NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 101/2013
ze dne 4. února 2013
o použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2) stanoví obecná pravidla pro hygienu potravin vztahující se na provozovatele potravinářských podniků, přičemž přihlíží především k zásadě týkající se všeobecného používání postupů založených na analýze rizik a kritických kontrolních bodech (dále jen „HACCP“).
(2)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní pravidla pro hygienu potravin živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků nepoužijí k odstranění povrchového znečištění produktů živočišného původu žádnou jinou látku než pitnou vodu, pokud nebylo použití dotyčné látky schváleno v souladu s uvedeným nařízením.
(3)
Dále nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (3) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle nařízení (ES) č. 852/2004. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků musí zajistit, aby potraviny splňovaly uvedená mikrobiologická kritéria.
(4)
Dne 14. prosince 2010 Komise obdržela žádost o povolení použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu a masa.
(5)
Dne 26. července 2011 přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) vědecké stanovisko týkající se hodnocení bezpečnosti a účinnosti kyseliny mléčné pro odstraňování povrchové mikrobiální kontaminace z jatečně upravených těl skotu, výsekových částí a výrobního masa (ořezu) (Scientific Opinion on the evaluation of the safety and efficacy of lactic acid for the removal of microbial surface contamination from beef carcases, cuts and trimmings) (4).
(6)
Ve svém stanovisku dospěl úřad EFSA k závěru, že ošetření, při nichž se k dekontaminaci používá kyselina mléčná, nepředstavují žádné bezpečnostní riziko, pakliže je použitá látka v souladu se specifikacemi Unie pro potravinářské přídatné látky. Dále úřad EFSA dospěl k závěru, že ošetření kyselinou mléčnou dosahují zásadního snížení mikrobiální kontaminace oproti situaci, kdy není použito žádné ošetření, nebo ve srovnání s ošetřením pitnou vodou, a že je nepravděpodobné, že by taková ošetření přispívala k rozvoji rezistence mikroorganismů.
(7)
Úřad EFSA doporučuje, aby provozovatelé potravinářských podniků potvrdili antimikrobiální účinnost těchto ošetření při svých specifických podmínkách zpracování a ověřili koncentraci kyseliny mléčné, teplotu aplikace a další faktory, které ovlivňují její účinnost ve funkci dekontaminačního činidla. Úřad EFSA ve svém stanovisku dále dospěl k závěru, že z tohoto použití kyseliny mléčné neplynou žádné negativní dopady na životní prostředí.
(8)
Podle stanoviska EFSA nebude zbytkové množství, které se v souvislosti s ošetřením kyselinou mléčnou vstřebá do hovězího masa, převyšovat 190 mg/kg. Takovéto množství se považuje za zbytkové ve srovnání s aktivním množstvím, jehož je třeba ke snížení povrchové mikrobiální kontaminace. Nemá ani žádný technologický účinek na konečný produkt. Zbytkové množství kyseliny mléčné použité ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace je zanedbatelné ve srovnání s množstvím kyseliny mléčné, která se v hovězím mase přirozeně vyskytuje, a nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko. V některých masných polotovarech jsou jako potravinářské přídatné látky pro účely konzervace povoleny soli kyseliny mléčné. Pro tyto účely se běžně používají hodnoty 20 000 mg/kg. Použití kyseliny mléčné pro účely snižování povrchové mikrobiální kontaminace se tudíž jasně odlišuje od jejího použití jakožto potravinářské přídatné látky.
(9)
S ohledem na stanovisko EFSA a vzhledem ke schopnosti kyseliny mléčné zásadním způsobem snižovat možnou mikrobiální kontaminaci je vhodné povolit její použití ke snižování povrchové kontaminace. Takovéto použití by však mělo podléhat určitým podmínkám. Mělo by být omezeno na použití na úrovni jatek u jatečně upravených těl, jejich půlek či čtvrtí a mělo by být začleněno do správné hygienické praxe a systémů založených na HACCP.
(10)
Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (5), stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky, a to zejména takové, které se týkají původu, kritérií pro čistotu a jakýchkoli dalších nezbytných informací.
(11)
Podle stanoviska EFSA by kyselina mléčná používaná ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu měla být v souladu se specifikacemi pro kyselinu mléčnou stanovenými právními předpisy Unie. V případě, že se kyselina mléčná používá ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace podle tohoto nařízení, bylo by tudíž vhodné, aby taková kyselina mléčná byla v souladu se specifikacemi stanovenými nařízením (EU) č. 231/2012.
(12)
Použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí nesmí mít vliv na povinnost provozovatelů potravinářských podniků dodržovat požadavky právních předpisů Unie týkajících se hygieny potravin, jak je stanoví nařízení (ES) č. 852/2004, (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 2073/2005, a nemělo by být v žádném případě považováno za náhradu správné hygienické praxe na jatkách a provozních postupů či za alternativu při plnění požadavků uvedených nařízení.
(13)
Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou. Komise proto předložila Radě návrh týkající se tohoto opatření a předala jej současně i Evropskému parlamentu.
(14)
S ohledem na skutečnost, že ve stanovených lhůtách Rada nerozhodla a Evropský parlament nevyjádřil s opatřením nesouhlas, měla by Komise opatření přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Provozovatelé potravinářských podniků mohou na úrovni jatek používat kyselinu mléčnou ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí v souladu s podmínkami stanovenými v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. února 2013.
32013R0101
L 034/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
04.02.2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 101/2013
od 4. veljače 2013.
o primjeni mliječne kiseline za smanjivanje površinskog mikrobiološkog onečišćenja goveđih trupova
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (2) utvrđena su pravila za subjekte u poslovanju hranom o higijeni hrane, vodeći posebno računa o načelu općeg provođenja postupaka koji se zasnivaju na Analizi opasnosti i određivanju kritičnih kontrolnih točaka (HACCP).
(2)
Uredbom (EZ) br. 853/2004 utvrđena su posebna higijenska pravila za hranu životinjskog podrijetla za subjekte u poslovanju hranom. U njoj je predviđeno da subjekti u poslovanju hranom ne smiju primjenjivati druge tvari, osim vode za piće, za odstranjivanje onečišćenja s proizvoda životinjskoga podrijetla, ako korištenje tvari nije odobreno u skladu s tom Uredbom.
(3)
Osim toga, Uredbom Komisije (EZ) br. 2073/2005 od 15. studenoga 2005. o mikrobiološkim kriterijima za hranu (3) utvrđeni su mikrobiološki kriteriji za određene mikroorganizme i provedbena pravila koja moraju poštovati subjekti u poslovanju hranom prilikom provođenja općih i posebnih higijenskih mjera navedenih u Uredbi (EZ) br. 852/2004. Uredbom je predviđeno da subjekti u poslovanju hranom moraju osigurati da hrana udovoljava tim mikrobiološkim kriterijima.
(4)
Komisija je 14. prosinca 2010. primila zahtjev za odobrenje primjene mliječne kiseline za smanjenje površinskog onečišćenja goveđih trupova i mesa.
(5)
Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila je 26. srpnja 2011. znanstveno mišljenje o procjeni sigurnosti i djelotvornosti mliječne kiseline za odstranjivanje površinskog mikrobiološkog onečišćenja s trupova goveda, komada i odrezaka (4).
(6)
U svojem mišljenju EFSA zaključuje da obrada primjenom mliječne kiseline za dekontaminaciju nema štetno djelovanje pod uvjetom da tvar koja se koristi udovoljava specifikacijama Unije za prehrambene aditive. Dodatno tome EFSA zaključuje da obrade s mliječnom kiselinom doprinose značajnom smanjenju mikrobiološke kontaminacije u usporedbi s ni s kakvom obradom ili obradom s vodom za piće, te da nije vjerojatno da bi takve obrade potakle nastajanje antimikrobne otpornosti.
(7)
EFSA preporučuje da subjekti u poslovanju hranom potvrde antimikrobnu djelotvornost takvih obrada u okviru svojih specifičnih uvjeta prerade te da provjere koncentraciju mliječne kiseline, temperaturu primjene i druge čimbenike koji utječu na njezinu djelotvornost kao sredstva za dekontaminaciju. U mišljenju EFSA-a također se zaključuje da primjena mliječne kiseline nema negativnih posljedica po okoliš.
(8)
Prema mišljenju EFSA-e količina rezidua koja se apsorbira u goveđe meso obradom s mliječnom kiselinom neće biti veća od 190 mg/kg. Ta se količina smatra rezidualnom u usporedbi s djelatnom količinom potrebnom za smanjenje mikrobiološke kontaminacije površine. Osim toga, nema tehnološkog učinka na konačan proizvod. Dodatno tome, rezidualna količina mliječne kiseline koja se koristi za smanjenje mikrobiološke kontaminacije površine zanemariva je u usporedbi s količinom mliječne kiseline koja se prirodno nalazi u goveđem mesu i nema štetnog djelovanja. U određenim mesnim pripravcima soli mliječne kiseline dopuštene su kao prehrambeni aditivi u svrhu konzerviranja. U tu svrhu obično se koriste količine od 20 000 mg/kg. Zato postoji jasna razlika između primjene mliječne kiseline za smanjenje površinske mikrobiološke kontaminacije i njezinog korištenja kao prehrambenog aditiva.
(9)
U skladu s mišljenjem EFSA-e, uzimajući u obzir da mliječna kiselina značajno doprinosi smanjenju moguće mikrobiološke kontaminacije, primjereno je odobriti njezinu primjenu za smanjenje površinske kontaminacije. Takva primjena međutim treba ovisiti o određenim uvjetima. Njezinu primjenu treba ograničiti na upotrebu na trupovima ili polutkama ili četvrtinama na razini klaonica te se ona treba integrirati u dobru higijensku praksu i sustave utemeljene na sustavu Analize opasnosti i određivanja kritičnih kontrolnih točaka.
(10)
Uredbom Komisije (EU) br. 231/2012 od 9. ožujka 2012. o određivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđene su specifikacije za prehrambene aditive koji se posebno odnose na podrijetlo, kriterij čistoće i druge potrebne podatke.
(11)
U skladu s mišljenjem EFSA-e, mliječna kiselina koja se primjenjuje za smanjenje površinskog onečišćenja trupla goveda mora biti u skladu sa specifikacijama za mliječnu kiselinu utvrđenima zakonima Unije. Prema tome, kad se prema ovoj Uredbi mliječna kiselina primjenjuje za smanjenje površinskog mikrobiološkog onečišćenja, primjereno je da takva mliječna kiselina udovoljava uvjetima specifikacija utvrđenima u Uredbi (EU) br. 231/2012.
(12)
Primjena mliječne kiseline za smanjenje površinskog mikrobiološkog onečišćenja goveđih trupova ili polutki ili četvrtina ne smije utjecati na obvezu subjekta u poslovanju hranom da udovoljava zahtjevima zakona Unije o higijeni hrane, kako su utvrđeni u uredbama (EZ) br. 852/2004, (EZ) br. 853/2004 i (EZ) br. 2073/2005 i ni u kojem se slučaju ne smije smatrati zamjenom za dobru higijensku praksu pri klanju i u postupcima prerade odnosno kao alternativa za udovoljavanje zahtjevima iz tih uredaba.
(13)
Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja nije donio svoje mišljenje u roku koji zadao predsjedatelj. Komisija je zato Vijeću predočila prijedlog vezano uz tu mjeru te ga istodobno dostavila i Europskom parlamentu.
(14)
S obzirom na to da u primjerenom roku Vijeće nije djelovalo, a Europski se parlament nije usprotivio mjeri, Komisija je dužna usvojiti mjeru,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Subjekti u poslovanju hranom smiju primjenjivati mliječnu kiselinu za smanjivanje površinske mikrobiološke kontaminacije na trupovima ili polutkama ili četvrtinama goveda na razini klaonica u skladu s uvjetima navedenim u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. veljače 2013.