogu biti uključeni u zahtjev za međuplaćanje koji se odnosi na kasnije obračunske godine.
3. Komisija donosi, radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog članka, provedbene akte kojima se određuje model za financijske izvještaje iz ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 63. stavka 3.
Članak 50.
Pregled i prihvaćanje financijskih izvještaja
1. Do 31. svibnja godine koja slijedi nakon završetka obračunskog razdoblja Komisija u skladu s člankom 59. stavkom 6. Financijske uredbe vrši pregled dokumenata koje je država članica predala u skladu s člankom 48. ove Uredbe.
Na zahtjev Komisije, država članica pruža sve nužne dodatne informacije koje Komisiji omogućuju utvrditi jesu li financijski izvještaji potpuni, točni i istiniti u roku utvrđenom u prvom podstavku ovog stavka.
2. Komisija prihvaća financijske izvještaje ako može zaključiti da su oni potpuni, točni i istiniti. Komisija donosi takav zaključak ako je tijelo za reviziju pružilo nekvalificirano revizorsko mišljenje u smislu potpunosti, točnosti i istinitosti financijskih izvještaja, osim u slučaju da Komisija ima poseban dokaz da revizorsko mišljenje o financijskim izvještajima nije vjerodostojno.
3. Komisija u roku navedenom u stavku 1. obavješćuje državu članicu o tome je li spremna prihvatiti financijske izvještaje.
4. Ako zbog razloga koji se mogu pripisati državi članici Komisija nije spremna prihvatiti financijske izvještaje u roku navedenom u stavku 1., ona o tome obavješćuje države članice i navodi razloge za to u skladu sa stavkom 2. te koje se radnje moraju poduzeti i u kojem roku. Nakon isteka tog, Komisija obavješćuje državu članicu o tome je li spremna prihvatiti financijske izvještaje.
5. Pitanja u vezi sa zakonitošću i regularnošću transakcija povezanih s rashodima unesenima u financijske izvještaje ne uzimaju se u obzir za potrebe prihvaćanja financijskih izvještaja od strane Komisije. Postupak pregleda i prihvaćanja financijskih izvještaja ne prekida postupanje po prijavama za međuplaćanja i nema za posljedicu obustavu plaćanja, ne dovodeći u pitanje članke 46. i 47.
6. Na temelju prihvaćenih financijskih izvještaja Komisija izračunava iznos koji se naplaćuje Fondu za obračunsku godinu i sukladne prilagodbe u vezi s plaćanjima državi članici. Komisija uzima u obzir:
i.
iznose u financijskim izvještajima iz točke (a) članka 49. stavka 1. na koje se treba primjenjivati stopa sufinanciranja utvrđena člankom 20.
ii.
ukupni iznos plaćanja koja Komisija izvršava tijekom te obračunske godine, koji se sastoji od iznosa međuplaćanja koje je Komisija uplatila u skladu s člankom 21. i člankom 40. stavkom 1.
7. Nakon izračuna izvršenog u skladu sa stavkom 6. ovog članka Komisija uplaćuje svaki dodatni dospjeli iznos u roku od 30 dana od prihvaćanja financijskih izvještaja. Ako postoji neki iznos povrata na koji države članice imaju pravo, Komisija u tom slučaju izdaje nalog za povrat sredstava koji se vrši, ako je to moguće, prijebojem s dospjelim iznosima koje države članice duguju u daljnjim isplatama po istom operativnom programu. Takav povrat nije financijska korekcija i ne umanjuje pomoć iz Fonda tom operativnom programu. Vraćeni iznos smatra se namjenskim prihodom u skladu s člankom 177. stavkom 3. Financijske uredbe.
8. Ako Komisija nakon primjene postupka iz stavka 4. nije spremna prihvatiti financijske izvještaje, Komisija na temelju dostupnih informacija i u skladu sa stavkom 6. utvrđuje iznos koji se naplaćuje Fondu za tu obračunsku godinu i o tome obavješćuje državu članicu. Ako država članica izvijesti Komisiju o svojem pristanku u roku od dva mjeseca od primitka Komisijine informacije, primjenjuje se stavak 7. U slučaju da ne postoji takav pristanak, Komisija donosi odluku putem provedbenih akata kojom određuje iznos koji će se naplatiti Fondu za tu obračunsku godinu. Takva odluka nije financijska korekcija i ne umanjuje pomoć iz Fonda tom operativnom programu. Na temelju te odluke, Komisija primjenjuje prilagodbe isplata državi članici sukladno stavku 7.
9. Prihvaćanje financijskih izvještaja od strane Komisije ili odluka Komisije iz stavka 8. ne dovodi u pitanje primjenu korekcija iz članaka 55. i 56.
10. Države članice mogu zamijeniti netočne iznose primijećene nakon predaje financijskih izvještaja provođenjem odgovarajuće prilagodbe u financijskim izvještajima za obračunsku godinu u kojoj je primijećena nepravilnost, ne dovodeći u pitanje primjenu članaka 55. i 56.
Članak 51.
Raspoloživost dokumentacije
1. Upravljačko tijelo mora osigurati raspoloživost svih popratnih dokumenata o rashodima koji se financiraju iz Fonda za operacije za koje je ukupni prihvatljivi javni rashod manji od 1 000 000 EUR na zahtjev Komisije i Europskog revizorskog suda i u razdoblju od tri godine od 31. prosinca nakon predaje financijskih izvještaja u kojima je obuhvaćen rashod operacije.
Kod operacija, osim onih iz prvog podstavka, svi se popratni dokumenti stavljaju na raspolaganje u razdoblju od dvije godine od 31. prosinca nakon predaje financijskih izvještaja u kojima je obuhvaćen konačni rashod dovršene operacije.
Upravljačko tijelo može za operacije za koje ukupni prihvatljivi rashodi iznose manje od 1 000 000 EUR primijeniti pravilo iz drugog podstavka.
Razdoblje iz prvog podstavka prekida se bilo u slučaju pravnih postupaka ili na opravdani zahtjev Komisije.
2. Upravljačko tijelo izvješćuje korisnike o datumu od kojega počinje teći rok iz stavka 1.
3. Dokumenti se čuvaju ili kao izvornici ili kao ovjerene preslike izvornika, ili na općeprihvaćenim nosačima podataka uključujući elektroničke inačice izvornih dokumenata ili dokumenata koji postoje samo u elektroničkom obliku.
4. Dokumenti se čuvaju u obliku koji omogućuje utvrđivanje osoba na koje se ti podaci odnose ne duže no što je to potrebno za svrhe za koje su podaci prikupljeni ili za koje su dodatno obrađivani.
5. Postupak za ovjeravanje usklađenosti dokumenata koji se čuvaju na općeprihvaćenim nosačima podataka s izvornim dokumentom utvrđuju nacionalna tijela i osiguravaju da inačice koje se čuvaju poštuju nacionalne zakonske zahtjeve i da su pouzdani za potrebe revizije.
6. Ako dokumenti postoje samo u elektroničkom obliku, računalni sustavi moraju zadovoljavati prihvaćene sigurnosne norme koje osiguravaju da pohranjeni dokumenti poštuju nacionalne zakonske zahtjeve i da su pouzdani za potrebe revizije.
Članak 52.
Predaja dokumenata o zatvaranju i isplata konačnog iznosa
1. Uz dokumente iz članka 48. države članice za konačnu obračunsku godinu od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024. predaju i konačno provedbeno izvješće za operativni program.
2. Isplata konačnog iznosa vrši se najkasnije u roku tri mjeseca nakon datuma prihvaćanja financijskih izvještaja za završnu obračunsku godinu ili mjesec dana nakon datuma prihvaćanja završnog izvješća o provedbi, koji god datum bio kasniji.
POGLAVLJE 3.
Financijske korekcije i povrati
Članak 53.
Financijske korekcije od strane država članica
1. Države članice su na prvom stupnju odgovorne za istraživanje nepravilnosti i za izvršavanje potrebnih financijskih korekcija i potraživanje povrata. U slučaju sustavne nepravilnosti, država članica proširuje istragu kako bi obuhvatila sve potencijalno pogođene operacije.
2. Države članice provode potrebne financijske korekcije u vezi s pojedinačnim ili sustavnim nepravilnostima primijećenim u operacijama ili operativnim programima. Financijske korekcije sastoje se od ukidanja cijelog ili dijela javnog doprinosa operaciji ili operativnom programu. Država članica uzima u obzir prirodu i težinu nepravilnosti i financijski gubitak za Fond i primjenjuje proporcionalnu korekciju. Upravljačko tijelo evidentira financijske korekcije u financijskim izvještajima za obračunsku godinu u kojoj je odlučeno o ukidanju sredstava.
3. Država članica može ponovno iskoristiti doprinos iz Fonda koji je otkazan u skladu sa stavkom 2. unutar dotičnog operativnog programa, prema stavku 4.
4. Doprinos otkazan u skladu sa stavkom 2. ne može se ponovno koristiti za bilo koju operaciju koja podliježe korekciji ili, u slučaju financijske korekcije za sustavnu nepravilnost, za bilo koju operaciju na koju utječe sustavna nepravilnost.
5. Financijska korekcija ne dovodi u pitanje obvezu država članica na potraživanje povrata u skladu s ovim člankom.
Članak 54.
Financijske korekcije od strane Komisije
1. Komisija putem provedbenih akata provodi financijske korekcije otkazivanjem cijelog ili dijela doprinosa Unije operativnom programu i od države članice zahtijeva povrat sredstava kako bi se iz financiranja Unije isključili rashodi kojima se krši mjerodavno pravo.
2. Kršenje mjerodavnog prava dovodi do financijske korekcije samo u vezi s rashodom koji je prijavljen Komisiji i, ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
kršenje je utjecalo na odabir operacija od strane tijela odgovornog za potporu iz Fonda ili u slučaju kada zbog prirode kršenja nije moguće odrediti taj učinak ali da postoji dokazan rizik da je kršenje imalo takav učinak;
(b)
kršenje je utjecalo na utrošeni iznos koji je prijavljen za naknadu iz proračuna Unije ili u slučaju kada zbog prirode kršenja nije moguće odrediti količinu financijskog učinka postoji, no postoji dokazan rizik da je kršenje imalo takav učinak.
3. Pri odlučivanju o financijskoj korekciji iz stavka 1. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir prirodu i ozbiljnost kršenja mjerodavnog prava te njegove financijske posljedice za proračun Unije. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o donesenim odlukama o primjeni financijskih korekcija.
Članak 55.
Kriteriji za financijske korekcije od strane Komisije
1. Komisija provodi financijske korekcije putem provedbenih akata, ukidanjem cijelog ili dijela doprinosa Unije za operativni program u skladu s člankom 54., ako nakon provedenog potrebnog ispitivanja zaključi da:
(a)
postoji ozbiljan nedostatak u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole operativnog programa koji je doveo u pitanje doprinos Unije koji je već isplaćen za operativni program;
(b)
država članica nije poštovala svoje obveze prema članku 53. prije otvaranja postupka korekcija prema ovom stavku;
(c)
rashod sadržan u zahtjevu za plaćanje je nepravilan i država članica ga nije ispravila prije otvaranja postupka korekcija prema ovom stavku.
Komisija temelji svoje financijske korekcije na pojedinačnim slučajevima utvrđene nepravilnosti i uzima u obzir to je li nepravilnost sustavna. Kada nije moguće točno odrediti iznos nepravilnog rashoda naplaćenog Fondu, Komisija primjenjuje fiksnu stopu ili procjenu vrijednosti financijske korekcije.
2. Pri odlučivanju o korekciji iz stavka 1. Komisija poštuje načelo proporcionalnosti tako što uzima u obzir prirodu i težinu nepravilnosti te opseg i financijske implikacije nedostataka u sustavima upravljanja i kontrole unutar operativnog programa.
3. U slučaju kada Komisija temelji svoje mišljenje na izvješćima revizora koji nisu revizori iz njezinih vlastitih službi, donosi vlastite zaključke o financijskim posljedicama nakon ispitivanja mjera koje je poduzela dotična država članica prema članku 53. stavku 2., obavijesti poslane prema članku 30. stavku 2. i svih odgovora države članice.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 62., kojim se određuju detaljna pravila u vezi s kriterijima za određivanje slučajeva koje treba smatrati ozbiljnim nedostacima u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, uključujući glavne vrste ozbiljnih odstupanja, kriterije za određivanje razine financijske korekcije koju treba primijeniti i kriterije za primjenu fiksnih stopa ili procjenu vrijednosti financijskih korekcija.
Članak 56.
Postupak za financijske korekcije od strane Komisije
1. Prije donošenja odluke o financijskoj korekciji, Komisija pokreće postupak izvješćujući državu članicu o privremenim zaključcima svojih ispitivanja i zahtijevajući od države članice da dostavi svoje primjedbe u roku od dva mjeseca.
2. U slučaju kada Komisija predlaže financijsku korekciju na temelju procjene vrijednosti ili fiksne stope, državi članici se daje prilika da dokaže, provjerom predmetne dokumentacije, da je stvarni razmjer nepravilnosti manji od procjene Komisije. U dogovoru s Komisijom, država članica može ograničiti obuhvat te provjere na primjereni dio ili uzorak predmetne dokumentacije. Osim u propisno opravdanim slučajevima, vrijeme dopušteno za ovo ispitivanje ne smije prijeći dodatno razdoblje od dva mjeseca nakon dvomjesečnog razdoblja iz stavka 1.
3. Komisija uzima u obzir sve dokaze koje dostavlja država članica unutar rokova iz stavka 1. i 2.
4. U slučaju da država članica ne prihvati privremene zaključke Komisije, Komisija poziva državu članicu na saslušanje, kako bi osigurala da su sve odgovarajuće informacije i primjedbe dostupne kao temelj za zaključke Komisije o primjeni financijske korekcije.
5. U slučaju dogovora i ne dovodeći u pitanje stavak 7. ovog članka, država članica može ponovno upotrijebiti Fond u skladu s člankom 53. stavkom 3.
6. U svrhu primjene financijskih korekcija, Komisija donosi odluku, pomoću provedbenih akata, u roku od šest mjeseci od datuma saslušanja, ili od datuma primitka dodatnih informacija kad je država članica pristala dostaviti takve dodatne informacije nakon saslušanja. Komisija uzima u obzir sve informacije i primjedbe dostavljene za vrijeme trajanja postupka. Ako se saslušanje ne održi, rok od šest mjeseci počinje se računati nakon dva mjeseca od dana kada je Komisija poslala poziv na saslušanje.
7. Kad Komisija pri vršenju svojih nadležnosti u okviru članka 36. ili Europski revizorski sud otkriju nepravilnosti koje ukazuju na ozbiljan nedostatak u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole, financijska korekcija koja iz tog proiziđe smanjuje potporu iz Fonda za operativni program.
Prvi podstavak ne primjenjuje se u slučaju ozbiljnog nedostatka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole koji je, prije nego što su ga Komisija ili Europski revizorski sud primijetili:
(a)
zabilježen u izjavi o upravljanju, godišnjem izvješću o kontroli ili revizorskom mišljenju podnesenom Komisiji u skladu s člankom 59. stavkom 5. Financijske uredbe ili u nekom drugom revizorskom izvješću tijela za reviziju predanom Komisiji i poduzete su odgovarajuće mjere; ili
(b)
bio predmet odgovarajućih korektivnih mjera od strane države članice.
Procjena ozbiljnog nedostatka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole temelji se na mjerodavnom pravu u vrijeme kad su podnesene odgovarajuće upravljačke izjave, izvješća o godišnjoj kontroli i revizorska mišljenja.
Prilikom odlučivanja o financijskoj korekciji, Komisija:
(a)
poštuje načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir prirodu i težinu ozbiljnog nedostatka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole i njegove financijske posljedice za proračun Unije;
(b)
u svrhu primjene fiksne stope ili procjene vrijednosti financijskih korekcija, isključuje neredovite rashode koje je država članica prethodno otkrila, za koje je izvršena prilagodba u financijskim izvještajima u skladu s člankom 50. stavkom 10. i rashode koji se trenutačno pregledavaju radi utvrđivanja njihove legalnosti i ispravnosti prema članku 49. stavku 2;
(c)
uzima u obzir fiksnu stopu ili procjene vrijednosti financijskih korekcija koje država članica primijeni na rashode za ostale ozbiljne nedostatke koje država članica otkrije kad procjenjuje rizik za proračun Unije.
Članak 57.
Povrat sredstava
1. Svaki povrat sredstava u proračun Europske unije izvršava se prije roka navedenog u nalogu za povrat koji se sastavlja u skladu s člankom 73. Financijske uredbe. Datum dospijeća je zadnji dan drugog mjeseca nakon izdavanja naloga.
2. Za svako kašnjenje u izvršavanju povrata obračunava se kamata na račun zakašnjelog plaćanja, počevši od datuma dospijeća i zaključno s datumom na koji je plaćanje izvršeno. Stopa takve kamate je jedan i pol postotnih bodova iznad stope koju primjenjuje Europska središnja banka u svojim glavnim operacijama refinanciranja na prvi radni dan u mjesecu u kojem pada datum dospijeća.
Članak 58.
Proporcionalna kontrola operativnih programa
1. Operacije za koje ukupni prihvatljivi rashodi ne prelaze 150 000 EUR podliježu samo jednoj reviziji koju provodi ili tijelo za reviziju ili Komisija prije predaje financijskih izvještaja za obračunsku godinu u kojoj je operacija dovršena. Druge operacije podliježu samo jednoj reviziji u obračunskoj godini koju provode tijelo za reviziju ili Komisija prije predaje financijskih izvještaja za obračunsku godinu u kojoj je operacija dovršena. Operacije ne podliježu reviziji koju provodi Komisija ili tijelo za reviziju ni u jednoj godini ako je reviziju te godine već proveo Europski revizorski sud, pod uvjetom da rezultate revizorskog rada koji je u takvim operacijama izvršio Europski revizorski sud za potrebe izvršavanja svojih zadaća mogu upotrebljavati tijelo za reviziju ili Komisija.
2. Revizija operacije u okviru potpore iz OP I može obuhvatiti sve faze njezine provedbe i sve razine distribucijskog lanca, osim jedino kontrole stvarnih primatelja pomoći, osim ako se pri procjeni rizika utvrdi poseban rizik od nepravilnosti ili prijevare.
3. Za operativne programe za koje najnovije revizorsko mišljenje ukazuje na nepostojanje značajnih nedostataka, Komisija se može složiti s tijelom za reviziju na kasnijem sastanku iz članka 37. stavka 2. da se potrebnu razinu revizije može smanjiti kako bi postala razmjerna utvrđenom riziku. U tim slučajevima Komisija ne provodi svoje revizije na licu mjesta osim ako dokazi ukazuju na nedostatke u sustavu upravljanja i kontrole koji utječu na rashode podnesene Komisiji u obračunskoj godini za koju je Komisija prihvatila financijske izvještaje.
4. Za operativne programe za koje Komisija zaključi da je mišljenje tijela za reviziju pouzdano, može s tijelom za reviziju dogovoriti ograničenje Komisijinih revizija na licu mjesta kojima revidira rad tijela za reviziju, osim u slučaju postojanja dokaza o nedostacima u radu tijela za reviziju u obračunskoj godini za koju je Komisija prihvatila financijske izvještaje.
5. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. tijelo za reviziju i Komisija mogu provesti revizije operacija u slučaju da procjena rizika ili revizija Europskog revizijskog suda utvrdi specifičan rizik od nepravilnosti ili prijevare, u slučaju dokaza o ozbiljnim nedostacima u djelotvornosti sustava upravljanja i kontrole dotičnog operativnog programa i tijekom razdoblja iz članka 51. stavka 1. Komisija može, za potrebe procjene rada tijela za reviziju, preispitati revizorski trag tijela za reviziju ili poduzeti reviziju na licu mjesta tijela za reviziju i, ako je to nužno, u svrhu dobivanja jamstva djelotvornog funkcioniranja tijela za reviziju, a sukladno međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima, Komisija može sama provesti reviziju operacija.
POGLAVLJE 4.
Opoziv odobrenih sredstava
Članak 59.
Opoziv odobrenih sredstava
1. Komisija opoziva sve dijelove iznosa u operativnom programu koji nisu iskorišteni za plaćanje predfinanciranja i međuplaćanja do 31. prosinca treće financijske godine od godine proračunske obveze u okviru operativnog programa ili za koje nije dostavljen, u skladu s člankom 45., zahtjev za plaćanje sastavljen u skladu s člankom 41., uključujući svaki zahtjev za plaćanjem koji je u cijelosti ili djelomično predmetom prekida roka plaćanja ili obustave plaćanja.
2. Dio obveza koje ostanu otvorene 31. prosinca 2023. godine opoziva se u slučaju da bilo koji dokument iz članka 52. stavka 1. nije predan Komisiji u roku utvrđenom člankom 52. stavkom 1.
Članak 60.
Izuzeće od opoziva odobrenih sredstava
1. Iznos na koji se odnosi opoziv odobrenih sredstava umanjuje se za iznose jednake dijelu proračunske obveze za koju:
(a)
su operacije obustavljene sudskim postupkom ili upravnom žalbom koja ima suspenzivni učinak; ili
(b)
nije bilo moguće zatražiti plaćanje zbog više sile s ozbiljnim posljedicama za provedbu cijelog ili dijela operativnog programa.
Nacionalna tijela koja se pozivaju na višu silu u skladu s prvim podstavkom točkom (b) dokazuju izravne posljedice više sile za provedbu cijelog ili dijela operativnog programa.
Za potrebe prvog podstavka točaka (a) i (b) navedeno umanjivanje može se zatražiti jednom ako su obustava ili viša sila trajale najviše jednu godinu ili određeni broj puta koji odgovara trajanju više sile ili broju godina od datuma sudske ili upravne odluke kojom se suspendira provedba operacije do datuma pravomoćne sudske ili upravne odluke.
2. Do 31. siječnja država članica šalje Komisiji obavijest o izuzećima iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) za iznos koji će se prijaviti do kraja prethodne godine.
Članak 61.
Postupak
1. Komisija pravovremeno obavješćuje državu članicu i upravljačko tijelo kada god postoji rizik od primjene pravila o opozivu odobrenih sredstava u skladu s člankom 59.
2. Na temelju podataka koje ja zaprimila 31. siječnja, Komisija obavješćuje državu članicu i upravljačko tijelo o iznosu opozvanih odobrenih sredstava koji proizlazi iz tih podataka.
3. Država članica ima rok od dva mjeseca u kojem može pristati na iznos odobrenih sredstava koji će biti opozvan ili dostaviti svoje primjedbe.
4. Do 30. lipnja država članica dostavlja Komisiji revidirani plan financiranja u kojem je za predmetnu financijsku godinu iskazan umanjeni iznos potpore operativnom programu. Ako se država članica ne dostavi navedeni plan financiranja, Komisija revidira plan financiranja umanjenjem doprinosa iz Fonda za predmetnu financijsku godinu.
5. Komisija mijenja odluku o donošenju operativnog programa, putem provedbenih akata, najkasnije 30. rujna.
GLAVA VII.
DELEGIRANJA OVLASTI, PROVEDBENE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 62.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiju podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Delegiranja ovlasti iz članka 13. stavka 6., članka 30. stavka 2. petog podstavka, članka 32. stavka 8. prvog podstavka, članka 32. stavka 9., članka 34. stavka 7., članka 34. stavka 8. i članka 55. stavka 4. dodjeljuju se na neodređeno vremensko razdoblje od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
3. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
4. Delegirani akti stupaju na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Ako do isteka tog roka ni Europski parlament ni Vijeće ne ulože prigovor na delegirani akt, on se objavljuje u Službenom listu Europske unije i stupa na snagu na datum koji je u njemu naveden.
Delegirani akt može biti objavljen u Službenom listu Europske unije i stupiti na snagu prije isteka tog roka ako su i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju o svojoj namjeri da neće uložiti prigovore.
Ako Europski parlament ili Vijeće ulože prigovor na delegirani akt, akt ne stupa na snagu. Institucija koja ima prigovor na delegirani akt navodi razloge za svoje prigovore.
Članak 63.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže Odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
3. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Ako odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta u pogledu provedbenih ovlasti iz članka 32. stavka 8. drugog podstavka ove Uredbe i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 64.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 11. ožujka 2014.