PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 3. travnja 2014.
o utvrđivanju tehničkih specifikacija IKT-a koje su prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 13. stavak 1.,
nakon savjetovanja s europskom platformom za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a,
budući da:
(1)
Normizacija igra važnu ulogu u podupiranju strategije Europa 2020., kako je navedeno u Komunikaciji Komisije pod naslovom „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (2). U više vodećih inicijativa strategije Europa 2020. naglašava se važnost dobrovoljne normizacije na tržištima proizvoda ili usluga kako bi se osigurala usklađenost i interoperabilnost među proizvodima i uslugama, potaknuo tehnološki razvoj i poduprla inovativnost.
(2)
U digitalnom društvu normizacijski dokumenti postali su nužni kako bi se osigurala interoperabilnost među napravama, aplikacijama, spremištima podataka, uslugama i mrežama. U Komunikaciji Komisije pod naslovom „Strateška vizija za europske norme: kretanje naprijed kako bi se poboljšao i ubrzao održiv rast europskog gospodarstva do 2020.” (3) prepoznaje se specifičnost normizacije IKT-a, jer rješenja, aplikacije i usluge IKT-a često razvijaju globalni forumi i konzorciji IKT-a koji su se uzdigli kao vodeće organizacije za razvoj normi IKT-a.
(3)
Uredbom (EU) br. 1025/2012 želi se modernizirati i poboljšati europski okvir za normizaciju. Njome se uspostavlja sustav s pomoću kojeg Komisija može odlučiti o određivanju najrelevantnijih i najšire prihvaćenih tehničkih specifikacija IKT-a koje su izdale organizacije koje nisu europske, međunarodne ili nacionalne organizacije za normizaciju. Mogućnost uporabe cijelog niza tehničkih specifikacija IKT-a pri nabavi hardvera, softvera i usluga informacijske tehnologije omogućit će interoperabilnost, pomoći da se izbjegne vezanost za javne uprave i potaknuti tržišno natjecanje u ponudi interoperabilnih rješenja IKT-a.
(4)
Tehničke specifikacije IKT-a koje mogu biti prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi moraju biti u skladu sa zahtjevima navedenima u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1025/2012. Usklađenost s tim zahtjevima jamči javnim tijelima da su tehničke specifikacije IKT-a utvrđene u skladu s načelima otvorenosti, pravičnosti, objektivnost i nediskriminiranja, koja Svjetska trgovinska organizacija (WTO) priznaje u području normizacije.
(5)
Odluka o utvrđivanju specifikacija IKT-a donijet će se nakon savjetovanja s europskom platformom za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a, koja je osnovana Odlukom Komisije 2011/C 349/04 (4), te drugih savjetovanja sa stručnjacima u sektoru.
(6)
Dana 17. listopada 2013. europska platforma za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a ocijenila je prvu skupinu od šest tehničkih specifikacija IKT-a: Internet Protocol version 6 („IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol version 3 („LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402”) i Extensible Markup Language version 1.0 („W3C XML”). Platforma je pozitivno ocijenila utvrđivanje tih specifikacija. Šest tehničkih specifikacija zatim je proslijeđeno na šire javno savjetovanje, koje je potvrdilo preporuku platforme.
(7)
Specifikacija „IPv6”, koju je izdao Internet Engineering Task Force (IETF), sadržava niz tehničkih specifikacija koje se mogu primijeniti na širok raspon opreme i usluga s pomoću različitih skupova „zahtjeva za primjedbe” (Requests for Comments - RFC). Ovisno o kontekstu i primjeni, javni naručitelji trebali bi odabrati one zahtjeve (RFC-ove) koji su potrebni za svaki proizvod ili uslugu bez ograničavanja interoperabilnosti. Specifikacijom „IPv6” proširuje se broj raspoloživih IP adresa, čime se omogućuje uspješna interakcija sve većeg broja operativnih sustava, web-poslužitelja, internetskih pretraživača i multimedijskih mjesta. „IPv6” se zasniva na naprednom tehnološkom razvoju i podržava nastavak rasta interneta omogućujući nove internetske scenarije, kao što je „internet stvari”.
(8)
„LDAPv3” je internetski protokol koji je izdao Internet Engineering Task Force (IETF) za pristup distribuiranim uslugama imenika koje djeluju u skladu s modelima podataka i usluga X.500. „LDAPv3” određen je nizom standardnih „zahtjeva za primjedbe” (RFC-ova) IETF, detaljno navedenih u zahtjevima (RFC-ovima) 4510.-4519. i može osigurati visoku dostupnost replikacijom LDAP-poslužitelja. Većina proizvoda za usluge imenika koje su važne za tržište podupire „LDAPv3”. To je stabilna tehnologija koja ima potencijal za povećanje interoperabilnosti i predstavlja de facto normu za provjeru autentičnosti, odobravanje i direktorije s korisnicima/adresama za sustave IKT-a koja može pružiti bolju pristupačnost i kontinuitet, posebno za javne usluge koje treba pružati javna uprava.
(9)
„DNSSEC” je također izdao Internet Engineering Task Force (IETF); to je sigurnosno proširenje sustava naziva domena (Domain Name System - DNS) koje pruža provjeru autentičnosti podrijetla podataka i zaštitu cjelovitosti podataka samom sustavu DNS. Identifikacija „DNSSEC” obuhvaća niz dokumenata koji čine jezgru sigurnosnih proširenja DNS-a koja su potrebna za podršku javnoj nabavi bloka „DNSSEC”. Zahvaljujući proširenju „DNSSEC”, DNS je prikladniji za razmjenu parametara sigurnosnih usluga koji su spojeni s nazivima domena. To povećava povjerenje u sustav DNS (koji je vrlo važna i temeljna internetska usluga) u cjelini i na taj način omogućuje njegovo korištenje za infrastrukturu za pohranjivanje, distribuciju i provjeru aplikacija.
(10)
„DKIM” je tehnička specifikacija IKT-a koju je razvio Internet Engineering Task Force (IETF) i koja dopušta da osoba, uloga ili organizacija koja je vlasnik domene za potpisivanje preuzme određenu odgovornost za poruku tako što poveže domenu s porukom. „DKIM” odvaja pitanje identiteta potpisnika poruke od navodnog autora poruke. Preuzimanje odgovornosti validira se kriptografskim potpisom i izravnim pretraživanjem domene potpisnika radi dobivanja odgovarajućeg javnog ključa. „DKIM” se uvodi u nekoliko tržišnih sektora, tj. u financijskom i bankarskom sektoru, kod pružatelja usluga e-pošte, kod pružatelja usluga društvenih mreža ili internetske trgovine. Ako ga budu koristila javna tijela, „DKIM” će uspostaviti osnovnu razinu povjerenja u podrijetlo komunikacije te time poboljšati interoperabilnost između organizacija odgovornih za slanje i onih odgovornih za primanje poruka.
(11)
„ECMA-402”, koju je razvio Ecma International, opći je višenamjenski programski jezik opisan s nekoliko specifikacija koje se prilagođavaju jezičnim i kulturnim konvencijama koje se rabe u različitim jezicima i zemljama. Područje ECMA Scripta je programski jezik koji se široko koristi na internetu, također i u Europi. Njegova je uporaba vrlo raširena te obuhvaća aplikacije koje se temelje na zahtjevima korisnika mreže, kao što su web-pretraživači, i aplikacije koje se temelje na poslužiteljima, kao što su elektroničko bankarstvo, poslužitelji e-pošte ili čak računalne igre, i također je važan programski jezik koji se koristi za svjetsku mrežu (World Wide Web). Značajke internacionalizacije koje nudi ECMA-402 od posebne su važnosti za poboljšanje ECMA Scripta za višejezično europsko okruženje. Specifikacije i norme ECMA Scripta učinkovito pridonose poboljšanju interoperabilnosti i vrlo često su uključene u nacionalne popise normi i specifikacija za interoperabilnost za javnu nabavu.
(12)
„W3C XML”, koji izdaje World Wide Web Consortium (W3C), paket je specifikacija za strukturiranje povezanih podataka kojima se promiče široko nadogradiva razmjena informacija i računalnih resursa. XML version 1.0 jedan je od najčešće korištenih formata za razmjenu strukturiranih informacija danas i mnoge druge specifikacije formata podataka temelje se na proširenjima XML-a. Njegova raširena uporaba kao formata za razmjenu informacija između osobe i osobe i između računala i računala čini ga neodvojivim elementom većine slučajeva korištenja interneta. Naručitelji bi trebali odabrati specifikacije koje odgovaraju zahtjevima za koje obavljaju nabavu. Zahvaljujući širokom prodiranju u svjetske sustave za pohranu podataka i mreže, XML će biti ključni format za globalnu interoperabilnost IKT-a među aplikacijama, uslugama i proizvodima u sljedećim desetljećima,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Tehničke specifikacije IKT-a koje su prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi navedene su u Prilogu.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. travnja 2014.