PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1195/2014
ze dne 29. října 2014
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 15. února 2014 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka („dotčená země“) do Unie na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 („základní nařízení“). Dne 4. září 2014 byla v Úředním věstníku zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení (3).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých pstruhů duhových a o podstatné újmě, jež tímto subvencováním vznikla, které Komise považovala za dostatečné pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise před zahájením řízení oznámila vládě Turecka („turecká vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala tureckou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(4)
Turecká vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily. Během konzultací se nepodařilo dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody. Po konzultacích bylo od turecké vlády obdrženo podání. Komise příslušné připomínky náležitě zohlednila.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 15. února 2014 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) informovala rovněž o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecka do Unie.
(6)
Definice výrobního odvětví Unie, zástupci výrobců v Unii a období šetření byli titíž při analýze újmy provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření i při analýze újmy provedené v rámci souběžného antidumpingového šetření, a obě analýzy dospěly ke stejným závěrům, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení konzistentních zjištění. Z tohoto důvodu byly připomínky k aspektům týkajícím se újmy vznesené v rámci jednoho z těchto řízení brány v potaz v obou šetřeních.
3. Zúčastněné strany
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření zvláště informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Turecku a turecké orgány, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a vyzvala je k účasti v šetření.
(8)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
4. Výběr vzorku
(9)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran, zejména výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v Turecku.
4.1 Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení a vzhledem k velké roztříštěnosti výrobního odvětví Unie, jež zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, které jsou výrobci, vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé). Tento vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo na základě údajů uvedených v podnětu více než 12 % celkové výroby v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
4.2 Výběr vzorku dovozců
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
4.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.
(14)
Požadované informace poskytlo osmnáct skupin vyvážejících výrobců v Turecku a rovněž souhlasilo se zařazením do vzorku. Celkový deklarovaný objem vývozu příslušných pstruhů duhových do Unie uskutečněného v roce 2013 těmito společnostmi představuje veškerý vývoz z Turecka do Unie.
(15)
V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení. Na skupiny společností zařazené do vzorku, které se nacházejí ve dvou různých regionech, připadá téměř 64 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie.
(16)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že by měla být do vzorku rovněž zahrnuta. Argumentovala tím, že výhradně produkuje, zpracovává a prodává pstruhy (tj. že neprovozuje žádnou jinou činnost), a to již od roku 1971, což znamená, že je prvním výrobcem dotčeného výrobku v Turecku. Dále uvedla, že má značný podíl prodeje na domácím trhu, a konečně, že je největším výrobcem v regionu Marmara.
(17)
Komise připomíná, že v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení se výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k tomu, že navržený vzorek představuje 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie, je tento vzorek pro situaci tureckého průmyslu reprezentativní. Společnosti zařazené do vzorku se navíc nacházejí ve dvou různých regionech (ze tří zastoupených celkem), což se pro účely šetření považuje za dostačující. Komise proto trvá na tom, že společnosti zařazené do vzorku odpovídají největším reprezentativním objemům dovozu, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumány.
5. Individuální zjišťování
(18)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. V této fázi šetření Komise ohledně těchto žádostí o individuální zjišťování nepřijala žádné rozhodnutí. Komise se rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.
6. Odpovědi na dotazník
(19)
Komise turecké vládě, všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům a skupinám vyvážejících výrobců v Turecku zařazeným do vzorku zaslala dotazníky.
(20)
Tři společnosti v rámci jedné skupiny tureckých vyvážejících výrobců požádaly o zproštění povinnosti poskytnout odpověď na dotazník. První z těchto společností namítala, že její hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů a že produkuje pouze malý objem dotčeného výrobku. Druhá společnost provozuje malý supermarket a produkce dotčeného výrobku pro ni představuje pouze okrajovou aktivitu a třetí společnost byla dovozcem ve spojení a její prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl významný. Komise se rozhodla zprostit povinnosti vyplnit dotazník zmíněnou společnost provozující malý supermarket. Trvala však na svém stanovisku, že další zmíněná společnost, jejíž hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů, musí dotazník vyplnit, a rovněž tak zmíněný dovozce ve spojení, neboť vyprodukovaný objem (v případě vyvážejícího výrobce), respektive objem prodeje (v případě dovozce ve spojení) byl stále významný.
(21)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od turecké vlády a od všech ostatních skupin vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku a od společností žádajících o individuální zjišťování.
7. Inspekce na místě
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro předběžné stanovení existence subvencí, jimi způsobené újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francie
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španělsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itálie
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španělsko
b)
vyvážející výrobci v Turecku:
-
skupina společností ve spojení „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
skupina společností ve spojení „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina společností ve spojení „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
vláda Turecka:
-
Ministerstvo hospodářství, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby, Ankara, Turecko
d)
dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení s tureckými vývozci:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
výrobce v Unii (zpracovatel), který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Turecku (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polsko („TPL“)
8. Období šetření a posuzované období
(23)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 („období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(25)
Jak již bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, definice dotčeného výrobku byla předmětem opravy. Tato oprava byla čistě redakční a neměla vliv na rozsah definice.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku a/nebo vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(27)
Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(28)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Podle těchto stran u nich existují v porovnání s neuzenými pstruhy rozdíly ve výrobním postupu a ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech. Turecké orgány dále tvrdily, že struktura nákladů výrobců uzeného filé a struktura nákladů jiných výrobců se podstatně liší, což by nasvědčovalo tomu, že uzené a neuzené výrobky nejsou tímtéž výrobkem. Dotyčné strany se také odvolávaly na dvě předchozí antidumpingová šetření dokončená v roce 2004 (5), respektive 2005 (6), která se týkala podobných výrobků (velký duhový pstruh a losos) a při nichž uzené výrobky do definice výrobku nespadaly. Strany se odvolávaly zejména na 9. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 437/2004 (7), kde se konstatuje, že uzení by změnilo základní vlastnosti příslušného výrobku. Na tomto základě by uzení pstruzi měli být vyloučeni z definice výrobku v tomto šetření.
(29)
Šetření ukázalo, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ - na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Všichni pstruzi mají především stejné základní vlastnosti (chemické, výživové nebo jiné) a příslušné zpracování je těchto vlastností nezbavuje, nýbrž jeho výsledkem jsou pouze různé úpravy, které jsou pouze různými způsoby uchování ryb před dalším zpracováním, přípravou, tepelným zpracováním či konzumací. Proto byl učiněn závěr, že konzervace uzením nemění podstatným způsobem základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokud jde o odlišné výrobní postupy a odlišnou strukturu nákladů, dotyčné strany nevysvětlily, jak by toto mohlo ovlivnit závěr, že uzené a neuzené výrobky jsou týmž výrobkem. V každém případě nemají případné rozdíly ve výrobních postupech jako takové žádný dopad na definici výrobku. V tomto konkrétním případě se navíc výrobní postup a struktura nákladů u uzeného filé ve skutečnosti významně nelišily od výrobního postupu a struktury nákladů u jiných úprav pstruhů. U každé úpravy byly hlavní nákladovou položkou náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučka a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být odmítnuta.
(31)
V předchozích šetřeních, na která se zúčastněné strany odvolávají, nebyly na rozdíl od tohoto šetření uzené výrobky zahrnuty v podnětu, který vedl k zahájení těchto případů. Proto nespadaly do rámce těchto šetření, a nebyly tedy šetřeny. V 9. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 437/2004 se řeší tvrzení jedné ze zúčastněných stran, že zmrazené celé ryby a filé měly být z řízení vyloučeny. Uvedené šetření však neshledalo, ani specificky nekonstatovalo, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Na základě toho, že při současném šetření bylo zjištěno, že všechny úpravy pstruhů mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, by tento argument měl být odmítnut.
(32)
Z výše uvedených důvodů bylo tvrzení, že uzené produkty by měly být vyloučeny z rozsahu definice výrobku, v této fázi odmítnuto.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(33)
Žadatel tvrdil, že turecká vláda subvencuje tureckou akvakulturu. Podnět obsahoval důkazy prima facie o několika praktikách subvencování, jež jsou obsaženy jak v právních předpisech, tak i v řadě politických dokumentů, které tvoří základ pro poskytování státní podpory pro uvedené odvětví.
(34)
Komise provedla přezkoumání a rozbor dokumentů poskytnutých v podnětu, jakož i dalších dokumentů, které poskytli v průběhu šetření turecká vláda a vyvážející výrobci zařazení ve vzorku, a shledala, že ze všech těchto dokumentů plyne, že odvětví akvakultury je v Turecké republice zvýhodňované v mnoha směrech.
(35)
Rozhodnutí tureckých orgánů subvencovat specificky akvakulturu sahá zpět do roku 2003, a v jeho důsledku plynuly v posledních deseti letech tureckým producentům a vývozcům značné objemy veřejných peněz.
(36)
V rámci konzultací před zahájením šetření mezi tureckou vládou a Komisí zmíněných výše ve 3. a 4. bodě odůvodnění turecká vláda existenci žádného z šetřených režimů nezpochybnila.
2. Šetřené režimy
(37)
Komise zaslala turecké vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným ve vzorku dotazníky a vyžádala si informace týkající se následujících režimů, které údajně zahrnovaly poskytování subvencí odvětví akvakultury:
-
Státní podpora investic do akvakultury
-
osvobození od cla
-
osvobození od DPH
-
snížení daní
-
příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele)
-
příspěvky na úroky
-
přidělení pozemků
-
příspěvky na daň z příjmu
-
příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců)
-
Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
-
přímé dotace pro chovatele pstruhů
-
přímé dotace na ekologickou produkci pstruhů
-
zvláštní podpora na nedospělé jedince
-
Subvencované půjčky a pojištění pro producenty pstruhů
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované bankou Ziraat Bankasi
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy
-
Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
-
Dotace na poradenské služby
-
Dotace na rybářská plavidla
-
nákup pohonných hmot pro rybářské lodě (sleva na spotřební dani z lodních pohonných hmot)
-
vyřazování rybářských plavidel
-
Jiné subvence a jiné programy subvencí
3. Státní podpora investic do akvakultury
3.1 Úvod
(38)
Turecká vláda zavedla režim podpory pro podniky, které investují prostředky do určitých odvětví a určitých regionů, přičemž jedním z těchto odvětví je akvakultura. Účelem tohoto režimu je:
-
zvýšit výrobu a zaměstnanost,
-
podpořit rozsáhlé investice napomáhající mezinárodní konkurenceschopnosti,
-
podnítit přímé zahraniční investice,
-
podporovat investice do ochrany životního prostředí a činností v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s cíli vymezenými v různých tureckých rozvojových plánech a ročních programech, které jsou podrobněji popsány níže.
3.2 Právní základ
(39)
Ustanovení o státní podpoře investic do akvakultury obsahují následující právní předpisy: Nařízení Turecké republiky č. 2012/3305 o státní podpoře investic, zveřejněné dne 19. června 2012 v Úřední sbírce č. 28328, a sdělení č. 2012/1 o provádění nařízení o státní podpoře investic, zveřejněné dne 20. června 2012v Úřední sbírce č. 28329.
3.3 Zjištění v rámci šetření
(40)
Ačkoli pro období šetření je relevantním režimem podpory nařízení Turecké republiky č. 2012/3305, podobné předpisy existovaly od roku 2006 a i předtím. Tento údaj je důležitý, neboť subvence související s nákupem stálých aktiv, například investiční subvence, mohou být vztaženy k období šetření, přestože byly uděleny již před jeho začátkem.
(41)
Šetření potvrdilo existenci zmíněných režimů státní podpory. Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2/A nařízení č. 2012/3305 na seznamu odvětví, pro něž jsou určeny pobídky, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty („DPH“) osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, příspěvky na úroky, příspěvky na daň z příjmu a příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců). Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů určených nařízením č. 2012/3305 se intenzita podpory může lišit.
(42)
Přestože šetření potvrdilo existenci programů „regionálních investic“, žádná ze společností zařazených ve vzorku nevyužívala všech režimů. Několik těchto společností využívalo osvobození od DPH a osvobození od cla, která platí stejným způsobem pro všechny uvedené regiony v Turecku. Jelikož však společnosti zařazené do vzorku nakupovaly stroje a vybavení od společností v Unii v rámci celní unie EU-Turecko, clo nebylo vyměřeno. Kromě toho, jelikož Turecko aplikuje systém výběru DPH na vstupu a jejího vracení na výstupu, spočívaly výhody získané během období šetření pouze v tom, že společnosti získaly čas dva měsíce, než jim byla daňovými orgány DPH vrácena. Skutečnou výhodou by byl úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena. Tato výhoda je zanedbatelná, a nebyla dále analyzována.
(43)
Jedna společnost zařazená ve vzorku využila zvýhodněnou daňovou sazbu díky nákupu strojního zařízení, který se uskutečnil v rámci výše zmíněného nařízení o státní podpoře investic. Namísto obecně platné sazby daně z příjmů právnických osob ve výši 20 % zaplatila pouze 4 %.
(44)
Tatáž společnost zařazená ve vzorku rovněž využívala program příspěvků na platby sociálního zabezpečení. Jako držitel osvědčení o podpoře investic využívala nárok na příspěvky na platby sociálního zabezpečení jak pro příspěvek zaměstnavatele, tak pro příspěvek zaměstnanců. Poté, co uskutečnila svoji investici, byla společnost úřadem sociálního zabezpečení v případě nově vytvořených pracovních míst osvobozena od platby části příspěvků zaměstnavatele i zaměstnanců na sociální zabezpečení, jež odpovídala minimální mzdě. Tento režim financovalo ministerstvo hospodářství.
3.4 Závěr
(45)
Státní podpora investic se předběžně pokládá za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má státní podpora formu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.
(46)
Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na určitá hospodářská odvětví. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky působící v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch omezení, jež omezují buď na určitý typ podniku, nebo zcela vylučují některá odvětví.
(47)
Akvakultura je v příloze 2 A nařízení výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.
(48)
Podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se proto výše uvedené subvence pokládají za finanční příspěvek vlády, jenž poskytuje příjemcům výhodu.
3.5 Výpočet výše subvence
(49)
Jedna společnost využívala výhody v rámci výše uvedených režimů. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
4. Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
4.1 Úvod
(50)
Přímé dotace na vyprodukovaný 1 kg pstruha jsou hlavním subvenčním režimem, z nějž plynou výhody pro dotčený výrobek. Tyto subvence jsou každý rok revidovány v rámci každoročního přezkumu zemědělských dotací.
4.2 Právní základ
(51)
Ustanovení o přímých dotacích jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4463 o zemědělských dotacích v roce 2013 ze dne 7. března 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28612 dne 8. dubna 2013 (použitelné se zpětnou účinností od 1. ledna 2013).
4.3 Zjištění v rámci šetření
(52)
Šetření potvrdilo existenci přímých dotací na pstruhy. Bylo zjištěno, že pro období šetření byla výše dotací na 1 kg pstruha stanovena na 0,65 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun ročně. Pro vyprodukovaná množství v rozmezí 251-500 tun za rok byla poskytována polovina této částky (0,325 TRY/kg) a na vyprodukovaná množství nad 500 tun nebyly poskytovány žádné dotace. Dotace byly poskytovány výrobcům dotčeného výrobku, kteří mají licenci od Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.
(53)
Než může být provedena případná platba, musí být výrobci zaregistrováni v registračním systému pro akvakulturu Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby. Výrobci jsou podrobováni pravidelným a neohlášeným inspekcím.
(54)
Tři ze čtyř skupin společností zařazených ve vzorku využívaly v období šetření přímé dotace, jelikož samy pstruhy chovaly. Největší skupina, Ternaeben, však pstruhy nechová, nýbrž je nakupuje (převážně živé pstruhy a zmrazené celé ryby) od zemědělců, kteří nejsou ve spojení, a poté je zpracovává. Přímé dotace proto nedostávala. Nebylo tudíž zřejmé, zda výhod přímých dotací může využívat ve stejné míře skupina Ternaeben i ostatní tři skupiny společností zařazené ve vzorku, které pstruhy nejen samy chovaly, ale taktéž je nakupovaly od společností, s nimiž nejsou ve spojení, pro zpracování.
(55)
V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dotčený výrobek zahrnuje jak surovinu, na niž jsou poskytovány přímé dotace, tedy živé pstruhy, tak i výrobky z ní (čerstvé, zmrazené celé ryby, filé, uzené pstruhy). Vzhledem k tomu, že produkce živých pstruhů je dotována a prakticky všichni chovatelé pstruhů v Turecku tento režim využívají, plynou výhody z tohoto režimu přímých dotací všem výrobcům dotčeného výrobku (tj. živých pstruhů a výrobků z nich), bez ohledu na to, zda pstruhy sami chovají, nebo je nakupují pro další zpracování.
(56)
Výhody plynoucí výrobcům dotčeného výrobku lze v každém případě prokázat. V této souvislosti Komise provedla srovnání nákladů chovu zmíněných tří společností zařazených ve vzorku, které pstruhy samy chovají (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku), s cenou placenou za nákup živých nebo chlazených ryb od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Komise zjistila, že u všech tří společností byla cena za nákup živých nebo chlazených ryb nižší než průměrné náklady chovu.
(57)
Pokud jde o skupinu Ternaeben, Komise porovnala průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku) s jednotlivými průměrnými nákupními cenami, které skupina Ternaeben zaplatila za chlazené nebo živé ryby. Bylo zjištěno, že průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku byly vyšší než průměrná nákupní cena skupiny Ternaeben. Její průměrná nákupní cena podle zjištění odpovídala ostatním společnostem zařazeným ve vzorku.
(58)
Komise se proto domnívá, že společnostem zařazeným ve vzorku, a to i pokud nakupovaly pstruhy od společností, s nimiž nejsou ve spojení, plynuly z režimu přímých dotací výhody.
(59)
Žadatel tvrdil, že byla poskytnuta ještě zvláštní finanční podpora na ekologickou produkci pstruhů a na kusovou produkci nedospělých jedinců. Šetření potvrdilo existenci zvláštní finanční podpory na ekologickou produkci pstruhů. Bylo však zjištěno, že v Turecku existuje pouze jedna společnost provozující ekologickou produkci pstruhů, která však nedávno zkrachovala. V období šetření tudíž nebyly poskytnuty žádné dotace na ekologickou produkci pstruhů.
(60)
Komise navíc zjistila, že zvláštní podpora na produkci nedospělých jedinců existovala v roce 2012, avšak v roce 2013 byla zrušena, jelikož úroveň produkce mladých jedinců v Turecku již uspokojovala potřeby trhu.
4.4 Závěr
(61)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k předběžnému závěru, že výše uvedené veřejné příspěvky mají formu přímého daru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tudíž poskytují přímou výhodu tureckým producentům pstruhů podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Je poskytnuta „výhoda“, protože přímé financování (dotace) poskytují veřejné orgány bez úroku nebo licenčních poplatků. Takovéto volné finanční prostředky obvykle nejsou na trhu k dispozici.
(62)
Popsaný režim přímých dotací je specifický a napadnutelný ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož přístup k němu je omezen na určité podniky. Podniky působící v akvakultuře jsou výslovně jmenovány a pstruh je jasně uveden jako jeden z druhů, na něž je možné využívat tento subvenční režim. Tyto přímé dotace jsou specifické, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto dotacím na podniky působící v odvětví akvakultury.
4.5 Výpočet výše subvence
(63)
Celkovou výhodou každé společnosti byla průměrná výše přímých dotací obdržená v období šetření na vlastní chov živých ryb a průměrná výše dotací poskytnutých tureckou vládou na nákup živých ryb, vypočtená jako celkové poskytnuté dotace vydělené celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku.
(64)
V tabulce níže je uvedena předběžně stanovená výše výhody u těchto výše uvedených dotací, přičemž výhodou se rozumí částka, kterou dotčené společnosti obdržely v průběhu období šetření.
Přímé a nepřímé dotace
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované půjčky
5.1 Úvod
(65)
Některé veřejné a soukromé subjekty poskytovaly preferenční půjčky společnostem působícím v odvětví akvakultury. Hlavní dotčené subjekty jsou popsány níže.
(66)
Zemědělská úvěrová družstva jsou soukromoprávní subjekty zřizované zemědělskými producenty (tj. fyzickými nebo právnickými osobami, které se zabývají zemědělskou produkcí) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb při podnikání.
(67)
Zemědělská banka Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi nebo jen „Ziraat Bankasi“) je státem vlastněná banka a veřejnoprávní subjekt, jehož akcie zcela vlastní Podsekretariát Úřadu předsedy vlády pro státní pokladnu. V rámci vládního programu uvedeného níže v 70. bodě odůvodnění, jenž byl v platnosti i v období šetření, poskytuje Ziraat Bankasi preferenční půjčky subjektům z odvětví akvakultury za účelem podpory zemědělské produkce a podnikání v zemědělství. Rada ministrů každoročně stanovuje dobu trvání, postupy a zásady programu a státní pokladna převádí zbývající výši platby úroku v závislosti na příslušné snížené úrokové sazbě, bance Ziraat Bankasi. Má se tudíž za to, že banka Ziraat Bankasi je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
(68)
Organizace pro rozvoj malých a středních podniků (KOSGEB) je veřejnoprávní subjekt, jehož cílem je posílit zapojení malých a středních podniků do hospodářského a společenského rozvoje prostřednictvím poskytování kvalitních služeb a podpory při posilování konkurenceschopnosti malých a středních podniků a šíření kultury podnikání. KOSGEB spadá pod Ministerstvo vědy, průmyslu a technologií a je částečně nezávislé.
(69)
Türk Eximbank (dále jen „Eximbank“) založila turecká vláda dne 21. srpna 1987 nařízením č. 87/11914 podle zákona č. 3332 a jedná se o banku zcela vlastněnou státem, jež je veřejnoprávním subjektem, který je hlavním nástrojem vývozních pobídek turecké vlády v rámci turecké strategie udržitelného vývozu. Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří, za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
5.2 Právní základ
(70)
Ustanovení o subvencovaných půjčkách jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4271 ze dne 16. února o rozšíření investičních půjček s nízkou úrokovou sazbou a obchodních půjček poskytovaných Ziraat Bankasi a Zemědělskými úvěrovými družstvy v roce 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28561, nařízení Turecké republiky č. 2010/27612 o bezúročných půjčkách pro malé a střední podniky, zveřejněné v Úřední sbírce dne 15. června 2010 a zákon Turecké republiky č. 3332 o vývozních úvěrech poskytovaných Eximbank, tureckou státní bankou pro vývozní úvěry, zveřejněný dne 31. března 1987 v Úřední sbírce č.19417 (bis).
5.3 Zjištění v rámci šetření
(71)
Preferenční půjčky poskytované Eximbank a KOSGEB byly šetřeny na základě příslušných tvrzení v podnětu týkajících se subvencovaných půjček. Šetření potvrdilo existenci půjček s nízkou úrokovou sazbou. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku však dle zjištění nevyužil žádné půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy.
(72)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená ve vzorku získala během období šetření čtyři preferenční půjčky od Ziraat Bankasi na základě ustanovení nařízení č. 4271/2013. V rámci půjček na akvakulturu Ziraat Bankasi rozšířila investiční půjčky, pokud jde o nákup strojů a zařízení, a rovněž dále rozšířila provozní půjčky za účelem financování provozních nákladů.
(73)
Kromě preferenčních půjček od Ziraat Bankasi využila jedna společnost zařazená ve vzorku bezúročnou půjčku podle nařízení č. 2010/27612, na jehož základě KOSGEB provádí zmíněné programy podpory malých a středních podniků. Malé a střední podniky působící v odvětví akvakultury jsou rovněž oprávněny využívat tyto programy podpory.
(74)
Během šetření bylo navíc zjištěno, že dvě společnosti zařazené ve vzorku získaly dvě, respektive šest půjček s nízkou úrokovou sazbou od Eximbank. Zástupci Eximbank během inspekce na místě uskutečněné společně s tureckou vládou potvrdili, že Eximbank poskytuje tureckým vývozcům půjčky za lepších podmínek, než jaké jsou běžně dostupné na trhu.
5.4 Závěr
(75)
Výše uvedené půjčky s nízkou úrokovou sazbou se předběžně považují za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(76)
Na základě zjištění v rámci šetření Komise konstatuje, že výhoda pro příjemce má formu snížených úrokových sazeb půjček poskytovaných pro produkci v oblasti akvakultury. Uvedený režim, tj. státem podporované půjčky, poskytuje příjemci výhodu, jelikož tyto půjčky jsou poskytovány za finančních podmínek, které neodpovídají tržním podmínkám pro půjčky se srovnatelnou dobou splatnosti. Tyto půjčky jsou poskytovány za nižší než tržní sazby.
(77)
Tyto režimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgány poskytující subvenci nebo právní předpisy, kterými se tyto orgány řídí, výslovně omezují přístup na určité podniky.
(78)
Všechny výše uvedené půjčky se proto považují za napadnutelné subvence, které poskytují výhodu, a jsou specifické ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
5.5 Výpočet výše subvence
(79)
Podle ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda u preferenčních půjček předběžně vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnosti mohly získat na trhu. Jako referenční hodnotu Komise použila vážený průměr úrokových sazeb půjček poskytnutých v Turecku v období šetření, zjištěný pomocí elektronické obchodní platformy Bloomberg (index WAIRCOMM).
(80)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(81)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku na základě této metodiky jsou tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
6.1 Úvod
(82)
Zákon o zemědělském pojištění a nařízení o prováděcích zásadách Zemědělského pojišťovacího poolu stanoví vládní cíl poskytovat pojistné krytí proti veškerému úbytku rybí populace a veškerým ztrátám z odlovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod apod.
(83)
Typy pojištění poskytovanými v rámci Zemědělského pojišťovacího poolu jsou i) pojištění úrody, ii) pojištění úrody ve sklenících, iii) pojištění velkých hospodářských zvířat, iv) pojištění malých hospodářských zvířat, v) pojištění drůbeže a vi) pojištění akvakultury.
6.2 Právní základ
(84)
Právní základ tohoto programu tvoří zákon o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení Turecké republiky č.2012/4138 týkající se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného, ze dne 23. ledna 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28537.
6.3 Zjištění v rámci šetření
(85)
Šetření potvrdilo existenci tohoto subvenčního režimu. Podle článků 12 a 13 zákona o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení č. 2012/4138 týkajícího se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného („nařízení č. 2012/4138“), mohou producenti produktů akvakultury využívat podporu, již vláda poskytuje na platbu pojistného, jak stanoví článek 1/6 nařízení č. 2012/4138.
(86)
Společnost, která chce podat žádost u Zemědělského pojišťovacího poolu, předloží návrh pojistky, o niž má zájem. Následně je společnost Zemědělským pojišťovacím poolem prošetřena za účelem posouzení rizika a je jí nabídnuta pojistka s uvedením splatné částky pojistného. Pokud společnost působící v odvětví zemědělství nabídku přijme, hradí vláda polovinu pojistného.
(87)
Komise zjistila, že zemědělci v Turecku obvykle své produkty nepojišťují. Pouze jedna ze společností zařazených do vzorku využívala během období šetření po dobu 3 měsíců program vládní podpory na platbu pojistného. Poté přešla k soukromému pojistiteli.
6.4 Závěr
(88)
V praxi má výhoda, již poskytuje tento režim, formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého daru, který poskytuje vláda producentům pstruhů, a „finanční příspěvek“ ve smyslu základního nařízení, protože příjemce subvence získává výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.
(89)
Tato subvence je specifická, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k této subvenci na podniky působící v zemědělství, a subvence je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.
6.5 Výpočet výše subvence
(90)
Jedna společnost využívala výhody v rámci tohoto režimu. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
6.6 Dotace na poradenské služby
(91)
Tento režim je zaměřen na poskytování nezbytných znalostí a know-how producentům v akvakultuře za účelem modernizace a zvýšení jejich produkce a zvýšení jejich efektivnosti. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tento režim v období šetření nevyužíval.
6.7 Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(92)
Tyto dotace jsou spojené s nákupem pohonných hmot pro rybářské lodě nebo s vyřazováním rybářských plavidel. Tyto dotace přinášejí výhody specificky pro činnosti v oblasti rybolovu. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tyto dotace v období šetření nevyužíval.
6.8 Závěr ohledně subvencování
(93)
Komise vypočetla výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro šetřené společnosti podle jednotlivých režimů a sečtením těchto údajů vypočetla celkovou výši subvence za období šetření pro každou skupinu.
(94)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(95)
Poté byla vypočtena výše subvence na dotčený výrobek v ekvivalentu celé ryby vyvezený do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí vypočtená jako procento hodnoty CIF téhož vývozu v ekvivalentu celé ryby.
(96)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise subvenční rozpětí vypočetla na základě váženého průměru. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku.
(97)
U všech ostatních vyvážejících výrobců Komise subvenční rozpětí v souladu s článkem 28 základního nařízení stanovila na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval více než 80 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení subvenčního rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností zařazených ve vzorku, jejíž subvenční rozpětí je nejvyšší.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
vážený průměr vzorku
8,2 %
celostátní subvenční rozpětí
9,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(99)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(100)
Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 170 milionů kg v ekvivalentu celé ryby („whole fish equivalents“, dále jen „WFE“), na základě údajů, které poskytla národní a evropská sdružení výrobců a jednotlivé společnosti. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno devět výrobců v Unii, kteří představují více než 12 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(101)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového odhadovaného objemu prodeje unijních výrobců na trhu Unie a celkového objemu dovozu na základě údajů Eurostatu.
(102)
Celkový objem prodeje unijních výrobců byl odhadnut postupem uvedeným ve 130. bodě odůvodnění.
(103)
Co se týče objemu dovozu, Eurostat vykazuje čistou hmotnost pro šest různých kódů KN, a sice živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené, ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Pro účely porovnávání byly čisté hmotnosti převedeny na WFE vydělením dovezeného množství zaznamenaného v Eurostatu podle níže uvedených přepočítacích koeficientů. Tyto přepočítací koeficienty byly poskytnuty v podnětu a jsou v daném odvětví běžně používány.
Tabulka 1
Přepočítací koeficienty
Úprava výrobku
Koeficient
živí
1,00
čerství/chlazení/zmrazení (vykuchaní)
0,85
filé: čerstvé/chlazené/zmrazené
0,47
filé: uzené
0,40
(104)
Příslušné kódy KN zahrnují rovněž jiné druhy ryb, na které se toto šetření nevztahuje, jako je například pstruh obecný (salmo trutta), pstruh žlutohrdlý (oncorhynchus clarki), pstruh aguabonita (oncorhynchus aguabonita) a pstruh gilský (oncorhynchus gilae). Na základě šetření však bylo zjištěno, že jiné druhy než dotčený výrobek nebyly v Turecku produkovány, nebo pouze v zanedbatelném množství. Toto zjištění vycházelo z údajů, které poskytlo turecké výrobní odvětví Svazu evropských producentů v akvakultuře (Federation of European Aquaculture Producers, „FEAP“), a dalších veřejných zdrojů informací (8), které byly pokud možno porovnávány s příslušnými tureckými úředními statistikami. Na tomto základě se dospělo k závěru, že statistiky Eurostatu poskytují dostatečně spolehlivé a úplné údaje o dovozu.
(105)
Spotřeba v Unii byla v období 2010-2011 dle zjištění konstantní, poté se v letech 2011-2012 snížila o 5 % a od roku 2012 a v období šetření zaznamenala další pokles o 7 %. Celkově se spotřeba během posuzovaného období snížila o 12 %.
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat
3. Dovoz z dotčené země
3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(106)
Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu, vyjádřených v kg WFE. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Turecka a celkové spotřeby v Unii.
(107)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v kg WFE) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Turecka (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Podíl na trhu
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat
(108)
Navzdory poklesu spotřeby se objem dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období soustavně zvyšoval, a celkem vzrostl o 72 %. To vedlo k nárůstu příslušného podílu na trhu z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření, tj. k nárůstu o 8 procentních bodů nebo o 95 % během posuzovaného období.
3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(109)
Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v kg WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku.
(110)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku se mezi rokem 2010 a 2012 zvýšila o 8 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesla o 3 %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.
(112)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: a) váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a b) odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight).
(113)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení činil 5 až 18 % dovozu z dotčené země na trh Unie.
(114)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku namítal, že Komise by měla náležitě zohlednit veškeré rozdíly v obchodní úrovni. Šetření však ukázalo, že v obchodní úrovni neexistují mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci v Turecku zařazenými do vzorku žádné rozdíly. Zmíněný argument je proto nutné odmítnout.
(115)
Egejské sdružení vývozců (zastupující turecké vývozce) a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje hlavně na ekologickou produkci pstruhů a na produkci růžových pstruhů, které mají v porovnání se pstruhy vyváženými z Turecka výrazně vyšší ceny. Proto tvrdili, že ceny nejsou srovnatelné. Jak je však vysvětleno výše ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli cenové rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku tedy byly náležitě zohledněny.
(116)
Egejské sdružení vývozců rovněž tvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá odlišné výrobní postupy, jejichž výsledkem jsou odlišné optické a organoleptické vlastnosti a odlišná doba skladovatelnosti. Tvrdili, že pstruzi, které produkuje výrobní odvětví Unie, mají rovněž odlišná hmotnostní rozpětí v porovnání se pstruhy produkovanými v Turecku. Všechny tyto aspekty měly mít dopad na srovnání cen, a měly by být proto vzaty v úvahu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými důkazy, a ani během šetření nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by je prokazovaly. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku byly tedy náležitě zohledněny.
(117)
Uvedená tvrzení týkající se srovnání cen by proto měla být odmítnuta.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Obecné poznámky
(118)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(119)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, FEAP a Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(121)
Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.
(122)
Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.2 Makroekonomické ukazatele
4.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Objem výroby výrobního odvětví Unie byly zjištěny od FEAP a od žadatele. Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Jelikož údaje FEAP se týkaly pouze části období šetření, byly doplněny na základě odhadů žadatele. Kromě toho, vzhledem k tomu, že se údaje FEAP shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na vylovené živé ryby, a za účelem zamezení dvojímu započtení byla k produkci živých ryb v EU připočtena část dovozu ze všech zdrojů určená k dalšímu zpracování (na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci zařazení ve vzorku v odpovědích na dotazník, přibližně 20 % celkového objemu dovozu, s výjimkou „uzených“).
(124)
Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobní kapacita (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Využití kapacity
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Eurostat
(125)
Výroba během posuzovaného období každoročně klesala. V období šetření se výroba snížila o 19 % v porovnání s rokem 2010. Tento pokles byl výraznější než pokles spotřeby v posuzovaném období.
(126)
Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(127)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila o 17 %. Ze zjištění v rámci šetření vyplývá, že řada výrobců v Unii během posuzovaného období uzavřela své výrobní závody, čímž se snížila celková výrobní kapacita Unie.
(128)
Míra využití kapacity u výrobců v Unii činila v posuzovaném období přibližně 75 %, a od roku 2010 do konce období šetření tedy klesla o 1 procentní bod.
4.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Podíl na trhu
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat
(130)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven na základě celkového objemu výroby, jak je popsán ve 123. bodě odůvodnění, odečtením prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz.
(131)
Objem prodeje na vývoz vychází z údajů Eurostatu převedených na kg WFE. Jiné druhy pstruhů, jež mohly být zahrnuty v dotčených kódech KN, byly považovány za zanedbatelné, neboť nebyly v Unii produkovány nebo byly produkovány pouze ve velmi malých množstvích. Mělo se tudíž za to, že Eurostat poskytl dostatečně spolehlivé údaje o vývozu pstruha duhového během posuzovaného období.
(132)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se tedy mezi rokem 2010 a obdobím šetření neustále snižoval, a v posuzovaném období klesl celkem o 20 %. Tento nepříznivý trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby za stejné období popsaný ve 105. bodě odůvodnění.
(133)
V důsledku toho se tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období rovněž snižoval a celkově klesl ve stejném období o 8 procentních bodů. Zároveň se o 72 % zvýšil turecký dovoz a jeho odpovídající podíl na trhu vzrostl o 8 procentních bodů, jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše, což odpovídalo ztrátě podílu na trhu, již zaznamenalo výrobní odvětví Unie.
4.2.3 Růst
(134)
Spotřeba v Unii se od roku 2011 do konce období šetření snížila. Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz z Turecka téměř zdvojnásobil, a výsledkem byl nárůst podílu na trhu v posuzovaném období. Výrobní odvětví Unie tedy přišlo o část svého podílu na trhu, zatímco dotčenému dovozu se podařilo svůj podíl na klesajícím trhu Unie zvýšit. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více, než se zmenšil trh, zatímco objem tureckého dovozu se zvýšil v absolutním i v relativním měřítku.
4.2.4 Zaměstnanost a produktivita
(135)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg WFE na zaměstnance)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku
(136)
Zaměstnanost výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě celkového objemu výroby vyděleného produktivitou výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Vzhledem k poklesu objemu výroby (tabulka 5) se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období snížila o 22 %.
(137)
Jelikož se zaměstnanost snižovala rychleji než objem výroby, zvýšila se odhadovaná produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg WFE na zaměstnance, během posuzovaného období o 5 %.
4.2.5. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(138)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka považovat za zanedbatelný.
(139)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího subvencování nebo dumpingu.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
4.3.1 Ceny a činitele ovlivňující ceny
(140)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové náklady výroby v EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(141)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku se nejprve zvýšila z 2,76 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,91 EUR v roce 2011, poté v roce 2012 klesla na 2,89 EUR a v období šetření se znovu zvýšila na 2,95 EUR. Celkově se průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku za posuzované období zvýšila o 7 %. Toto zvýšení však nestačilo k vyrovnání současného nárůstu nákladů výroby o 9 % během téhož období. V důsledku toho klesla během období šetření průměrná čistá jednotková prodejní cena pod úroveň jednotkových nákladů výroby.
(142)
Výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly z 2,73 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,84 EUR v roce 2011. V roce 2012 byl zaznamenán mírný nárůst na 2,89 EUR. K většímu nárůstu na 2,98 EUR došlo v období šetření, kdy náklady výroby přesáhly průměrné jednotkové prodejní ceny, čímž se výroba v Unii stala celkově nerentabilní. Nejvýznamnějším prvkem nákladů výroby jsou náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk) společně s náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince, které se během posuzovaného období zvýšily, což se tedy odrazilo v nárůstu průměrných výrobních nákladů.
4.3.2 Náklady práce
(143)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(144)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 4 %. Tento celkový nárůst během posuzovaného období je relativně nízký a v každém případě nižší než obecný nárůst nákladů práce (7,5 %) (9) a míry inflace (9,6 %) (10) v Unii za stejné období.
4.3.3 Zásoby
(145)
Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. Jelikož výrobci v Unii zařazení ve vzorku si po výlovu pstruhů nevytvářejí zásoby a svoji produkci nezmrazují ve významné míře, nepovažuje se úroveň zásob v tomto šetření za významný ukazatel újmy.
4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peněžní tok (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investice (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnost investic
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V letech 2010 a 2011 se ziskovost mírně zvýšila, zůstávala však na nízké úrovni, jen mírně nad hranicí rentability. Situace se dále zhoršila v roce 2012, kdy se ziskovost dostala do záporných hodnot, a v období šetření, kdy se ztráty dále zvýšily. Byl to, jak je objasněno ve 142. bodě odůvodnění, důsledek trendu zvyšujících se výrobních nákladů, přičemž výrobní odvětví Unie nemohlo zároveň odpovídajícím způsobem zvýšit ceny. Během dotčeného období řada výrobců v Unii ukončila činnost.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok vykazoval od roku 2010 do roku 2011 rostoucí trend a poté klesal. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření prudce klesl, čímž se celkový kumulativní peněžní tok v dotčeném období dostal do záporných hodnot. Obecně lze říci, že nepříznivý vývoj peněžního toku odpovídá klesajícímu trendu ziskovosti, ačkoli záporný peněžní tok v roce 2010 a podstatný pokles mezi rokem 2012 a obdobím šetření byl rovněž výsledkem investic provedených v rámci úsilí o konsolidaci, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění.
(149)
Investice se v letech 2010 až 2012 zvýšily pouze mírně, zatímco v období šetření došlo k jejich výraznému nárůstu. Investice souvisely s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a/nebo s konsolidací společností ve spojení, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním dalšího a/nebo nového vybavení. Vrchol investičních aktivit zaznamenaný během období šetření tedy souvisel v prvé řadě s konsolidací. To potvrzuje skutečnost, že celková výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 17 %.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Návratnost investic vykazovala tentýž trend jako ziskovost, tj. od roku 2010 do roku 2011 se zvýšila, avšak zůstávala pouze mírně nad hranicí rentability. Návratnost investic se poté snížila a v roce 2012 se dostala do záporných hodnot. V období šetření dále klesla. Tento nepříznivý vývoj byl důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory vzestupnému trendu výrobních nákladů.
(151)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, snižující se schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku zhoršovala jejich finanční situaci tím, že vedla k poklesu jejich interně vytvářených prostředků. Pokud jde o finanční prostředky od bank, byly zaznamenány rostoucí obtíže s jejich získáváním. Šetřením bylo zjištěno, že celkově se schopnost opatřit si kapitál zhoršila.
5. Závěr ohledně újmy
(152)
Šetření v této fázi jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tato újma se projevila zejména jako ztráta podílu na trhu a pokles ziskovosti. Zároveň rostl podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu a bylo zjištěno, že při tomto dovozu dochází na trhu Unie k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(153)
Některé ukazatele újmy, například jednotkové prodejní ceny, průměrné náklady práce na zaměstnance, produktivita a investice zaznamenaly příznivý vývoj. Pokud jde o jednotkové prodejní ceny, jejich nárůst byl důsledkem nárůstu výrobních nákladů. Tento nárůst však nevyrovnal celkový nárůst jednotkových nákladů, a v důsledku toho se ziskovost v roce 2012 dostala do záporných hodnot. Jak je vysvětleno ve 144. bodě odůvodnění, nárůst průměrných nákladů práce na zaměstnance, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, byl nižší než obecný nárůst nákladů práce a míry inflace v Unii. Výrobní odvětví Unie muselo snížit počet svých zaměstnanců, což vedlo k nárůstu produktivity na zaměstnance. Nárůst investic souvisel hlavně s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a s konsolidací, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním nového vybavení.
(154)
Většina ukazatelů újmy vykázala nepříznivý vývoj. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Ziskovost a návratnost investic, které byly v letech 2010 a 2011 pouze mírně nad hranicí rentability, se v roce 2012 dostaly do záporných hodnot v období šetření dále klesaly. Pod tlakem subvencovaného dovozu se zároveň snížil objem výroby, výrobní kapacita, zaměstnanost a podíly na trhu.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Zmíněnými činiteli jsou:
a)
dovoz z jiných třetích zemí
b)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
c)
vývoj spotřeby
d)
konkurence jiných druhů ryb
e)
administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
f)
tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
g)
nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(157)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Turecka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a míru, do jaké tyto činitele mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(158)
Šetření ukázalo, že se subvencovaný dovoz z dotčené země v posuzovaném období téměř zdvojnásobil. To vedlo ke zvýšení jeho podílu na trhu o 8 procentních bodů, z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření. K tomuto zvýšení došlo navzdory klesajícímu trendu spotřeby. Výrobní odvětví Unie ve stejném období ztratilo 8 procentních bodů svého podílu na trhu.
(159)
Průměrné ceny subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily o 5 %. Tento nárůst byl způsoben celkovým nárůstem výrobních nákladů. Dovozní ceny však zůstaly na výrazně nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie. Subvencovaný dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, jehož průměrné rozpětí činilo během období šetření 9 %. Zároveň kvůli zvýšenému objemu subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, který na trhu Unie vytvářel značný cenový tlak, nemohlo výrobní odvětví Unie dostatečně zvýšit své prodejní ceny tak, aby pokrylo své zvýšené výrobní náklady, a v žádném případě nad ceny subvencovaného dovozu z Turecka.
(160)
Bylo zjištěno, že nárůst subvencovaného dovozu z Turecka a jeho podílu na trhu se jasně kryje se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu, poklesem jeho objemu výroby, výrobní kapacity a zaměstnanosti a klesajícím trendem ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Mělo se tudíž za to, že subvencovaný dovoz vytváří tlak na výrobní odvětví Unie, což následně přispělo k jeho neschopnosti zvýšit své prodejní ceny tak, aby odpovídaly nákladům, ke ztrátě podílu na trhu a ke zhoršení jeho celkové hospodářské a finanční situace.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie je třeba přičíst nárůstu dovozu z Turecka za subvencované ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl tento dovoz rozhodující úlohu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(162)
Objem dovozu z jiných třetích zemí (Chile, Norska, Bosny a Hercegoviny a dalších) se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země
Objem (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Podíl na trhu
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat
(163)
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí byl nízký a v posuzovaném období dokonce ještě mírně klesl. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, ale následně se opět snížil a v období šetření byl jeho objem mírně nižší než na začátku posuzovaného období, v roce 2010. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, avšak v roce 2012 a v období šetření se opět snížil. Celkem se jejich podíl na trhu v posuzovaném období mírně zvýšil, z 2,4 % na 2,7 %. Ve stejném období dosahoval dovoz z Turecka mnohem vyšší úrovně jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílů na trhu a vykazoval stálý rostoucí trend.
(164)
Průměrné dovozní ceny v posuzovaném období rostly. Celkem se průměrné dovozní ceny za posuzované období zvýšily o 12 %. Ceny dovozu z jiných třetích zemí byly nižší než průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených ve vzorku, avšak vyšší než turecké dovozní ceny, s výjimkou roku 2012, kdy byly o něco nižší.
(165)
S ohledem na nízký a stálý objem dovozu a nízké a poměrně stálé tržní podíly všech ostatních třetích zemí a jejich cenové hladiny, které odpovídaly celkovým cenovým hladinám v Unii, dospěla Komise v této fázi k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěl.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(166)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat
(167)
Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie je nicméně trh Unie, přičemž vývoz představoval v letech 2010-2011 pouze přibližně 3 % jeho výroby a v období šetření přibližně 5 %. Vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly přibližně o 30 % vyšší než jeho průměrná prodejní cena v Unii, a vytvářely tedy vyšší zisky než prodej na trhu Unie.
(168)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby
(169)
Spotřeba v Unii vykazovala od roku 2010 do roku 2011 stálé hodnoty, zatímco mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesla o 12 %, a celkově tedy klesla o 12 %. Navzdory klesající spotřebě se však subvencovanému dovozu z Turecka podařilo zvýšit podíl na trhu o 8 procentních bodů nebo 95 %, zatímco výrobní odvětví Unie z podílu na trhu ztratilo rovněž 8 procentních bodů. Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie a ztrátu jeho podílu na trhu proto nelze vysvětlit výhradně celkovým poklesem spotřeby. Stálý nárůst subvencovaného dovozu na zmenšujícím se trhu, při němž docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, tudíž způsobil újmu sám o sobě a, jak se konstatuje ve 160. bodě odůvodnění, měl rozhodující úlohu.
(170)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že ačkoli klesající spotřeba mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla sama o sobě tuto újmu vysvětlit, a tudíž nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.4 Konkurence jiných druhů ryb
(171)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, již utrpělo výrobní odvětví Unie, byla konkurence jiných druhů ryb, například pangase, velkého pstruha a lososa.
(172)
Pokud jde pangase, jeho dovoz klesl v posuzovaném období přibližně o 24 %. To je v kontrastu s nárůstem dovozu dotčeného výrobku v témže období.
(173)
Pokud jde o jiné druhy ryb, je třeba poznamenat, že podle dostupných informací, konkrétně podle veřejně dostupné studie ústavu Fødevareøkonomisk Institut Kodaňské univerzity (11), jsou velký pstruh a losos vzájemně nahraditelní a konkurují si ve stejném segmentu trhu. Naproti tomu pstruh, který je předmětem současného šetření, se prodává v rámci jiných segmentů trhu a neexistuje žádný přímý vzájemný vztah mezi cenou velkých pstruhů nebo lososů a cenou pstruha, který je předmětem současného šetření.
(174)
Proto by tato tvrzení měla být odmítnuta.
(175)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že konkurence jiných druhů ryb k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěla.
2.5 Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(176)
Egejské sdružení vývozců dále tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla administrativní a regulační zátěž a rovněž omezené možnosti využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury.
(177)
Údajná souvislost mezi zmíněnými administrativními a regulačními požadavky a újmou nebyla doložena. Zejména nebylo prokázáno, že by se správní a regulační rámec včetně zeměpisných omezení týkajících se oblastí, které jsou k dispozici pro účely akvakultury, v průběhu posuzovaného období změnil takovým způsobem, že by to mohlo způsobit popsanou újmu. Tyto prvky ve skutečnosti pouze charakterizují celkové hospodářské a regulační prostředí odvětví akvakultury v Unii, a nemohou vysvětlit zhoršení situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Toto tvrzení by proto mělo být odmítnuto.
(178)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajná administrativní a regulační zátěž a zeměpisná omezení neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.6 Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(179)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce zařazený ve vzorku tvrdili, že velcí maloobchodníci v Unii mají silnou vyjednávací pozici, a že příčinou újmy, již utrpěli výrobci v Unii, byl tlak na ceny, který vyvinuli tito maloobchodníci, a nikoli dovoz z Turecka.
(180)
Žádný z velkých maloobchodníků se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření. V každém případě ceny tureckého dovozu byly subvencovány a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Během období šetření byla rozpětí cenového podbízení v rozmezí 5 až 18 %. Za těchto okolností nemohl údajný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků vysvětlit celkové zhoršení hospodářské a finanční situace, a zejména ztrátu podílu na trhu, nýbrž mohl k utrpěné újmě přispět pouze okrajově, pokud vůbec.
(181)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že jakýkoli případný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.7 Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(182)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že přinejmenším u některých výrobců v Unii byla klesající výkonnost způsobena nadměrnými investicemi, a nikoli dovozem z Turecka. Tatáž strana dále tvrdila, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie zčásti zapříčinily zvýšené finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a náklady vzniklé v důsledku soudních sporů.
(183)
Tvrzení týkající se údajných nadměrných investic a nákladů vzniklých v důsledku soudních sporů nebyla doložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli podstatný dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(184)
Tvrzení týkající se zvýšených finančních výdajů a kolísání směnných kurzů nebyla upřesněna ani nijak podložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(185)
Na tato tvrzení by proto neměl být brán zřetel.
(186)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajné nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory nepřispěly ke vzniklé újmě, a tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(187)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu. Nárůst tohoto dovozu za ceny, které představovaly podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz z Turecka měl na podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující podíl.
(188)
Analyzovány byly i další činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence jiných druhů ryb, administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení, nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů ani mimořádné ztráty související se soudními spory k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěly. Další činitele, jako například vývoj spotřeby v Unii a tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky, mohly ke způsobené újmě přispět, nemohly však narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
(189)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie byl subvencovaný dovoz z dotčené země a že žádné další činitele tuto příčinnou souvislost neruší. Zmíněná újma spočívá zejména v poklesu výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti, přičemž zisk a návratnost investic se během posuzovaného období dostaly do záporných hodnot.
F. ZÁJEM UNIE
(190)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(191)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Turecka.
(192)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Sestupný trend ukazatelů finanční výkonnosti, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, je důsledkem obtížné soutěže se subvencovaným dovozem z dotčené země. Uložení vyrovnávacích cel by proto výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ceny tak, aby pokrývaly náklady výroby, a tudíž zvýšit podíl na trhu, zaměstnanost a výrobu a zlepšit ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.
(193)
Pokud by opatření uložena nebyla, cenový tlak tureckého dovozu by pravděpodobně pokračoval a měl by další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tento další pokles výkonnosti by v konečném důsledku vedl k dalšímu snižování výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(194)
Na tomto základě Komise v této fázi dospěla k závěru, že vyrovnávací opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(195)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala dovozce a sdružení zastupující dovozce, aby se přihlásili. Jak je uvedeno výše ve 12. bodě odůvodnění, přihlásily se tři společnosti, a to tak, že vyplnily formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Následně byly všem těmto třem společnostem, které se přihlásily, zaslány dotazníky, ale odpověděla pouze jedna z nich. Z odpovědi vyšlo najevo, že ačkoli tato strana v období šetření dovezla velmi malé množství pstruhů, obvykle nedováží pstruhy, nýbrž jiné rybí produkty. Množství pstruhů, které tato společnost dovezla, není dostačující na to, aby mohlo být považováno za celkově reprezentativní.
(196)
V pozdější fázi se přihlásil další dovozce, aniž by však odpověděl na dotazník. Tento dovozce tvrdil, že uložení cel na pstruhy z Turecka by vedlo k přerušení jeho dovozní činnosti, aniž by však toto tvrzení podrobněji rozvedl či poskytl jakékoli informace relevantní pro posouzení případných dopadů na jeho obchodní činnost, například údaje o ziskovosti, dovozních cenách a cenách dalšího prodeje.
(197)
Přestože nelze vyloučit, že dovozců, kteří nejsou ve spojení, se uložení vyrovnávacích cel dotkne, je cílem těchto cel obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Existují i jiné zdroje dodávek a dovozci v Unii by měli být schopni přejít v reakci na uložení cel k jiným dodavatelům. Celkově šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro dovozce/obchodníky v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(198)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje od dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení, celkový významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(199)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala uživatele a sdružení zastupující uživatele a organizace zastupující spotřebitele, aby se přihlásili. Kromě toho Komise kontaktovala všechny známé relevantní strany. Žádná z těchto stran se však nepřihlásila.
(200)
Po uplynutí lhůty uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásily dvě strany, které tvrdily, že jsou dodavateli strojního zařízení pro turecké producenty/zpracovatelé pstruhů.
(201)
Jedna strana uvedla, že uložení cel povede ke zvýšení cen pro konečné spotřebitele. Tato strana však toto tvrzení nedoložila. Šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro konečné spotřebitele. Jak je uvedeno výše, spotřebitelské organizace nespolupracovaly a neposkytly žádné informace, na jejichž základě by bylo možné dopady opatření podrobně posoudit. Každopádně přestože vyrovnávací cla mohou mít vliv na dovozní ceny, takové případné zvýšení cen by mohlo být alespoň částečně absorbováno distribučním řetězcem, takže případný nárůst ceny pro konečného spotřebitele nemusí být významný.
(202)
Kromě toho cílem vyrovnávacích cel je obnovit rovné podmínky na trhu Unie, avšak neomezit přitom dovoz do Unie za přiměřené ceny.
(203)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k nespolupráci uživatelů a spotřebitelských organizací při šetření a zejména k úrovni opatření dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro uživatele, spotřebitele nebo dodavatele celkový významný nepříznivý účinek.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(204)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka v této fázi šetření není v zájmu Unie.
G. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(205)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(206)
Za účelem stanovení úrovně opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(207)
Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady a dosahovat takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Objem dovozu z Turecka se začal významně zvyšovat hlavně v roce 2008, tedy před začátkem posuzovaného období. Ziskovost výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období v roce 2010 se proto nepovažovala za reprezentativní. Jelikož před rokem 2008 nebyl tlak dovozu z Turecka na trhu Unie podstatný, mělo se za to, že přiměřená by mohla být zisková rozpětí dosahovaná před tímto obdobím. Podle podnětu ziskové rozpětí dánského odvětví produkce pstruhů v letech 2006 a 2007 v průměru dosahovalo nebo přesahovalo úroveň 12 %. Na tomto základě se tedy v této fázi usuzovalo, že ziskové rozpětí ve výši 12 % z obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v případě absence poškozujícího subvencování.
(209)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že cílový zisk by měl být nižší než 12 % z důvodu, že i) při předchozích šetřeních (lososi; velcí duhoví pstruzi) byl použit nižší cílový zisk, ii) skutečné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období bylo rovněž nižší a iii) ziskové rozpětí ve výši 12 % odpovídá pouze dánskému odvětví produkce pstruhů, a nikoli výrobnímu odvětví Unie jako celku, a proto není reprezentativní. A zmíněný vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by mělo být použito ziskové rozpětí ve výši 3 %, jelikož takový zisk odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí potravinářského průmyslu jako celku.
(210)
Za prvé, pokud jde o srovnání s šetřeními týkajícími se velkého pstruha a lososa, je třeba poznamenat, že každé šetření musí dospět k vlastním závěrům, na základě vlastní skutkové podstaty. V tomto konkrétním případě byly k dispozici údaje obsažené ve vyšetřovacím spise současného šetření, které byly shledány jako přiměřené, a byly proto použity.
(211)
Za druhé, cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Vzhledem k tomu, že v posuzovaném období a dokonce ještě předtím docházelo k subvencovanému dovozu podstatných množství výrobku, nelze přijmout tvrzení, že podmínky hospodářské soutěže byly standardní. Úrovně zisku ve výši 12 % bylo dosahováno, dokud nedocházelo k podstatnému dovozu z Turecka na trh Unie, a tento cílový zisk se tudíž v kontextu tohoto případu považuje v této fázi za přiměřený.
(212)
Za třetí, dánské odvětví produkce pstruhů bylo považováno za dostatečně reprezentativní pro trh Unie, neboť Dánsko je jedním z hlavních producentů pstruhů v Unii. Vzhledem k tomu, že v této fázi nebyly k dispozici žádné další informace, bylo Dánsko použito pro účely stanovení cílové úrovně zisku.
(213)
Konečně tvrzení, že obecné ziskové rozpětí potravinářského průmyslu je mnohem nižší, nebylo doloženo. Komise se domnívala, že ziskové rozpětí, jehož dosahovalo dánské odvětví produkce pstruhů, by mělo v každém případě lépe zohledňovat specifika tohoto odvětví, a bude proto přiměřenější. Potravinářský průmysl totiž tvoří různá odvětví, kterým odpovídají různé segmenty trhu, v nichž panují různé tržní podmínky, které nemusí platit pro odvětví produkce pstruhů.
(214)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise v této fázi k závěru, že je odůvodněné použít cílové ziskové rozpětí ve výši 12 % obratu.
(215)
Na tomto základě Komise vypočetla pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla ziskové rozpětí dosahované během období šetření a nahradila ho ziskovým rozpětím ve výši 12 %.
(216)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(217)
Úroveň pro odstranění újmy pro „společnosti v příloze I“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako subvenční rozpětí pro tyto společnosti (viz 96. a 97. bod odůvodnění).
2. Prozatímní opatření
(218)
Na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss), živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených ve formě celých ryb nebo bez hlavy nebo ve formě filé pocházejících z Turecka by mělo být uloženo prozatímní vyrovnávací clo, a to v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.
(219)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Jiné spolupracující společnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(221)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.
(223)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Taková žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(224)
Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze II. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(225)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(226)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(227)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Společnosti uvedené v příloze I
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
B999
3. Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušné platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k používání tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1195/2014
оd 29. listopada 2014.
o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 12.,
nakon savjetovanja s državama članicama,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) najavila je 15. veljače 2014. pokretanje antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom u Uniju određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske („predmetna zemlja”) na temelju članka 10. Uredbe (EZ) br. 597/2009. („Osnovna uredba”) objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”). Ispravak obavijesti o pokretanju postupka objavljen je u Službenom listu 4. rujna 2014. (3).
(2)
Komisija je pokrenula postupak nakon što je Dansko udruženje za akvakulturu („podnositelj pritužbe”) 3. siječnja 2014. uložilo pritužbu u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje određene kalifornijske pastrve u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie subvencioniranja određene kalifornijske pastrve i tako nastale znatne štete, što je Komisija smatrala dostatnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka.
(3)
U skladu s člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je prije pokretanja postupka obavijestila tursku vladu da je primila pravilno dokumentiranu pritužbu u kojoj se tvrdi da je subvencionirani uvoz određene kalifornijske pastrve podrijetlom iz Turske prouzročio znatnu štetu industriji Unije. Komisija je pozvala tursku vladu na savjetovanje u cilju razjašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem pritužbe i postizanjem sporazumnog rješenja.
(4)
Turska vlada prihvatila je poziv te je zatim održano savjetovanje. Tijekom savjetovanja nije bilo moguće postići zajedničko rješenje. Nakon savjetovanja turska je vlada dostavila svoje stajalište. Komisija je na odgovarajući način uzela u obzir te primjedbe.
2. Usporedni antidampinški postupak
(5)
Komisija je 15. veljače 2014. objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije (4) najavila i pokretanje antidampinškog ispitnog postupka u vezi s uvozom u Uniju istog proizvoda podrijetlom iz Turske.
(6)
Analize štete provedene u okviru trenutačnog antisubvencijskog i usporednog antidampinškog ispitnog postupka temelje se na istoj definiciji industrije Unije, istim predstavnicima proizvođača Unije i istom razdoblju ispitnog postupka te su dovele do identičnih zaključaka, osim ako je drukčije utvrđeno. To se smatralo primjerenim kako bi se pojednostavnila analiza štete i dobili dosljedni nalazi. Zbog toga su primjedbe o aspektima štete koje su dostavljene u bilo kojem od tih postupaka uzete u obzir u okviru obaju ispitnih postupaka.
3. Zainteresirane strane
(7)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka posebno obavijestila podnositelje pritužbe, druge poznate proizvođače iz Unije, korisnike i uvoznike, poznate proizvođače izvoznike iz Turske i turska nadležna tijela te udruženja za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka i pozvala ih na sudjelovanje.
(8)
Sve zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje s Komisijom i/ili službenikom za saslušanja Glavne uprave za trgovinu. Nije bilo nikakvih primjedbi.
4. Uzorkovanje
(9)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da bi mogla provesti uzorkovanje zainteresiranih strana, posebno proizvođača iz Unije, nepovezanih uvoznika i proizvođača izvoznika iz Turske u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe.
4.1. Uzorkovanje proizvođača iz Unije
(10)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe i s obzirom na to da je industrija Unije vrlo fragmentirana s više od 700 malih i srednjih poduzetnika proizvođača (MSP-ovi), Komisija je odabrala uzorak na temelju najveće reprezentativne količine proizvodnje koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu, uzimajući u obzir i zemljopisno širenje i dostatnu pokrivenost različitih koraka i vrsta proizvodnje (proizvodnja živih, svježih, smrznutih pastrva, fileta pastrve i dimljene pastrve). Taj se uzorak sastojao od devet proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 12 % ukupne proizvodnje u Uniji na temelju podataka iz pritužbe. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. Unutar zadanog roka nisu primljene nikakve primjedbe, stoga je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.
4.2. Uzorkovanje uvoznika
(11)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
Tri su nepovezana uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala da ih se uključi u uzorak. S obzirom na njihov malen broj, Komisija je odlučila da uzorkovanje nije potrebno.
4.3. Uzorkovanje proizvođača izvoznika
(13)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Turske zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Stalne misije Republike Turske pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.
(14)
Osamnaest grupacija proizvođača izvoznika iz Turske dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. Ukupna prijavljena količina izvoza određene kalifornijske pastrve u Uniju koji su izvršila ta društva tijekom 2013. čini sav ukupan izvoz iz Turske u Uniju.
(15)
U skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiriju skupina proizvođača izvoznika na temelju najveće reprezentativne količine izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu, uzimajući u obzir i zemljopisno širenje. Grupacija društava u uzorku činila je gotovo 64 % prijavljene izvozne prodaje u Uniju te se nalazi na dvjema lokacijama.
(16)
U skladu s člankom 27. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se postupak odnosi na njih te s turskim nadležnim tijelima. Jedno je društvo osporilo odabir društava u uzorku i tvrdilo da je i ono trebalo biti uključeno u uzorak. Tvrdilo je da proizvodi, obrađuje i prodaje isključivo pastrvu (tj. ne obavlja nikakve druge djelatnosti) i to čini od 1971., tj. prvi je proizvođač predmetnog proizvoda u Turskoj. Osim toga tvrdilo je da ostvaruje znatnu prodaju na domaćem tržištu te da je najveći proizvođač u regiji Marmara.
(17)
Komisija podsjeća da je odabir društava u uzorku proveden na temelju najvećih količina u skladu s člankom 27. stavkom 1. Osnovne uredbe, uzimajući u obzir broj proizvođača koje je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Budući da predloženi uzorak čini 64 % izvoza predmetnog proizvoda u Uniju, taj je uzorak reprezentativan za stanje industrije Turske. Nadalje, društva u uzorku zemljopisno su smještena u dvjema različitim regijama (od tri zastupljene), što se smatra dostatnim za potrebe ispitnog postupka. Stoga Komisija i dalje smatra da društva u uzorku odgovaraju najvećoj reprezentativnoj količini uvoza koju je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu.
5. Individualno ispitivanje
(18)
Jedanaest društava ili grupacija društava zatražilo je pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 27. stavkom 3. Osnovne uredbe. U ovoj fazi ispitnog postupka Komisija još nije donijela nikakve odluke o zahtjevima za pojedinačno ispitivanje. Komisija će odlučiti hoće li odobriti pojedinačno ispitivanje u konačnoj fazi ispitnog postupka.
6. Odgovori na upitnik
(19)
Komisija je poslala upitnike turskoj vladi, svim društvima iz Unije u uzorku, trima uvoznicima i grupacijama proizvođača izvoznika iz Turske u uzorku.
(20)
Tri društva iz grupacije turskih proizvođača izvoznika zatražila su izuzeće od obveze dostavljanja odgovora na upitnik. Jedno od tih društava tvrdilo je da se većina njegova poslovanja odnosi na proizvodnju lubina i orade te da proizvodi samo malu količinu predmetnog proizvoda. Jedno je društvo upravitelj manjeg samoposluživanja i tek je neznatno povezano s predmetnim proizvodom, a jedno je drugo društvo bilo povezani uvoznik koji nije ostvario znatnu prodaju predmetnog proizvoda u razdoblju ispitnog postupka. Komisija je odlučila izuzeti društvo koje vodi manje samoposluživanje iz obveze ispunjavanja upitnika. Međutim, ostala je pri mišljenju da društvo čije se aktivnosti najvećim dijelom odnose na proizvodnju lubina i orade, kao i povezani uvoznik, moraju ispuniti upitnik jer je proizvedena količina (u slučaju proizvođača izvoznika) odnosno količina s kojom se trgovalo (u slučaju povezanog uvoznika) i dalje važna.
(21)
Odgovori na upitnik primljeni su od turske vlade i svih ostalih grupacija proizvođača izvoznika iz Turske u uzorku te od društava koja su zatražila pojedinačno ispitivanje.
7. Posjeti radi provjere
(22)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 26. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francuska
-
Danaqua, Grindsted, Danska
-
Danforel A/S, Grindsted, Danska
-
Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Danska
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Njemačka
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Njemačka
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Poljska
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španjolska
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italija
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španjolska
(b)
proizvođači izvoznici iz Turske:
-
grupacija povezanih društava „GMS”, Bodrum, Turska:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
grupacija povezanih društava „Kilic”, Bodrum, Turska:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști
-
grupacija povezanih društava „Özpekler”, Denizli, Turska:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.)
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti)
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Turska
(c)
turska vlada:
-
Ministarstvo gospodarstva, Ankara, Turska
-
Ministarstvo prehrane, poljoprivrede i stočarstva, Ankara, Turska
(d)
uvoznici u Uniju povezani s turskim izvoznicima:
-
Spador S.R.L. („Spador”)
-
Ternäben Service GmbH („TSG”)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”)
(e)
proizvođač iz Unije (obrađivač) povezan s proizvođačem izvoznikom iz Turske (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Poljska („TPL”)
8. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(23)
Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Predmetni proizvod
(24)
Predmetni je proizvod kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykiss):
-
živa, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili
-
svježa, rashlađena, smrznuta i/ili dimljena:
-
u obliku cijele ribe (s glavom, bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje), ili
-
bez glave, bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1 kg ili manje, ili
-
u obliku fileta pojedinačne mase 400 g ili manje,
podrijetlom iz Turske i trenutačno razvrstana u oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 i ex 0305 43 00 („predmetni proizvod”).
(25)
Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 1., definicija predmetnog proizvoda podlijegala je ispravku. Ispravak je bio isključivo za uredničke potrebe, a područje primjene ostalo je isto.
2. Istovjetni proizvod
(26)
Ispitni postupak pokazao je da proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Turske i/ili izvozi u Uniju i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te istu osnovnu namjenu.
(27)
Komisija je u toj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. Tvrdnje u vezi s opsegom proizvoda
(28)
Neke zainteresirane strane tvrdile su da je potrebno isključiti dimljenu pastrvu iz opsega proizvoda. Te su strane navele da postoje razlike u postupku proizvodnje te razlike u fizičkim, tehničkim i kemijskim svojstvima u usporedbi s pastrvom koja nije dimljena. Nadalje, turska su nadležna tijela tvrdila da se struktura cijena proizvođača dimljenih fileta znatno razlikuje od strukture cijena drugih proizvođača, što upućuje na to da dimljeni proizvodi i proizvodi koji nisu dimljeni nisu isti proizvod. Konačno, te su strane navele dva prethodna antidampinška ispitna postupka koja su se odnosila na slične proizvode (veliku kalifornijsku pastrvu i lososa) zaključena 2004. (5) odnosno 2005. (6), u kojima su dimljeni proizvodi bili isključeni iz opsega proizvoda. Te su strane posebno navele uvodnu izjavu 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 437/2004 (7), u kojoj je navedeno da se uvažava da se postupkom dimljenja mogu izmijeniti osnovna svojstva predmetnog proizvoda. Na temelju toga potrebno je isključiti dimljenu pastrvu iz opsega proizvoda u trenutačnom ispitnom postupku.
(29)
Ispitni postupak pokazao je da razni načini obrade proizvoda, tj. „živa”, „svježa”, „rashlađena” ili „dimljena”, obuhvaćeni definicijom predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva. Točnije, svi primjerci pastrve imali su ista intrinzična svojstva (kemijska, nutritivna ili druga) koja nisu narušena obradom, već su obradom samo postignuti različiti načini pripreme koji predstavljaju različite načine konzerviranja ribe prije daljnje obrade, pripreme, kuhanja ili konzumacije. Stoga je zaključeno da se konzervacijom dimljenjem bitno ne mijenjaju osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva proizvoda.
(30)
U pogledu različitih postupaka proizvodnje i različitih struktura cijena, strane nisu objasnile na koji je način to moglo utjecati na zaključak da dimljeni proizvodi i proizvodi koji nisu dimljeni čine isti proizvod. U svakom slučaju, nijedna moguća razlika u postupcima proizvodnje nije utjecala na definiciju opsega proizvoda. Nadalje, u ovom specifičnom slučaju postupak proizvodnje i struktura cijene dimljenih fileta zapravo se nisu znatno razlikovali od postupka proizvodnje i strukture cijene drugih načina pripreme pastrve. Glavni element cijene svakog načina pripreme bila je cijena uzgoja, koja se u biti sastoji od cijene hrane (ribljeg brašna i ribljeg ulja), troška energije i cijene ikre ili mladih jedinki. Stoga je tvrdnje iznesene u tom pogledu potrebno odbaciti.
(31)
U prethodnim ispitnim postupcima koje su navele zainteresirane strane i za razliku od trenutačnog ispitnog postupka dimljeni proizvodi nisu bili uključeni u pritužbu na temelju koje su pokrenuti ti predmeti. Stoga nisu bili uključeni u opseg proizvoda iz tih ispitnih postupaka, zbog čega nisu ispitani. Uvodna izjava 9. Uredbe (EZ) br. 437/2004 odnosi se na tvrdnju jedne zainteresirane strane da je smrznutu cijelu ribu i filete potrebno isključiti iz postupka. Međutim, u ispitnom postupku nije utvrđeno ni izričito zaključeno da je dimljene proizvode potrebno isključiti iz opsega proizvoda. Na temelju toga što je u trenutačnom ispitnom postupku utvrđeno da svi načini pripreme pastrve imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva, tu je tvrdnju potrebno odbaciti.
(32)
Zbog prethodno navedenih razloga u ovoj je fazi odbačena tvrdnja da je dimljene proizvode potrebno isključiti iz opsega proizvoda.
C. SUBVENCIJA
1. Uvod
(33)
Podnositelj pritužbe tvrdio je da turska vlada subvencionira turski sektor akvakulture. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o nizu praksi subvencioniranja uključenih, kako u zakonodavstvo, tako i u brojne dokumente politike i planiranja koji su temelj za državnu potporu tom sektoru.
(34)
Komisija je pregledala i analizirala dokumente navedene u pritužbi te dodatne dokumente koje su dostavili turska vlada i proizvođači izvoznici u uzorku tijekom ispitnog postupka i utvrdila da je iz svih tih dokumenata vidljivo da sektor akvakulture u Republici Turskoj ima povlašten tretman u brojnim područjima.
(35)
Odluka turskih nadležnih tijela da subvencioniraju upravo sektor akvakulture donesena je 2003. te su na temelju te odluke turskim proizvođačima i izvoznicima tijekom posljednjih deset godina prebačene velike svote državnog novca.
(36)
U okviru savjetovanja prije pokretanja postupka između turske vlade i Komisije, kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama 3. i 4., turska vlada nije osporila postojanje nijednog od programa koje se ispituje.
2. Ispitani programi
(37)
Komisija je turskoj vladi i proizvođačima izvoznicima u uzorku poslala upitnike u kojima je zahtijevala podatke o sljedećim programima koji su navodno uključivali dodjelu subvencija industriji akvakulture:
-
državna potpora ulaganjima u sektor akvakulture
-
oslobođenje od carinskih pristojbi
-
oslobođenje od PDV-a
-
sniženje poreza
-
potpore za premije socijalnog osiguranja (doprinos poslodavaca)
-
potpore za kamate
-
dodjela zemljišta
-
potpore za porez na dohodak
-
potpore za premije socijalnog osiguranja (doprinos zaposlenika)
-
izravne subvencije odobrene proizvođačima pastrve
-
izravne subvencije uzgajivačima pastrve
-
izravne subvencije za organsku proizvodnju pastrve
-
posebne potpore za mlade jedinke
-
subvencije za kredite i osiguranje za proizvođače pastrve
-
investicijski krediti i poslovni krediti s niskom kamatnom stopom banke Ziraat Bankasi
-
investicijski krediti i poslovni krediti s niskom kamatnom stopom poljoprivrednih kreditnih zadruga
-
skupine poljoprivrednih suosiguravatelja i stope potpore za premije
-
subvencije za konzultantske usluge
-
subvencije za ribarska plovila
-
kupovina goriva za ribarske brodice (povrat poreza na potrošnju goriva za plovila)
-
odlaganje ribarskih plovila
-
druge subvencije i subvencijski programi
3. Državna potpora za ulaganja u sektor akvakulture
3.1. Uvod
(38)
Turska vlada uvela je program potpore za poduzeća koja ulažu u određene sektore i određene regije, uključujući sektor akvakulture. Namjene su tog programa:
-
povećanje proizvodnje i zaposlenosti,
-
poticanje velikih ulaganja kojima se pridonosi međunarodnoj konkurentnosti,
-
poticanje izravnih stranih ulaganja,
-
pružanje potpore ulaganjima za zaštitu okoliša i aktivnosti istraživanja i razvoja u skladu s ciljevima iz brojnih planova Turske za razvoj te godišnjih programa koji su navedeni u nastavku.
3.2. Pravna osnova
(39)
Sljedećim pravnim odredbama omogućena je državna potpora za ulaganja u sektor akvakulture: Odluka Turske br. 2012/3305 objavljena 19. lipnja 2012. o državnoj potpori za ulaganja i Priopćenje br. 2012/1 objavljeno 20. lipnja 2012. o provedbi Odluke o državnoj potpori za ulaganja u Službenom listu br. 28328 odnosno 28329.
3.3. Nalazi ispitnog postupka
(40)
Iako je Odluka Turske br. 2012/3305 relevantni program potpore za razdoblje ispitnog postupka, slične su odredbe bile na snazi od 2006. i ranije. Ta je činjenica bitna jer se subvencije povezane s kupovinom dugotrajne imovine, kao što su subvencije za ulaganja, mogu odnositi na razdoblje ispitnog postupka čak i ako su dodijeljene prije tog razdoblja.
(41)
Ispitnim postupkom potvrđeno je postojanje brojnih programa državne potpore. Proizvodnja u akvakulturi izričito je navedena u Prilogu 2/A Odluke br. 2012/3305 među sektorima koji mogu ostvarivati korist od poticaja kao što su oslobođenje od poreza na dodanu vrijednost („PDV”), oslobođenje od carinskih pristojbi, sniženje poreza, doprinosi ulaganjima, potpore za premije socijalnog osiguranja (doprinos poslodavaca), dodjela zemljišta, potpora za kamatne stope, potpore za porez na dohodak i potpore za premije socijalnog osiguranja (doprinos zaposlenika). Na temelju razine gospodarske razvijenosti šest regija kako je utvrđeno u Odluci br. 2012/3305 intenzitet potpora može se razlikovati.
(42)
Iako je ispitnim postupkom potvrđeno postojanje programa za „regionalna ulaganja”, nijedno od društava u uzorku nije ostvarilo korist od svih programa. Njih nekoliko ostvarilo je korist od oslobođenja od PDV-a i carinskih pristojbi koje se jednako primjenjuje na svih šest regija u Turskoj. Međutim, budući da su društva u uzorku kupovala strojeve i opremu od društava iz Unije u okviru carinske unije EU-a i Turske, carinska pristojba nije bila naplativa. Nadalje, budući da Turska primjenjuje sustav ulaznog i izlaznog PDV-a, korist ostvarena tijekom razdoblja ispitnog postupka sastojala se samo od uštede vremena od dva mjeseca dok porezna nadležna tijela ne izvrše povrat PDV-a tim društvima. Stvarna bi korist bila kamata koja se plaća komercijalnoj banci za razdoblje do povrata PDV-a. Ta je korist zanemariva i nije dodatno analizirana.
(43)
Jedno društvo u uzorku ostvarilo je korist od sniženja poreza jer je izvršilo kupovinu strojeva u okviru prethodno navedenog propisa o državnim potporama za ulaganja. Umjesto opće primjenjive stope poreza za poduzeća od 20 %, to je društvo platilo samo 4 %.
(44)
Isto to društvo u uzorku ostvarilo je korist i od programa potpore za premije socijalnog osiguranja. Kao nositelj potvrde za poticanje ulaganja ostvarilo je korist od programa potpore za premije socijalnog osiguranja za doprinos poslodavaca i zaposlenika. Nakon što je društvo izvršilo ulaganje, institucija za socijalno osiguranje oslobodila je doprinose poslodavaca i zaposlenika tog društva premijama socijalnog osiguranja koji su odgovarali minimalnoj plaći za nova stvorena radna mjesta. Program je financiralo Ministarstvo gospodarstva.
3.4. Zaključak
(45)
Državna potpora za ulaganja privremeno se smatra subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) druge alineje i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, kad je državna potpora u obliku poreznog poticaja, tj. kad prihodi vlade dospijevaju, ali se otpisuju ili ne naplaćuju.
(46)
Subvencija je specifična i protiv nje se može uvesti kompenzacijska mjera s obzirom na to da je korist koja se ostvaruje zahvaljujući subvenciji točno ograničena na jednu skupinu gospodarskih sektora. Pristup subvenciji dodatno je ograničen određenim poduzećima koja posluju u određenim sektorima. Uz to, subvencija ne ispunjava uvjete za nespecifičnost iz članka 4. stavka 2. točke (b) Osnovne uredbe s obzirom na broj i vrstu ograničenja koja se primjenjuju na određene sektore, posebno na ograničenja bilo za određene vrste poduzeća, bilo na ograničenja kojima se potpuno isključuju određeni sektori.
(47)
Akvakultura je posebno navedena u Prilogu 2.A Odluci kao aktivnost u okviru koje je moguće ostvariti korist od te vrste oslobođenja od poreza. U Prilogu 4. Odluci navedeni su sektori u kojima nije moguće ostvariti korist ni od jednog poticaja u okviru tog programa.
(48)
Posljedično, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Osnovne uredbe prethodno navedene subvencije smatraju se financijskim doprinosom vlade kojim primatelji ostvaruju korist.
3.5. Izračun iznosa subvencije
(49)
Jedno je društvo ostvarilo korist od prethodno navedenih programa. Međutim, za tu je korist utvrđeno da je zanemariva.
4. Izravne subvencije za proizvođače pastrve
4.1. Uvod
(50)
Izravne subvencije po kilogramu proizvedene pastrve glavni su program subvencija u okviru kojeg se ostvaruje korist na temelju predmetnog proizvoda. Te se subvencije revidiraju svake godine u okviru godišnje revizije poljoprivrednih subvencija.
4.2. Pravna osnova
(51)
Sljedeće pravne odredbe temelj su za izravne subvencije: Odluka Turske br. 2013/4463 o poljoprivrednim subvencijama u 2013. od 7. ožujka 2013. objavljena u Službenom listu br. 28612 8. travnja 2013. (koja se primjenjuje retroaktivno od 1. siječnja 2013.).
4.3. Nalazi ispitnog postupka
(52)
Ispitnim postupkom potvrđeno je da postoje izravne subvencije za pastrvu. Utvrđeno je da je tijekom ispitnog postupka razina subvencije po kilogramu pastrve bila određena na 0,65 TL/kg za proizvodnju do 250 tona godišnje. Upola manji iznos (0,325 TL/kg) dodjeljivao se za proizvedene količine između 251 i 500 tona godišnje, a za proizvedene količine veće od 500 tona nisu odobrene subvencije. Subvencija je odobrena proizvođačima predmetnog proizvoda koji imaju dozvolu Ministarstva prehrane, poljoprivrede i stočarstva.
(53)
Prije svake isplate proizvođači se trebaju registrirati u sustavu za registraciju akvakulture Ministarstva prehrane, poljoprivrede i stočarstva. Oni podliježu redovnim i nenajavljenim inspekcijskim posjetima.
(54)
Tri od četiriju grupacija društava u uzorku ostvarile su korist od izravnih subvencija tijekom razdoblja ispitnog postupka jer su same uzgajale pastrvu. Međutim, najveća grupacija, Ternaeben, nije uzgajala pastrvu, već ju je kupovala (uglavnom živu pastrvu i smrznutu cijelu ribu) od nepovezanih uzgajivača te je obrađivala. Stoga nije primala izravne subvencije. Na temelju toga postavljeno je pitanje primjenjuje li se korist od izravnih subvencija i na grupaciju Ternaeben i na preostale tri grupacije društava u uzorku koje nisu samo uzgajale pastrvu, nego je i kupovale od nepovezanih društava radi obrade.
(55)
U tom pogledu Komisija naglašava da je definicijom predmetnog proizvoda obuhvaćena i izravno subvencionirana sirovina, odnosno živa pastrva i daljnji proizvodi (svježa, smrznuta cijela riba, fileti, dimljena pastrva). S obzirom na to da se proizvodnja žive pastrve subvencionira i da gotovo svi uzgajivači pastrve u Turskoj ostvaruju korist od tog programa, svi proizvođači predmetnog proizvoda (odnosno žive pastrve i daljnjih proizvoda) ostvaruju korist od tog programa izravnih subvencija neovisno o tome uzgajaju li pastrvu sami ili je kupuju radi daljnje obrade.
(56)
Korist za proizvođače predmetnog proizvoda u svakom je slučaju moguće dokazati. U tom je pogledu Komisija usporedila trošak uzgoja triju društava u uzorku koja sama uzgajaju pastrvu (uključujući razuman i konzervativan iznos prodajnih, općih i administrativnih troškova („POA”) i dobiti) s cijenom kupovine žive ili rashlađene ribe od nepovezanih dobavljača. Komisija je utvrdila da je kupovna cijena žive ili rashlađene ribe za sva tri društva bila niža od prosječnog troška uzgoja.
(57)
U pogledu grupacije Ternaeben Komisija je usporedila prosječni trošak uzgoja ostalih triju društava u uzorku (uključujući razuman i konzervativan iznos troškova POA-a i dobiti) s pojedinačnom prosječnom kupovnom cijenom koju je grupacija Ternaeben plaćala za rashlađenu ili živu ribu. Utvrđeno je da je prosječan trošak uzgoja ostalih triju društava u uzorku viši od prosječne kupovne cijene koju je plaćala grupacija Ternaeben. Utvrđeno je da je ta prosječna kupovna cijena u skladu s cijenama ostalih društava u uzorku.
(58)
Stoga Komisija smatra da su društva u uzorku u mjeri u kojoj su kupovala pastrvu od nepovezanih društava ostvarila korist od programa izravnih subvencija.
(59)
Podnositelj pritužbe tvrdio je da je izvršeno dodatno plaćanje radi potpore za organsku proizvodnju pastrve i za proizvodnju mladih jedinki po komadu. U ispitnom postupku potvrđeno je postojanje dodatnog plaćanja radi potpore za organsku proizvodnju pastrve. Međutim, utvrđeno je da je u Turskoj postojalo samo jedno društvo za organsku proizvodnju pastrve, no to je društvo nedavno otišlo u stečaj. Posljedično, nisu dodijeljene nikakve subvencije za organsku proizvodnju pastrve tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(60)
Osim toga, Komisija je utvrdila da je posebna potpora za proizvodnju mladih jedinki postojala 2012., ali je ukinuta 2013. jer je razina proizvodnje mladih jedinki u Turskoj već bila dovoljna za potrebe tržišta.
4.4. Zaključak
(61)
Na temelju nalaza ispitnog postupka Komisija privremeno zaključuje da prethodno opisan javni doprinos ima oblik izravnog prijenosa sredstava u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) prve alineje Osnovne uredbe te se njime stoga prenosi izravna korist turskim proizvođačima pastrve u skladu s člankom 3. stavkom 2. Osnovne uredbe. „Korist” se prenosi time što javna nadležna tijela dodjeljuju izravna financijska sredstva bez kamata ili licenci. Takvo besplatno financiranje obično nije dostupno na tržištu.
(62)
Program izravnih subvencija specifičan je te se na njega mogu uvesti kompenzacijske mjere u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne uredbe jer je pristup programu ograničen na određena poduzeća. Poduzeća uključena u akvakulturu izričito su navedena, a pastrva jasno određena kao jedna od vrsta koja ostvaruje korist u okviru tog programa subvencija. Taj je izravni prijenos sredstava specifičan s obzirom na to da nadležno tijelo koje ga odobrava te zakonodavstvo na temelju kojeg to tijelo posluje izričito ograničavaju pristup tom prijenosu sredstava na poduzeća koja posluju u sektoru akvakulture.
4.5. Izračun iznosa subvencije
(63)
Ukupna korist po društvu bila je prosječan iznos izravne subvencije primljen tijekom razdoblja ispitnog postupka za živu ribu iz vlastitog uzgoja i prosječan iznos subvencije koju je dodijelila turska vlada, izračunana na temelju ukupnih prenesenih subvencija podijeljenih ukupnom količinom pastrve proizvedene u Turskoj za kupljenu živu ribu.
(64)
U tablici u nastavku teksta prikazan je privremeno utvrđen iznos koristi za prethodno navedene prijenose sredstava, pri čemu je korist izražena kao iznos koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka primila predmetna društva.
Izravne i neizravne subvencije
Naziv društva
Marža subvencije
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencionirani zajmovi
5.1. Uvod
(65)
Određeni javni i privatni subjekti izdali su povlaštene zajmove društvima koja posluju u sektoru akvakulture. Glavni predmetni subjekti opisani su u nastavku teksta.
(66)
Poljoprivredne kreditne zadruge (PKZ-ovi) subjekti su privatnog prava koje su osnovali poljoprivredni proizvođači (tj. fizičke osobe ili pravni subjekti uključeni u poljoprivrednu proizvodnju) u Turskoj radi potpore svojim financijskim potrebama u poslovanju.
(67)
Poljoprivredna banka Republike Turske (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi ili „Ziraat Bankasi”) banka je u državnom vlasništvu i javno tijelo čiji je jedini dioničar tursko Podtajništvo za financije. U okviru državnog programa navedenog u nastavku u uvodnoj izjavi 70. koji se primjenjuje i na razdoblje ispitnog postupka, banka Ziraat Bankasi daje povlaštene kredite sektoru za akvakulturu radi promicanja poljoprivredne proizvodnje i poslovanja. U tom pogledu Vijeće ministara godišnje određuje trajanje, postupke i načela programa, a Ministarstvo financija prebacuje banci Ziraat Bankasi preostali iznos plaćanja kamata koji odgovara sniženoj kamatnoj stopi. Stoga se smatra da je banci Ziraat Bankasi povjerena vladina nadležnost te se ta banka stoga smatra javnim tijelom.
(68)
Organizacija za razvoj malih i srednjih poduzeća javno je tijelo čiji je cilj povećati udjel malih i srednjih poduzeća („MSP-ovi”) u gospodarskom i društvenom razvoju nudeći kvalitetne usluge i potporu za razvoj konkurentske moći MSP-ova i širenje kulture poduzetništva. Organizacija za razvoj malih i srednjih poduzeća u nadležnosti je Ministarstva znanosti, industrije i tehnologije te je djelomično neovisna.
(69)
Banku Türk Eximbank („Eximbank”) osnovala je turska vlada 21. kolovoza 1987. Odlukom br. 87/11914 na temelju Zakona br. 3332. Ta je banka u potpunosti u državnom vlasništvu te je javno tijelo koje djeluje kao važan instrument turske vlade za poticanje izvoza u okviru turske strategije za održivi izvoz. Vlada je ovlastila banku Eximbank za potporu međunarodnoj trgovini i turskim ugovarateljima/ulagateljima koji posluju u inozemstvu kako bi se povećao izvoz turskih poduzeća i povećala njihova međunarodna konkurentnost. Stoga se smatra da banka Eximbank ima vladinu ovlast te se smatra javnim tijelom.
5.2. Pravna osnova
(70)
Sljedeće pravne odredbe temelj su za subvencionirane zajmove: Odluka Turske br. 2013/4271 objavljena u Službenom listu br. 28561 od 16. veljače 2013. o proširenju investicijskih kredita i poslovnih kredita s niskom kamatnom stopom banke Ziraat Bankasi i poljoprivrednih kreditnih zadruga 2013., Odluka Turske br. 2010/27612 objavljena u Službenom listu od 15. lipnja 2010. o zajmovima s nultom kamatnom stopom za MSP-ove i Turski zakon br. 3332 objavljen 31. ožujka 1987.u Službenom listu br. 19417 (bis) o izvoznim kreditima koje izdaje Eximbank, Turska kreditna banka za izvoz.
5.3. Nalazi ispitnog postupka
(71)
Povlašteni krediti banke Eximbank i Organizacije za razvoj malih i srednjih poduzeća ispitani su na temelju odnosnih navoda u pritužbi u pogledu subvencioniranih kredita. Ispitnim postupkom potvrđeno je postojanje zajmova s niskom kamatnom stopom. Međutim, ni za jednog od proizvođača izvoznika u uzorku nije utvrđeno da je ostvario korist od ijednog zajma poljoprivrednih kreditnih zadruga.
(72)
Komisija je utvrdila da je jedno društvo u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka od banke Ziraat Bankasi ostvarilo četiri povlaštena kredita u skladu s odredbama Odluke br. 4271/2013. U okviru zajmova za akvakulturu banka Ziraat Bankasi proširila je investicijske kredite za kupovinu strojeva i opreme te je dodatno proširila operativne kredite za financiranje operativnih troškova.
(73)
Uz povlaštene kredite banke Ziraat Bankasi, jedno je društvo u uzorku ostvarilo korist od kredita s nultom kamatnom stopom u skladu s Odlukom br. 2010/27612 na temelju koje Organizacija za razvoj malih i srednjih poduzeća primjenjuje brojne programe potpore MSP-ovima. MSP-ovi koji posluju u sektoru akvakulture jednako tako imaju pravo ostvarivati korist od tih programa potpore.
(74)
Nadalje, tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da su dva društva u uzorku primila dva odnosno šest kredita s niskom kamatnom stopom od banke Eximbank. Predstavnici banke Eximbank tijekom posjeta radi provjere održanog s turskom vladom potvrdili su da ta banka izdaje kredite turskim izvoznicima po uvjetima povoljnijima od uvjeta koji su općenito dostupni na tržištu.
5.4. Zaključak
(75)
Navedeni krediti s niskom kamatnom stopom privremeno se smatraju subvencijom u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) prve alineje i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe.
(76)
Na temelju nalaza ispitnog postupka Komisija zaključuje da je korist prenesena primatelju u obliku sniženja kamatnih stopa kredita ostvarenih za poljoprivrednu proizvodnju. Program kredita uz državnu potporu primatelju prenosi korist u obliku kredita jer se ti krediti odobravaju u financijskim uvjetima koji ne odražavaju tržišne uvjete za kredite s usporedivim dospijećem. Oni se odobravaju po stopama nižima od tržišnih.
(77)
Ti su programi specifični u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) Osnovne uredbe jer su nadležna tijela koja izdaju kredite ili zakonodavstvo na temelju kojeg ta tijela posluju ograničeni izričito na određena poduzeća.
(78)
Svi prethodno navedeni krediti stoga se smatraju subvencijama na koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere, kojima se prenosi korist i koje su specifične u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) druge alineje Osnovne uredbe.
5.5. Izračun iznosa subvencije
(79)
Člankom 6. točkom (b) Osnovne uredbe propisuje se da se korist od povlaštenih zajmova računa kao razlika između iznosa plaćene kamate i iznosa koji bi bio plaćen za usporedivi komercijalni zajam koji bi poduzeće moglo dobiti na tržištu. Komisija je za referentnu vrijednost upotrijebila ponderiranu prosječnu kamatnu stopu turskih kredita za razdoblje ispitnog postupka s pomoću elektronske platforme za trgovinu Bloomberg (WAIRCOMM indeks).
(80)
Korist je izračunana za razdoblje ispitnog postupka kao razlika između stvarno plaćene kamate tijekom razdoblja ispitnog postupka i kamate koja bi bila plaćena primjenom referentne vrijednosti.
(81)
Za proizvođače izvoznike u uzorku na temelju ove metodologije izračunane su sljedeće marže subvencije:
Povlašteni zajmovi
Naziv društva
Marža subvencije
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Skupine poljoprivrednih suosiguravatelja i stope potpore za premije
6.1. Uvod
(82)
U Zakonu o osiguranju u poljoprivredi i Uredbi o načelima provedbe za skupine poljoprivrednih suosiguravatelja određen je vladin cilj pružanja osiguranja od svih gubitaka ribljih stokova i izlova proizvođača pastrva zbog niza mogućih bolesti, prirodnih katastrofa, nesreća itd.
(83)
U okviru skupina poljoprivrednih suosiguravatelja obuhvaćene su sljedeće vrste osiguranja: i. osiguranje usjeva, ii. osiguranje staklenika, iii. osiguranje stoke krupnog zuba, iv. osiguranje stoke sitnog zuba, v. osiguranje peradi i vi. osiguranje akvakulture.
6.2. Pravna osnova
(84)
Pravna su osnova ovog programa Zakon o osiguranju u poljoprivredi br. 5363 i Odluka Turske br. 2012/4138 o rizicima, proizvodima i regijama obuhvaćenima skupinama poljoprivrednih suosiguravatelja i stopama potpore za premije objavljena u Službenom listu br. 28537 od 23. siječnja 2013.
6.3. Nalazi ispitnog postupka
(85)
Ispitnim postupkom potvrđeno je postojanje tog programa subvencija. U skladu s člancima 12. i 13. Zakona o osiguranju u poljoprivredi br. 5363 i Odluke br. 2012/4138 o rizicima, proizvodima i regijama obuhvaćenima skupinama poljoprivrednih suosiguravatelja i stopama potpore za premije („Odluka br. 2012/4138”), proizvođači proizvoda akvakulture mogu ostvarivati korist od državne potpore za premije osiguranja kako je navedeno u članku 1. stavku 6. Odluke br. 2012/4138.
(86)
Društvo koje se želi prijaviti za skupinu poljoprivrednih suosiguravatelja dostavlja projekciju za policu osiguranja koju želi. To društvo zatim radi procjene rizika ispituje skupina poljoprivrednih suosiguravatelja te mu nudi policu osiguranja uključujući iznos plative premije. Ako društvo koje posluje u sektoru akvakulture prihvati tu ponudu, vlada plaća polovinu premije osiguranja.
(87)
Komisija je utvrdila da uzgajivači u Turskoj općenito ne osiguravaju svoje proizvode. Samo je jedno od društava u uzorku ostvarilo korist od vladina programa potpore za premije osiguranja na tri mjeseca tijekom razdoblja ispitnog postupka. Zatim se osiguralo kod privatnog osiguravatelja.
6.4. Zaključak
(88)
U praksi korist prenesena na temelju tog programa u obliku je smanjenja financijskih troškova nastalih u pokrivanju životnog osiguranja životinja uzgajanih u akvakulturi. Taj program predstavlja subvenciju u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) prve alineje Osnovne uredbe u obliku neposrednog prijenosa bespovratnih sredstava vlade proizvođačima pastrve i „financijski doprinos” u smislu Osnovne uredbe jer primatelj subvencije ostvaruje korist od povoljnije premije osiguranja koja je znatno niža od razine premija osiguranja dostupnih na tržištu za pokrivanje usporedivih rizika. Programom se prenosi korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Korist je jednaka razlici između premije ponuđene u kontekstu komercijalne police osiguranja i subvencionirane premije.
(89)
Subvencija je specifična s obzirom na to da nadležno tijelo koje ju odobrava te zakonodavstvo na temelju kojeg to tijelo posluje izričito ograničavaju pristup tim bespovratnim sredstvima na poduzeća koja posluju u sektoru akvakulture.
6.5. Izračun iznosa subvencije
(90)
Jedno je društvo ostvarilo korist u okviru tog programa. Međutim, za tu je korist utvrđeno da je zanemariva.
6.6. Subvencije za konzultantske usluge
(91)
Ovim se programom nastoji pružiti potrebno teorijsko i praktično znanje proizvođačima u akvakulturi kako bi se modernizirala i povećala proizvodnja te postigla veća učinkovitost. Ni za jednog od proizvođača izvoznika u uzorku nije utvrđeno da je ostvario korist u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka.
6.7. Subvencije za gorivo i odlaganje ribarskih plovila
(92)
Ove su subvencije povezane s kupovinom goriva za ribarske brodice ili s odlaganjem ribarskih plovila. Te su isplate subvencija posebno namijenjene ribarskim aktivnostima. Ni za jednog od proizvođača izvoznika u uzorku nije utvrđeno da je ostvario korist od tih subvencija tijekom razdoblja ispitnog postupka.
6.8. Zaključak o subvencioniranju
(93)
Komisija je izračunala iznose subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama u skladu s odredbama Osnovne uredbe za ispitivana društva po programu i zbrojila te iznose kako bi izračunala ukupni iznos subvencije za svaku grupaciju u razdoblju ispitnog postupka.
(94)
Da bi izračunala ukupne subvencijske marže prikazane u nastavku, Komisija je prvo izračunala postotak subvencioniranja, koji je iznos subvencije u odnosu na ukupni promet društva. Taj je postotak zatim upotrijebljen za izračun subvencije dodijeljene izvozu predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(95)
Zatim je izračunan iznos subvencije po ekvivalentu cijele ribe predmetnog proizvoda izvezenog u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka, a marže prikazane u nastavku izračunane su kao postotak CIF vrijednosti istog izvoza po ekvivalentu cijele ribe.
(96)
Za proizvođače izvoznike koji sudjeluju u ispitnom postupku, ali nisu u uzorku, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu maržu subvencije. Dakle, ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(97)
Za sve ostale proizvođače izvoznike Komisija je utvrdila maržu subvencije na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 28. Osnovne uredbe. Za te je potrebe Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje količina je izvoza proizvođača izvoznika koji surađuju u Uniju izražen kao udjel ukupne količine izvoza, kako je zabilježeno u statističkim podacima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju.
(98)
Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio više od 80 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila temeljiti preostalu maržu subvencije na razini društva u uzorku s najvišom maržom subvencije.
Naziv društva
Marža subvencije
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Ponderirani prosjek uzorka
8,2 %
Marža subvencije na razini zemlje
9,7 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(99)
Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je više od 700 proizvođača u Uniji. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 8. stavka 1. Osnovne uredbe.
(100)
Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka procijenjena je na oko 170 milijuna kg „ekvivalenata cijele ribe” („ECR-ovi”) na temelju podataka nacionalnih i europskih udruženja proizvođača i pojedinačnih društava. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 10. devet proizvođača iz Unije odabrano je za uzorak koji predstavlja više od 12 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Potrošnja u Uniji
(101)
Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju ukupne procijenjene količine prodaje proizvođača iz Unije na tržištu Unije i ukupne količine uvoza na temelju podataka Eurostata.
(102)
Ukupna količina prodaje proizvođača iz Unije procijenjena je kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 130.
(103)
U pogledu količine uvoza podaci Eurostata odnose se na neto težine za šest različitih oznaka KN, odnosno živu, svježu, rashlađenu, smrznutu i/ili dimljenu pastrvu u obliku cijele ribe, bez utrobe ili s njom ili fileta. Neto težine radi usporedbe su pretvorene u ECR-ove dijeljenjem količine uvoza evidentirane u Eurostatu s faktorima konverzije navedenima u nastavku. Ti su faktori konverzije navedeni u pritužbi te se često upotrebljavaju u industriji.
Tablica 1.
Faktori konverzije
Prikaz proizvoda
Faktor
Živa
1,00
Svježa/rashlađena/smrznuta (bez utrobe)
0,85
Fileti: Svježi/rashlađeni/smrznuti
0,47
Fileti: Dimljena
0,40
(104)
Relevantnim oznakama KN obuhvaćene su i druge vrste ribe koje nisu uključene u opseg proizvoda u ovom ispitnom postupku, kao što su potočna pastrva (Salmo trutta), kratkovratna pastrva (Oncorhynchus clarki), zlatna pastrva (Oncorhynchus aguabonita) i gila pastrva (Oncorhynchus gilae). Međutim, u ispitnom postupku utvrđeno je da se te vrste koje nisu predmetni proizvod ne proizvode u Turskoj ili da se proizvode tek u zanemarivim količinama. To je utvrđeno na temelju podataka koje je turska industrija dostavila Udruženju europskih proizvođača u akvakulturi (Federation of European Aquaculture Producers - „FEAP”) i drugih javnih izvora podataka (8) koji su radi provjere uspoređeni s relevantnim službenim turskim statističkim podacima gdje je to bilo moguće. Na temelju toga zaključeno je da su statistički podaci Eurostata dostatno pouzdani i potpuni podaci o uvozu.
(105)
Potrošnja u Uniji, kako je utvrđena, ostala je stabilna između 2010. i 2011., zatim se smanjila za 5 % između 2011. i 2012., nakon čega se dodatno smanjila za 7 % od 2012. i razdoblja ispitnog postupka. Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 12 %.
Tablica 2.
Potrošnja u Uniji (kg ECR-ova)
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Ukupna potrošnja u Uniji
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indeks
100
100
95
88
Izvor: FEAP, Eurostat.
3. Uvoz iz predmetne zemlje
3.1. Količina i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje
(106)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 103., Komisija je utvrdila količinu uvoza na temelju podataka Eurostata, izraženih u kg ECR-ova. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na temelju količine uvoza iz Turske i ukupne potrošnje u Uniji.
(107)
Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:
Tablica 3.
Količina prodaje (kg ECR-ova) i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Količina uvoza iz Turske (kg ECR-ova)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indeks
100
137
141
172
Tržišni udjel
9 %
12 %
13 %
17 %
Indeks
100
137
149
195
Izvor: Eurostat.
(108)
Unatoč smanjenju potrošnje količina uvoza predmetnog proizvoda u Uniju stabilno se povećavala tijekom razmatranog razdoblja i ukupno se povećala za 72 %. To je dovelo do povećanja odgovarajućeg tržišnog udjela s 9 % u 2010. na 17 % u razdoblju ispitnog postupka, tj. do povećanja za osam postotnih bodova ili 95 % tijekom razmatranog razdoblja.
3.2. Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena
(109)
Komisija je utvrdila prosječne cijene uvoza na temelju podataka Eurostata dijeljenjem ukupne količine turskog uvoza izražene u kg ECR-ova ukupnom vrijednošću tog uvoza. Obaranje cijena zbog uvoza utvrđeno je na temelju podataka proizvođača izvoznika u uzorku.
(110)
Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:
Tablica 4.
Uvozne cijene (EUR/kg ECR-ova)
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Turska
2,63
2,78
2,83
2,75
Indeks
100
106
108
105
Izvor: Eurostat.
(111)
Prosječna uvozna cijena predmetnog proizvoda povećala se za 8 % između 2010. i 2012. i zatim smanjila za 3 % između 2012. i razdoblja ispitnog postupka. Prosječna cijena uvoza tijekom razmatranog razdoblja općenito se povećala za 5 %.
(112)
Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka usporedbom: (a) ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koji surađuju naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica i (b) odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda za uvoz od proizvođača izvoznika u uzorku naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina).
(113)
Usporedba cijena provedena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža obaranja cijena u rasponu između 5 % i 18 % za uvoz iz predmetne zemlje na tržište Unije.
(114)
Jedan proizvođač izvoznik u uzorku tvrdio je da bi Komisija trebala na odgovarajući način uzeti u obzir svaku razliku u razini trgovine. Međutim, u ispitnom postupku utvrđeno je da ne postoje razlike u razini trgovine između proizvođača iz Unije u uzorku i turskih proizvođača izvoznika u uzorku. Tu je tvrdnju stoga potrebno odbaciti.
(115)
Udruženje egejskih izvoznika (koje predstavlja turske izvoznike) i jedan proizvođač izvoznik tvrdili su da je industrija Unije uglavnom usmjerena na proizvodnju organske i ružičaste pastrve čije su cijene znatno veće od cijene pastrve koja se izvozi iz Turske. Tvrdili su da zbog tog razloga te cijene nisu usporedive. Međutim, kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 113., usporedbe cijena izvršene su za svaku vrstu za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođene prema potrebi. Posljedično, sve razlike u cijenama temeljene na različitim vrstama proizvoda na odgovarajući su način uzete u obzir.
(116)
Udruženje egejskih izvoznika tvrdilo je i da industrija Unije upotrebljava različite postupke proizvodnje, zbog čega nastaju razlike u optičkim i senzornim svojstvima te u roku trajanja. Tvrdilo se da pastrva koju proizvodi industrija Unije ima i drukčiji raspon težine u usporedbi s pastrvom koja se proizvodi u Turskoj. Svi ti elementi navodno su utjecali na usporedbu cijena te ih je zbog toga potrebno uzeti u obzir. Međutim, nisu navedeni nikakvi dokazi za opravdanje tih tvrdnji, a tvrdnje ne opravdavaju ni dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 113., usporedbe cijena izvršene su za svaku vrstu za transakcije na istoj razini trgovine i odgovarajuće prilagođene prema potrebi. Sve razlike u cijenama temeljene na različitim vrstama proizvoda stoga su na odgovarajući način uzete u obzir.
(117)
Stoga je tvrdnje iznesene u pogledu usporedbi cijena potrebno odbaciti.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.1. Opće napomene
(118)
U skladu s člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja subvencioniranog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(119)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10., za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije provedeno je uzorkovanje.
(120)
Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz pritužbe, podataka FEAP-a i Eurostata. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.
(121)
Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i visina marže subvencije.
(122)
Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
4.2. Makroekonomski pokazatelji
4.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(123)
Podaci o količini proizvodnje industrije Unije dobiveni su od FEAP-a i podnositelja pritužbe. Podaci FEAP-a prikupljaju se na razini franko tvornica i odnose se na živu ribu izlovljenu u svakoj državi članici. Budući da je podacima FEAP-a obuhvaćen samo dio razdoblja ispitnog postupka, podaci su dopunjeni na temelju procjena podnositelja pritužbe. Uz to, budući da se podaci FEAP-a prikupljaju na razini franko tvornica i odnose na izlovljenu živu ribu te kako bi se izbjeglo dvostruko brojenje, proizvodnji žive ribe u EU-u dodan je udjel uvoza iz svih izvora namijenjen za ponovnu obradu (oko 20 % ukupne količine uvoza, osim „dimljene” pastrve, na temelju podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici u uzorku u svojim odgovorima na upitnik).
(124)
Na temelju toga ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 5.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Količina proizvodnje (kg ECR-ova)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indeks
100
96
90
81
Proizvodni kapacitet (kg ECR-ova)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indeks
100
98
95
83
Iskorištenost kapaciteta
76 %
75 %
72 %
75 %
Indeks
100
98
95
98
Izvor: pritužba, FEAP, podaci proizvođača iz Unije u uzorku i proizvođača izvoznika u uzorku, Eurostat.
(125)
Proizvodni kapacitet smanjivao se svake godine tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju ispitnog postupka proizvodnja se smanjila za 19 % u usporedbi s 2010. To je smanjenje izraženije od smanjenja potrošnje tijekom razmatranog razdoblja.
(126)
Proizvodni kapacitet procijenjen je dijeljenjem količine proizvodnje stopom iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije u uzorku.
(127)
Proizvodni kapacitet industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjio se za 17 %. Nalazi ispitnog postupka upućuju na to da je niz proizvođača iz Unije zatvorio svoja proizvodna postrojenja tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega se smanjio ukupni proizvodni kapacitet u Uniji.
(128)
Stopa iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije iznosila je oko 75 % tijekom razmatranog razdoblja i smanjila se za jedan postotni bod između 2010. i kraja razdoblja ispitnog postupka.
4.2.2. Količina prodaje i tržišni udjel
(129)
Količina prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 6.
Količina prodaje i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Količina prodaje na tržištu Unije (kg ECR-ova)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indeks
100
96
90
80
Tržišni udjel
89 %
85 %
84 %
81 %
Indeks
100
96
95
91
Izvor: pritužba, FEAP, podaci proizvođača iz Unije u uzorku, Eurostat.
(130)
Količina prodaje industrije Unije utvrđena je na temelju ukupne količine proizvodnje kako je opisano u uvodnoj izjavi 123. oduzimanjem od izvozne prodaje industrije Unije.
(131)
Količina izvozne prodaje temeljila se na podacima Eurostata pretvorenima u kg ECR-ova. Druge vrste pastrve koje su po mogućnosti uključene u predmetne oznake KN smatrale su se zanemarivima jer se ne proizvode u Uniji ili se proizvode samo u vrlo malim količinama. Stoga se smatralo da su podaci Eurostata dostatno pouzdani za izvoz kalifornijske pastrve tijekom razmatranog razdoblja.
(132)
Dakle, količina prodaje industrije Unije stalno se smanjivala između 2010. i razdoblja ispitnog postupka te se ukupno smanjila za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. To je negativno kretanje bilo izraženije od smanjenja ukupne potrošnje tijekom istog razdoblja, kako je opisano u uvodnoj izjavi 105.
(133)
Posljedično, tijekom razmatranog razdoblja smanjio se i tržišni udjel industrije Unije te se ukupno smanjio za osam postotnih bodova tijekom tog razdoblja. Istodobno se uvoz iz Turske povećao za 72 %, a odgovarajući tržišni udjel za osam postotnih bodova, kako je prethodno opisano u uvodnoj izjavi 108., što je odgovaralo gubitku tržišnog udjela industrije Unije.
4.2.3. Rast
(134)
Potrošnja u Uniji smanjivala se od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka. Unatoč smanjenju potražnje na tržištu Unije uvoz iz Turske gotovo se udvostručio, zbog čega se njegov tržišni udjel povećao tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je industrija Unije izgubila dio svojeg tržišnog udjela, dok je uspješno povećan tržišni udjel predmetnog uvoza na sve manjem tržištu Unije. Istodobno se količina proizvodnje industrije Unije smanjila još više nego tržište, dok se količina uvoza iz Turske povećala i u apsolutnom i u relativnom smislu.
4.2.4. Zaposlenost i produktivnost
(135)
Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Zaposlenost i produktivnost
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Broj zaposlenika
3 692
3 413
3 144
2 862
Indeks
100
92
85
78
Produktivnost (kg ECR-ova po zaposleniku)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indeks
100
104
106
105
Izvor: pritužba, FEAP, podaci proizvođača iz Unije u uzorku.
(136)
Zaposlenost u industriji Unije procijenjena je na temelju ukupne količine proizvodnje podijeljene s produktivnošću proizvođača iz Unije u uzorku. S obzirom na smanjenje količine proizvodnje (tablica 5.) razina zaposlenosti industrije Unije smanjila se za 22 % tijekom razmatranog razdoblja.
(137)
Budući da se zaposlenost smanjivala brže nego količina proizvodnje, procijenjena produktivnost po zaposleniku, mjerena kao proizvodnja u kg ECR-ova po zaposleniku, povećala se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.
4.2.5. Visina iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i oporavak od prošlog subvencioniranja ili dampinga
(138)
Sve subvencijske marže znatno su više od razine de minimis. Kad je riječ o utjecaju visine iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti antidampinške mjere na industriju Unije, s obzirom na količinu i cijene uvezenih proizvoda iz Turske, taj se utjecaj može smatrati nezanemarivim.
(139)
Budući da je ovo prvi postupak protiv subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda, nisu dostupni podaci za procjenu utjecaja mogućeg prošlog subvencioniranja ili dampinga.
4.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(140)
Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prodajne cijene u Uniji
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Prosječna jedinična prodajna cijena nepovezanim kupcima EUR/kg ECR-ova
2,76
2,91
2,89
2,95
Indeks
100
105
105
107
Jedinični trošak proizvodnje EUR/kg ECR-ova
2,73
2,84
2,89
2,98
Indeks
100
104
106
109
Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku.
(141)
Prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku prvo se povećala s 2,76 EUR po kg ECR-ova 2010. na 2,91 EUR 2011., zatim smanjila na 2,89 EUR 2012. i opet se povećala na 2,95 EUR u razdoblju ispitnog postupka. Prosječna prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku općenito se povećala za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to povećanje nije bilo dostatno za pokrivanje usporednog povećanja troška proizvodnje od 9 % tijekom istog tog razdoblja. Posljedično, prosječna neto jedinična prodajna cijena smanjila se na razinu nižu od jediničnog troška proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(142)
Trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku povećao se s 2,73 EUR po kg ECR-ova 2010. na 2,84 EUR 2011. Blaže povećanje na 2,89 EUR zabilježeno je 2012. Znatnije povećanje na 2,98 EUR zabilježeno je u razdoblju ispitnog postupka kad je trošak proizvodnje bio veći od prosječnih jediničnih prodajnih cijena, zbog čega je proizvodnja u Uniji općenito postala neprofitabilna. Najvažniji je element troška proizvodnje cijena hrane (ribljeg brašna i ribljeg ulja) zajedno s troškom energije i cijenom ikre ili mladih jedinki, koji su se povećali tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega se povećao prosječan trošak proizvodnje.
4.3.2. Troškovi rada
(143)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 9.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indeks
100
101
106
104
Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku.
(144)
Između 2010. i razdoblja ispitnog postupka prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku povećali su se za 4 %. To općenito povećanje tijekom razmatranog razdoblja relativno je malo i u svakom je slučaju manje od općenitog povećanja troška rada (7,5 %) (9) i stope inflacije (9,6 %) (10) u Uniji u tom razdoblju.
4.3.3. Zalihe
(145)
Pastrva je kvarljiv proizvod čiji je rok trajanja manji od dva tjedna ako se ne zamrzne. Budući da proizvođači iz Unije u uzorku ne drže zalihe pastrve nakon izlova i ne zamrzavaju svoju proizvodnju u znatnoj mjeri, smatra se da razine zaliha nisu značajan pokazatelj štete u ovom ispitnom postupku.
4.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(146)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 10.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indeks
100
230
- 13
- 88
Novčani tok (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indeks
100
428
338
- 220
Ulaganja (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indeks
100
105
111
260
Povrat ulaganja
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indeks
100
238
- 13
- 74
Izvor: Podaci proizvođača iz Unije u uzorku.
(147)
Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost se blago povećala 2010. i 2011., ali je ostala na niskim razinama, tek nešto iznad praga isplativosti. Stanje se dodatno pogoršalo 2012., kad je profitabilnost postala negativna, i tijekom razdoblja ispitnog postupka, kad su se gubici dodatno povećali. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 142., to je posljedica porasta troška proizvodnje i nemogućnosti industrije Unije da u skladu s tim porastom poveća svoje cijene. Tijekom razmatranog razdoblja niz proizvođača iz Unije prestao je poslovati.
(148)
Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Neto novčani tok povećao se od 2010. do 2011. i nakon toga smanjio. Između 2012. i razdoblja ispitnog postupka znatno se smanjio, zbog čega je ukupni kumulativni novčani tok u razmatranom razdoblju bio negativan. Općenito, negativno kretanje novčanog toka prati smanjenje profitabilnosti, iako su i negativni novčani tok 2010. i znatno smanjenje između 2012. i razdoblja ispitnog postupka bili posljedica ulaganja zahvaljujući konsolidacijskim naporima kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 149.
(149)
Ulaganja su se tek blago povećala između 2010. i 2012., a u razdoblju ispitnog postupka došlo je do znatnog povećanja. Ulaganja su bila povezana s preuzimanjem proizvodnih postrojenja od društava u stečaju i/ili konsolidacijom povezanih društava, a ne sa zamjenom postojeće imovine ili nabavom dodatne i/ili nove opreme. Stoga je porast ulaganja zabilježen u razdoblju ispitnog postupka bio najviše povezan s konsolidacijom. To potvrđuje činjenica da se ukupni proizvodni kapacitet smanjio za 17 % tijekom razmatranog razdoblja.
(150)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja pratio je isto kretanje kao profitabilnost, odnosno povećao se od 2010. do 2011., ali je ostao tek nešto iznad praga isplativosti. Nakon toga se smanjio i postao negativan 2012. Dodatno se smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka. To negativno kretanje posljedica je nemogućnosti industrije Unije da poveća svoje cijene unatoč povećanju troška proizvodnje.
(151)
U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala, smanjenje sposobnosti proizvođača iz Unije u uzorku za ostvarivanje novčane dobiti za istovjetni proizvod bilo je uzrok slabljenja njihova financijskog stanja i smanjenja interno ostvarenih sredstava. U pogledu financijskih sredstava dobivenih od banaka došlo je do sve većih poteškoća s ostvarivanjem financiranja od banaka. U ispitnom je postupku utvrđeno da se sposobnost prikupljanja kapitala općenito pogoršala.
5. Zaključak o šteti
(152)
Ispitnim postupkom jasno se pokazalo da je u ovoj fazi industrija Unije pretrpjela znatnu štetu. Ta je šteta bila uzrok gubitka tržišnog udjela i posebno smanjenja profitabilnosti. Tržišni udjel uvoza predmetnog proizvoda istodobno se povećao te je utvrđeno da obara cijene industrije Unije na tržištu Unije.
(153)
Određeni pokazatelji štete kao što su jedinična prodajna cijena, prosječni trošak rada po zaposleniku, produktivnost i ulaganja razvijali su se pozitivno. U pogledu jedinične prodajne cijene, povećanje je izazvano povećanjem troška proizvodnje. Međutim, tim povećanjem nije u potpunosti nadoknađeno povećanje jedinične cijene, zbog čega je profitabilnost postala negativna 2012. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 144., povećanje prosječnog troška rada po zaposleniku u industriji Unije bilo je manje od općenitog povećanja troška rada i stope inflacije u Uniji. Industrija Unije morala je smanjiti broj svojih zaposlenika, zbog čega je došlo do povećanja produktivnosti po zaposleniku. Povećanje ulaganja uglavnom je bilo povezano s preuzimanjem proizvodnih postrojenja od društava u stečaju i konsolidacijom, a ne sa zamjenom postojeće imovine ili nabavom nove opreme.
(154)
Većina pokazatelja štete kretala se negativno. Industrija Unije pretrpjela je pad profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja. Profitabilnost i povrat ulaganja, koji su bili jedva iznad praga isplativosti tijekom 2010. i 2011., postali su negativni 2012. i nastavili se smanjivati tijekom razdoblja ispitnog postupka. Pod pritiskom subvencioniranog uvoza istodobno su se smanjili količina proizvodnje, proizvodni kapacitet, zaposlenost i tržišni udjel.
(155)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija u ovoj fazi zaključuje da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 8. stavka 4. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
(156)
Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala je li subvencionirani uvoz iz predmetne zemlje uzrokovao znatnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 8. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete uzrokovane drugim čimbenicima osim subvencioniranim uvozom iz predmetne zemlje ne pripisuju subvencioniranom uvozu. To su sljedeći čimbenici:
(a)
uvoz iz ostalih trećih zemalja;
(b)
izvozni rezultati industrije Unije;
(c)
razvoj potrošnje;
(d)
tržišno natjecanje s drugim vrstama riba;
(e)
administrativno i regulatorno opterećenje, zemljopisna ograničenja;
(f)
pritisak na cijene velikih trgovaca na malo;
(g)
prekomjerna ulaganja, financijski troškovi, fluktuacije deviznih tečajeva i izvanredni gubici povezani sa sudskim sporovima.
1. Učinci subvencioniranog uvoza
(157)
Kako bi se ustanovilo postojanje uzročno-posljedične veze između subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda iz Turske i štete koju je pretrpjela industrija Unije, Komisija je u okviru ispitnog postupka analizirala količinu i razine cijena uvoza te mjeru u kojoj je navedeno moglo prouzročiti znatnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(158)
Ispitni postupak pokazao je da se subvencionirani uvoz iz predmetne zemlje gotovo udvostručio tijekom razmatranog razdoblja. Zbog toga se njegov tržišni udjel povećao za osam postotnih bodova, s 9 % 2010. na 17 % u razdoblju ispitnog postupka. Do toga je došlo unatoč smanjenju potrošnje. Istodobno je industrija Unije izgubila osam postotnih bodova svojeg tržišnog udjela.
(159)
Prosječne cijene subvencioniranog uvoza povećale su se za 5 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka. To je povećanje posljedica općenitog povećanja troškova proizvodnje. Međutim, cijene uvoza ostale su na razinama znatno nižima od cijena industrije Unije. Subvencionirani uvoz obarao je cijene industrije Unije s prosječnom maržom obaranja cijena od 9 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Istodobno, s obzirom na povećanje subvencioniranog uvoza predmetnog proizvoda koji je vršio znatan pritisak na cijene na tržištu Unije, industrija Unije nije mogla dovoljno povećati svoje prodajne cijene kako bi se pokrilo povećanje troška proizvodnje, a ni u kojem slučaju na razinu višu od cijena turskog subvencioniranog uvoza.
(160)
Utvrđeno je da se povećanje subvencioniranog uvoza iz Turske i tržišnog udjela tog uvoza jasno podudaralo s gubitkom tržišnog udjela industrije Unije, smanjenjem količine proizvodnje, proizvodnog kapaciteta i zaposlenosti, negativnim kretanjem profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja. Stoga se smatralo da subvencionirani uvoz vrši pritisak na industriju Unije, što je pridonijelo nemogućnosti Unije da poveća svoje prodajne cijene u skladu s povećanjem troška, gubitku tržišnog udjela i općenitom pogoršanju gospodarskog i financijskog stanja.
(161)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija je u ovoj fazi zaključila da se sve lošije stanje industrije Unije mora pripisati povećanju uvoza po subvencioniranim cijenama podrijetlom iz Turske te da je taj uvoz imao presudnu ulogu u znatnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
2. Učinci drugih čimbenika
2.1. Uvoz iz trećih zemalja
(162)
Količina uvoza iz ostalih trećih zemalja (Čile, Norveška, Bosna i Hercegovina i druge) tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:
Tablica 11.
Uvoz iz trećih zemalja
Država
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje
Količina (kg ECR-ova)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indeks
100
136
109
99
Tržišni udjel
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indeks
100
135
115
112
Prosječna cijena (EUR/kg ECR-ova)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indeks
100
108
106
112
Izvor: Eurostat.
(163)
Količina uvoza iz svih ostalih trećih zemalja bila je na niskoj razini te se čak blago smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Povećala se između 2010. i 2011., ali se zatim smanjila i tijekom razdoblja ispitnog postupka bila na nešto nižim razinama nego na početku razmatranog razdoblja 2010. Tržišni udjel pratio je slično kretanje. Povećao se između 2010. i 2011., ali se opet smanjio 2012. i u razdoblju ispitnog postupka. Općenito, tržišni udjel tog uvoza blago se povećao s 2,4 % na 2,7 % tijekom razmatranog razdoblja. Uvoz iz Turske istodobno je bio na znatno višoj razini i u smislu količine i u smislu tržišnog udjela te se stalno povećavao.
(164)
Prosječne cijene uvoza povećavale su se tijekom razmatranog razdoblja. Prosječne cijene uvoza tijekom razmatranog razdoblja ukupno su se povećale za 12 %. Cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja bile su niže od prosječnih jediničnih prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku, ali više od cijena uvoza iz Turske, osim 2012. kad su bile nešto niže.
(165)
S obzirom na nisku i stabilnu količinu uvoza te na nizak i relativno stabilan tržišni udjel svih ostalih trećih zemalja i razine njihovih cijena koje su pratile općenite razine cijena u Uniji, Komisija je u ovoj fazi zaključila da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
2.2. Izvozni rezultati industrije Unije
(166)
Količina izvoza industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:
Tablica 12.
Izvozni rezultati proizvođača iz Unije
2010.
2011.
2012.
Razdoblje ispitnog postupka
Količina izvoza (kg ECR-ova)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indeks
100
110
106
125
Prosječna cijena (EUR/kg ECR-ova)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indeks
100
113
101
102
Izvor: Eurostat.
(167)
Izvozna prodaja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 25 %. Međutim, tržište Unije glavno je tržište za industriju Unije, a njezin je izvoz činio tek oko 3 % njegove proizvodnje 2010. i 2011. i oko 5 % u razdoblju ispitnog postupka. Cijene izvozne prodaje industrije Unije bile su oko 30 % više od njezinih prosječnih prodajnih cijena u Uniji, zbog čega je izvoznom prodajom ostvarena veća dobit nego prodajom na tržištu Unije.
(168)
Zbog toga je Komisija u ovoj fazi zaključila da izvozni rezultati proizvođača iz Unije nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
2.3. Razvoj potrošnje
(169)
Potrošnja u Uniji ostala je stabilna od 2010. do 2011. i smanjila se za 12 % između 2011. i razdoblja ispitnog postupka, ukupno se smanjivši za 12 %. Međutim, u kontekstu smanjene potrošnje tržišni udjel subvencioniranog uvoza iz Turske uspio se povećati za osam postotnih bodova ili za 95 %, dok je industrija Unije izgubila osam postotnih bodova tržišnog udjela. Stoga se gubitak količine prodaje i tržišnog udjela industrije Unije nije mogao objasniti samo na temelju općenitog smanjenja potrošnje. Dakle, stabilno povećanje subvencioniranog uvoza na tržištu koje se smanjuje po cijenama koje obaraju prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije bilo je nezavisan uzrok štete i imalo presudnu ulogu kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 160.
(170)
Na temelju toga Komisija je u ovoj fazi zaključila da se samim smanjenjem potrošnje, iako je ono pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije, ne može objasniti šteta koju je pretrpjela industrija Unije te da stoga smanjenje potrošnje nije moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
2.4. Tržišno natjecanje s drugim vrstama riba
(171)
Udruženje egejskih izvoznika tvrdilo je da je znatnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije prouzročilo tržišno natjecanje s drugim vrstama riba kao što su som, velika pastrva i losos.
(172)
U pogledu soma, njegov se uvoz smanjio za oko 24 % tijekom razmatranog razdoblja. To nije u skladu s povećanjem uvoza predmetnog proizvoda tijekom tog razdoblja.
(173)
U pogledu drugih vrsta riba napominje se da su, u skladu s dostupnim podacima, odnosno javno dostupnom studijom instituta Fødevareøkonomisk Sveučilišta u Kopenhagenu (11), velika pastrva i losos zamjene koje se natječu na istom tržišnom segmentu. Suprotno tomu, pastrva koja podliježe trenutačnom ispitnom postupku prodaje se na drukčijim tržišnim segmentima i ne postoji izravna povezanost između cijene velike pastrve ili lososa i cijene pastrve koja podliježe trenutačnom ispitnom postupku.
(174)
Na tom temelju te je tvrdnje potrebno odbaciti.
(175)
Na temelju toga Komisija je u ovoj fazi zaključila da tržišno natjecanje s drugim vrstama riba nije pridonijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
2.5. Administrativno i regulatorno opterećenje, zemljopisna ograničenja
(176)
Udruženje egejskih izvoznika tvrdilo je i da su znatnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije prouzročili administrativno i regulatorno opterećenje te ograničenja zbog kojih su se za potrebe akvakulture morala upotrebljavati određena zemljopisna područja.
(177)
Navodi o uzročnosti između navedenih administrativnih i regulatornih zahtjeva i štete nisu bili utemeljeni. Točnije, nije dokazano da bi se administrativni i regulatorni okvir uključujući zemljopisna ograničenja u pogledu područja dostupnih za potrebe akvakulture tijekom razmatranog razdoblja promijenili na način koji bi mogao uzrokovati štetu. Ti navedeni elementi zapravo jednostavno predstavljaju značajke općenitih gospodarskih i regulatornih uvjeta u sektoru akvakulture u Uniji i ne mogu objasniti pogoršanje stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Tu je tvrdnju stoga potrebno odbaciti.
(178)
Zbog toga je Komisija u ovoj fazi zaključila da navodno administrativno i regulatorno opterećenje i zemljopisna ograničenja nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
2.6. Pritisak na cijene koji su izvršili veliki trgovci na malo
(179)
Udruženje egejskih izvoznika i jedan od proizvođača izvoznika u uzorku tvrdili su da veliki trgovci na malo u Uniji imaju veliku pregovaračku snagu i da je sva šteta koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije nastala zbog pritiska na cijene koji su vršili ti trgovci, a ne zbog uvoza iz Turske.
(180)
Nijedan od velikih trgovaca na malo nije se javio i surađivao s trenutačnim ispitnim postupkom. U svakom slučaju, cijene uvoza iz Turske bile su subvencionirane i niže od cijena industrije Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka marže obaranja cijena iznosile su između 5 % i 18 %. U takvu scenariju navodnim pritiskom na cijene koji su vršili veliki trgovci na malo nikako se ne bi moglo objasniti općenito pogoršanje gospodarskog i financijskog stanja, a posebno gubitak tržišnog udjela, već bi taj pritisak mogao samo neznatno pridonijeti pretrpljenoj šteti.
(181)
Zbog toga je Komisija u ovoj fazi zaključila da mogući pritisak na cijene koji su vršili veliki trgovci na malo nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
2.7. Prekomjerna ulaganja, financijski troškovi, fluktuacije deviznih tečajeva i izvanredni gubici povezani sa sudskim sporovima
(182)
Udruženje egejskih izvoznika tvrdilo je da je pogoršanje rezultata barem dijela proizvođača iz Unije posljedica prekomjernih ulaganja, a ne uvoza iz Turske. Ista je strana tvrdila i da je smanjenje profitabilnosti industrije Unije djelomično uzrokovano povećanjem financijskih troškova, fluktuacijama deviznog tečaja i troškovima nastalim zbog sudskih sporova.
(183)
Te tvrdnje o navodnim prekomjernim ulaganjima i trošku nastalom kao posljedica sudskih sporova nisu bile utemeljene. Nalazi ispitnog postupka jednako tako nisu potkrijepili tvrdnju da su ti čimbenici imali ikakav bitan utjecaj na profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku.
(184)
Tvrdnje u pogledu povećanja financijskih troškova i fluktuacija deviznog tečaja nisu bile ni na koji način specifične ni utemeljene. Nalazi ispitnog postupka jednako tako nisu potkrijepili tvrdnju da su ti čimbenici imali ikakav utjecaj na profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku.
(185)
Te je tvrdnje stoga potrebno odbaciti.
(186)
Na tom temelju Komisija je u ovoj fazi zaključila da navodna prekomjerna ulaganja, financijski troškovi, fluktuacije deviznih tečajeva i izvanredni gubici povezani sa sudskim sporovima nisu pridonijeli pretrpljenoj šteti i stoga nisu mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između subvencioniranog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3. Zaključak o uzročnosti
(187)
Prethodnom analizom dokazano je da je došlo do znatnog povećanja količine i tržišnog udjela subvencioniranog uvoza iz predmetne zemlje. Povećanje tog uvoza po cijenama koje su obarale prodajne cijene industrije Unije dovelo je do pogoršanja stanja industrije Unije. Na temelju toga zaključeno je da je uvoz iz Turske imao presudnu ulogu u znatnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
(188)
Analizirani su i ostali čimbenici koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije. U tom je pogledu utvrđeno da uvoz iz ostalih trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, tržišno natjecanje s drugim vrstama riba, administrativno i regulatorno opterećenje, zemljopisna ograničenja, prekomjerna ulaganja, financijski troškovi, fluktuacije deviznih tečajeva i izvanredni gubici povezani sa sudskim sporovima nisu pridonijeli šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Ostali čimbenici kao što su razvoj potrošnje u Uniji i pritisak na cijene koji su vršili veliki trgovci na malo mogli su pridonijeti pretrpljenoj šteti, ali nisu prekinuli uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između subvencioniranog uvoza i štete koju je industrija Unije pretrpjela tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(189)
Na temelju navedenoga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je znatnu štetu industriji Unije uzrokovao subvencionirani uvoz iz predmetne zemlje i da drugi čimbenici nisu prekinuli tu uzročno-posljedičnu vezu. Tu štetu čini smanjenje proizvodnje i proizvodnog kapaciteta, količine prodaje, tržišnog udjela i zaposlenosti te negativna dobit i povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja.
F. INTERES UNIJE
(190)
U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije iako je utvrđeno štetno subvencioniranje. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.
1. Interes industrije Unije
(191)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu uzrokovanu subvencioniranim uvozom iz Turske.
(192)
Uvođenjem mjera na tržištu ponovno bi se uspostavilo pošteno tržišno natjecanje. Negativno kretanje pokazatelja financijskih rezultata industrije Unije posljedica je poteškoća industrije u tržišnom natjecanju sa subvencioniranim uvozom iz predmetne zemlje. Uvođenjem kompenzacijskih pristojbi stoga bi se industriju Unije stavilo u položaj u kojem bi mogla povećati svoje cijene kako bi pokrila trošak proizvodnje i na taj način povećati svoj tržišni udjel, zaposlenost i proizvodnju te poboljšati pokazatelje svojih financijskih rezultata kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja.
(193)
Ne uvedu li se mjere, vjerojatno je da će se pritisak turskog uvoza na cijene nastaviti, što će imati daljnje negativne učinke na profitabilnost industrije Unije. To daljnje pogoršavanje rezultata na kraju bi prouzročilo dodatna smanjenja proizvodnje i zatvaranja proizvodnih pogona, što bi predstavljalo prijetnju zaposlenosti i ulaganjima u Uniji.
(194)
Na temelju toga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je uvođenje kompenzacijskih mjera u interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznika
(195)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je pozvala uvoznike i udruženja njihovih predstavnika da joj se jave. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., tri su se društva javila odgovorom na obrazac za uzorkovanje nepovezanih uvoznika. Zatim su svim tim trima društvima poslani upitnici, ali samo je jedno društvo dostavilo odgovor. Iz odgovora je bilo očito da to društvo obično ne uvozi pastrvu, nego druge riblje proizvode, iako je tijekom razdoblja ispitnog postupka uvezlo vrlo male količine pastrve. Količina pastrve koju je uvezlo to društvo nije bila dostatna da bi se općenito smatrala reprezentativnom.
(196)
U kasnijoj fazi javio se još jedan uvoznik, ali nije odgovorio na upitnik. Taj je uvoznik tvrdio da bi se uvođenjem pristojbi na pastrvu iz Turske omele njegove uvozne aktivnosti, ali tu tvrdnju nije detaljno objasnio niti je dostavio bilo kakve podatke bitne za procjenu bilo kakva mogućeg utjecaja na njegovo poslovanje, kao što su podaci o profitabilnosti, uvozu i preprodajnim cijenama.
(197)
Iako nije moguće isključiti mogućnost da će uvođenje kompenzacijskih pristojbi utjecati na nepovezane uvoznike, namjena je tih pristojbi ponovna uspostava poštenih uvjeta natjecanja na tržištu Unije. Postoje i drugi izvori opskrbe te bi uvoznici u Uniji trebali moći početi dobavljati iz drugih izvora nakon uvođenja pristojbi. Općenito, u ispitnom postupku nisu otkriveni nikakvi znatni negativni učinci uvođenja pristojbi na nepovezane uvoznike/trgovce u Uniji.
(198)
U tom kontekstu i u nedostatku drugih podataka od nepovezanih uvoznika/trgovaca Komisija je u ovoj fazi zaključila da uvođenje mjera ne bi imalo nikakav općeniti bitan negativan utjecaj na nepovezane uvoznike/trgovce.
3. Interes korisnika, potrošača i dobavljača
(199)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je pozvala korisnike i udruženja njihovih predstavnika te organizacije predstavnika potrošača da joj se jave. Osim toga Komisija je stupila u kontakt sa svim poznatim relevantnim stranama. Međutim, nijedna od tih strana nije se javila.
(200)
Nakon roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka javile su se dvije strane koje su tvrdile da su dobavljači strojeva za turske proizvođače/obrađivače pastrve.
(201)
Jedna je strana tvrdila da bi uvođenje pristojbi dovelo do povećanja cijena za krajnje potrošače. Međutim, ta strana nije potkrijepila svoju tvrdnju dokazima. U ispitnom postupku nisu otkriveni nikakvi znatni negativni učinci uvođenja pristojbi na krajnje potrošače. Kako je prethodno navedeno, organizacije potrošača nisu surađivale i nisu dostavile nikakve podatke na temelju kojih bi se utjecaj mjera mogao detaljno procijeniti. U svakom slučaju, iako bi kompenzacijske pristojbe mogle imati utjecaj na cijene uvoza, to će se moguće povećanje cijena moći barem djelomično ublažiti duž distribucijskog lanca, zbog čega bilo kakvo povećanje cijena za krajnje potrošače ne bi nužno bilo značajno na razini potrošača.
(202)
Osim toga, kompenzacijske pristojbe namijenjene su ponovnoj uspostavi poštenih uvjeta tržišnog natjecanja na tržištu Unije, a ne ograničavanju uvoza po poštenim cijenama u Uniju.
(203)
S obzirom na prethodno navedeno i na izostanak suradnje organizacija korisnika i potrošača u ispitnom postupku, a posebno s obzirom na razinu mjera, Komisija je u ovoj fazi zaključila da uvođenje mjera ne bi imalo općeniti znatan negativan učinak na korisnike, potrošače ni dobavljače.
4. Zaključak o interesu Unije
(204)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovoj fazi ispitnog postupka uvođenje privremenih mjera na uvoz predmetnog proizvoda iz Turske nije u interesu Unije.
G. PRIVREMENE KOMPENZACIJSKE MJERE
(205)
Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u vezi sa subvencioniranjem, štetom, uzročnosti i interesom Unije potrebno je uvesti kompenzacijske mjere kako bi se spriječilo da subvencionirani uvoz i dalje uzrokuje štetu industriji Unije.
1. Razina uklanjanja štete (marža štete)
(206)
Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija mora prvo ustanoviti iznos pristojbi koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.
(207)
Šteta bi bila otklonjena kad bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u izostanku subvencioniranog uvoza.
(208)
Uvoz iz Turske počeo se povećavati sa znatnim količinama uglavnom u 2008. tj. prije razmatranog razdoblja. Profitabilnost koju je industrija Unije ostvarila na početku razmatranog razdoblja 2010. stoga se nije smatrala reprezentativnom. Budući da prije 2008. pritisak uvoza iz Turske na tržištu Unije nije bio značajan, smatralo se da bi profitne marže ostvarene prije tog razdoblja mogle biti razumne. Na temelju pritužbe danska industrija pastrva 2006. i 2007. ostvarila je profitnu maržu koja je u prosjeku dosegla ili premašila razinu od 12 %. Posljedično, na temelju toga u ovoj se fazi smatralo da se profitna marža od 12 % prometa može smatrati odgovarajućom razinom koju industrija Unije može očekivati da će postići u izostanku štetnog subvencioniranja.
(209)
Udruženje egejskih izvoznika i jedan proizvođač izvoznik tvrdili su da bi ciljna dobit trebala biti manja od 12 % zato što je i. u prethodnim ispitnim postupcima (losos, velika kalifornijska pastrva) upotrijebljena niža ciljna dobit, ii. stvarna profitna marža koju je industrija Unije ostvarila na početku razmatranog razdoblja isto tako bila niža i iii. profitna marža od 12 % relevantna samo za dansku industriju pastrva, a ne za cijelu industriju Unije te stoga nije reprezentativna. Konačno, taj proizvođač izvoznik osim toga je tvrdio da bi se trebala upotrijebiti profitna marža od 3 % jer je to u skladu s prosječnom profitnom maržom cijele prehrambene industrije.
(210)
Kao prvo, u pogledu usporedbe s ispitnim postupcima koji su se odnosili na veliku pastrvu i losos potrebno je napomenuti da se u okviru svakog ispitnog postupka moraju donijeti zasebni zaključci. U ovom specifičnom slučaju u spisu trenutačnog ispitnog postupka bili su dostupni podaci koji su upotrijebljeni jer je utvrđeno da su razumni.
(211)
Kao drugo, ciljna razina dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije trebala bi biti razina koju industrija ove vrste u tom sektoru može razumno postići u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku subvencioniranog uvoza. Budući da je tijekom razmatranog razdoblja te prije toga subvencionirani uvoz bio prisutan u znatnim količinama, nije bilo moguće prihvatiti da su ti uvjeti tržišnog natjecanja bili uobičajeni. Razina dobiti od 12 % ostvarena je u izostanku znatne količine turskog uvoza na tržištu Unije, zbog čega se u ovoj fazi ta razina smatra razumnom ciljnom dobiti u okolnostima ovog slučaja.
(212)
Kao treće, danska industrija pastrve smatrala se dostatno reprezentativnom za tržište Unije jer je Danska jedna od glavnih država proizvođača pastrve u Uniji. U nedostatku drugih dostupnih podataka u ovoj je fazi upotrijebljena za potrebe utvrđivanja ciljne razine dobiti.
(213)
Konačno, tvrdnja da prehrambena industrija općenito ostvaruje znatno nižu profitnu maržu nije bila utemeljena. Komisija je smatrala da se u svakom slučaju primjenom profitne marže koju je ostvarila danska industrija pastrve na bolji način uzimaju u obzir posebnosti te industrije, zbog čega je ta marža primjerenija. Prehrambena industrija sastoji se od brojnih potkategorija koje se odnose na različite segmente tržišta i koje podliježu različitim tržišnim uvjetima koji nisu nužno primjenjivi na industriju pastrve.
(214)
Zbog prethodno navedenih razloga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je razumno upotrijebiti ciljnu profitnu maržu od 12 % prometa.
(215)
Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarne profitne marže ostvarene tijekom razdoblja ispitnog postupka od prodajnih cijena Unije i zamijenila tu ostvarenu maržu profitnom maržom od 12 %.
(216)
Zatim je utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku iz Turske kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
(217)
Razina uklanjanja štete za „društva iz Priloga I.” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i marža subvencije za ta društva (vidjeti uvodne izjave 96. i 97.).
2. Privremene mjere
(218)
Potrebno je uvesti privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz kalifornijske pastrve (Oncorhynchus mykiss) žive, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje ili svježe, rashlađene, smrznute i/ili dimljene u obliku cijele ribe ili bez glave ili u obliku fileta, podrijetlom iz Turske, u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 12. stavka 1. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i subvencijske marže. Iznos tih pristojbi potrebno je postaviti na razinu najniže marže subvencije.
(219)
Na temelju prethodno navedenoga privremene stope kompenzacijske pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Društvo
Marža subvencije
Marža štete
Kompenzacijska pristojba
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Ostala društva koja surađuju
8,2 %
26 %
8,2 %
Sva ostala društva:
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Prethodno navedene kompenzacijske pristojbe utvrđuju se u obliku pristojbi ad valorem.
(221)
Pojedinačne stope kompenzacijske pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti.
(222)
Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi kompenzacijske pristojbe.
(223)
Društva mogu zahtijevati primjenu tih pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe ako naknadno promijene naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (12). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.
(224)
Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na najmanji mogući zbog razlike među stopama pristojbi, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena kompenzacijskih pristojbi. Društva koja imaju pojedinačne kompenzacijske pristojbe moraju carinskim tijelima država članica dostaviti valjani račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. Uvoz uz koji se ne nalazi takav račun podliježe preostaloj kompenzacijskoj pristojbi koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
(225)
Kako bi se osigurala ispravna primjena kompenzacijskih mjera, preostalu pristojbu za sva ostala društva potrebno je primjenjivati ne samo na sve proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku nego i na proizvođače koji nisu uvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.
H. ZAVRŠNE ODREDBE
(226)
U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da dostave pismene primjedbe i/ili podnesu zahtjev za raspravu s Komisijom i/ili službenikom za rasprave Glavne uprave za trgovinu u određenom roku.
(227)
Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena kompenzacijska pristojba na uvoz kalifornijske pastrve (Oncorhynchus mykiss):
-
živa, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje, ili
-
svježa, rashlađena, smrznuta i/ili dimljena:
-
u obliku cijele ribe (s glavom, bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1,2 kg ili manje), ili
-
bez glave, bez škrga ili s njima, bez utrobe ili s njom, pojedinačne mase 1 kg ili manje, ili
-
u obliku fileta pojedinačne mase 400 g ili manje,
trenutačno razvrstane u oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 i ex 0305 43 00 (oznake TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 i 0305430011) i podrijetlom iz Turske.
2. Stope privremene kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku sljedeće su:
Društvo
Privremena kompenzacijska pristojba
Dodatna oznaka TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Društva iz Priloga I.
8,2 %
Sva ostala društva
9,7 %
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojbi za društva iz stavka 2. uvjetuje se predočenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. Ne predoči li se takav račun, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.
4. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se relevantne odredbe na snazi povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 30. Uredbe (EZ) br. 597/2009, zainteresirane strane mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je ova Uredba donesena te u pisanom obliku iznijeti svoja stajališta i zatražiti usmenu raspravu s Komisijom u roku od mjesec dana od dana stupanja na snagu ove Uredbe.
2. U skladu s člankom 31. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 597/2009, predmetne strane mogu dati primjedbe na primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od četiri mjeseca.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. listopada 2014.