PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/83
оd 21. siječnja 2015.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavke 2., 5. i 6.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1187/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”).
(2)
Mjere su uvedene u obliku stope pristojbe ad valorem u iznosu od 39,7 %, uz iznimku društava Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) i Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(3)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (3) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(4)
Zahtjev je podnijelo društvo Ajinomoto Foods Europe SAS („podnositelj zahtjeva”), jedini proizvođač mononatrijeva glutamata u Uniji, koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje mononatrijeva glutamata u Uniji.
(5)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(6)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 29. studenoga 2013. u obavijesti u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni antidampinški ispitni postupak
(7)
Istog datuma Komisija je najavila pokretanje usporednog antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe u vezi s uvozom mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije u Uniju (5).
(8)
Tijekom tog ispitnog postupka Komisija je u kolovozu 2014. Provedbenom uredbom (EU) br. 904/2014 (6) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije („privremena uredba”). Privremene mjere uvedene su na razdoblje od šest mjeseci.
(9)
Dvama usporednim ispitnim postupcima obuhvaćeno je isto razdoblje ispitnog postupka (revizije) te isto razmatrano razdoblje kako je određeno u uvodnoj izjavi 10.
5. Ispitni postupak
Relevantna razdoblja obuhvaćena ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(10)
Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”) (7).
Strane na koje se odnosi ispitni postupak i odabir uzorka
(11)
Komisija je o početku revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike zemlje izvoznice.
(12)
Zainteresirane strane imale su mogućnost u pisanom obliku iznijeti stavove i zatražiti raspravu u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka. Rasprava je omogućena svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te dokazale da postoje posebni razlozi za raspravu.
(13)
S obzirom na očito veliki broj kineskih proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(14)
Kako bi Komisija u pogledu proizvođača izvoznika iz Kine mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, odabrati uzorak, od navedenih strana zatraženo je da se u roku od 15 dana od pokretanja revizije jave Komisiji i dostave joj podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Budući da su samo dva proizvođača izvoznika iz Kine Komisiji dostavila tražene podatke, uzorkovanje se nije smatralo potrebnim.
(15)
Kako bi mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da se jave i dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(16)
Javilo se četrnaest nepovezanih uvoznika. Međutim, nijedno od tih društava nije uvozilo MNG iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga uzorkovanje nije bilo potrebno.
Upitnici i provjera
(17)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za određivanje interesa Unije.
(18)
Upitnici su poslani obojici kineskih proizvođača izvoznika koji su se javili tijekom postupka provjere potrebe za uzorkovanjem, jedinom proizvođaču iz Unije i trideset trima identificiranim korisnicima u Uniji.
(19)
Odgovori na upitnike pristigli su od jedinog proizvođača iz Unije, jednog trgovca i petero korisnika. Nijedan kineski proizvođač izvoznik nije poslao odgovor na upitnik.
(20)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
Proizvođač iz Unije
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francuska
Korisnici
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemska
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemska
Objava
(21)
Sve zainteresirane strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje konačne antidampinške pristojbe na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine. Zainteresiranim stranama jednako je tako dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Njihove su primjedbe razmotrene i prema potrebi uzete u obzir.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(22)
Proizvod koji je predmet ove revizije isti je kao i proizvod obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, odnosno mononatrijev glutamat („MNG”) podrijetlom iz Kine koji je trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 („predmetni proizvod”). MNG je aditiv hrani te se uglavnom upotrebljava kao pojačivač okusa u juhama, bujonima, jelima od ribe i mesa, mješavinama začina i gotovoj hrani. MNG se upotrebljava i u kemijskoj industriji za primjenu u neprehrambenim proizvodima kao što su deterdženti. Proizvodi se u obliku bijelog bezmirisnog kristala raznih veličina. MNG je dostupan u pakiranjima raznih veličina, u rasponu od potrošačkih pakiranja od 0,5 g do velikih vreća od 1 000 kg. Manja pakiranja trgovci na malo prodaju privatnim potrošačima, dok su veća pakiranja od 20 kg i više namijenjena industrijskim korisnicima. Osim toga, postoje i različiti razredi čistoće. Međutim, ne postoje razlike u svojstvima mononatrijeva glutamata s obzirom na veličinu pakiranja ili razred čistoće.
(23)
MNG se uglavnom proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe).
(24)
Jednako kao i početnim ispitnim postupkom, ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da predmetni proizvod i MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u predmetnoj zemlji, MNG koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije te MNG koji se proizvodi i prodaje na tržištima dviju mogućih analognih zemalja, Tajlanda i Kine, imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i istu osnovnu namjenu.
(25)
Stoga se ovi proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(26)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
(27)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., premda su obojici kineskih proizvođača izvoznika koji su se javili tijekom postupka provjere potrebe za uzorkovanjem poslani upitnici, nijedan nije odgovorio na upitnik te nijedan nije surađivao u ispitnom postupku. Stoga su se upotrebljavale dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(28)
Kineska nadležna tijela i kineski proizvođači izvoznici koji ne surađuju obaviješteni su o primjeni članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe te su dobili priliku dostaviti primjedbe. Nisu primljene nikakve primjedbe.
(29)
Na temelju navedenoga, u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, nalazi u vezi s vjerojatnošću nastavka dampinga koji su navedeni u nastavku temelje se na dostupnim činjenicama, posebno podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i dostupnim statističkim podacima, odnosno podacima Eurostata i kineskoj bazi podataka o izvozu.
2. Damping uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(a) Analogna zemlja
(30)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnog gospodarstva (engl. Market economy treatment, MET). Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analognu zemlju”).
(31)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Tajland ili Indoneziju kao moguće odgovarajuće analogne zemlje te pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Tajland je u početnom ispitnom postupku (8) upotrijebljen kao odgovarajuća analogna zemlja. Indonezija je predložena u trenutačnom ispitnom postupku s obzirom na činjenicu spomenutu u uvodnoj izjavi 7. da je istog datuma kao i trenutačni ispitni postupak revizije pokrenut usporedni antidampinški ispitni postupak o uvozu MNG-a podrijetlom iz Indonezije u Uniju (9). Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Tajland nije primjerena odgovarajuća zemlja s obzirom na to da je tajlandski proizvođač koji surađuje dio iste grupacije kao i podnositelj zahtjeva. Nadalje, tvrdilo se da je konkurencija na tajlandskom tržištu nedostatna te da se domaća prodaja u Tajlandu uglavnom odnosi na mala pakiranja na razini maloprodaje, a iz Kine u Uniju navodno se izvoze velike vreće ili velike količine za industrijsku primjenu.
(32)
Komisija je od više od pet poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Tajlanda zatražila da dostave podatke. Javio se samo jedan proizvođač iz Tajlanda i dostavio odgovor na upitnik. Taj proizvođač dio je iste grupacije kao i podnositelj zahtjeva. Suprotno tvrdnjama zainteresirane strane, pripadnost istoj grupaciji kao i podnositelj zahtjeva ne podrazumijeva automatski da uobičajena vrijednost nije pouzdana. Zainteresirana strana jednako tako nije objasnila ni kako je taj odnos mogao utjecati na uobičajenu vrijednost na domaćem tržištu u Tajlandu. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
(33)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., ispitnim postupkom utvrđeno je da MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Tajlandu ima ista osnovna tehnička, fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. Nadalje, proizvodni procesi u Kini bili su slični onima na tajlandskom tržištu. Naposljetku, u Tajlandu postoji znatan stupanj tržišnog natjecanja s nizom domaćih proizvođača i uvozom iz ostalih trećih zemlja, uključujući Kinu. Nadalje, suprotno tvrdnjama, ispitnim postupkom utvrđeno je da se na domaćem tržištu u Tajlandu prodaje na veliko i na malo. Stoga je potrebno odbaciti argument da Tajland ne bi bio prikladan izbor za analognu zemlju zbog navedenih razloga.
(34)
Indonezijski proizvođači izvoznici složili su se da se njihovi podaci ustupljeni u kontekstu usporednog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7. upotrebljavaju za potrebe trenutačnog ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., ispitnim postupkom utvrđeno je da MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Indoneziji ima ista osnovna tehnička, fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. Nadalje, na temelju dostupnih podataka proizvodni procesi u Kini bili su slični su onima na indonezijskom tržištu. Naposljetku, u Indoneziji postoji znatan stupanj tržišnog natjecanja s nizom domaćih proizvođača i uvozom iz ostalih trećih zemlja, uključujući Kinu. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da se na domaćem tržištu u Indoneziji prodaje na veliko i na malo.
(35)
Iz prethodno navedenoga proizlazi da su obje zemlje, Tajland i Indonezija, bile mogući prikladan izbor za analognu zemlju. Međutim, s obzirom na mnogo veću količinu dostupnih podataka indonezijskih proizvođača izvoznika koji su predmet usporednog ispitnog postupka u odnosu na količinu podataka jedinog proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, Komisija je smatrala da je razumnije odabrati Indoneziju kao odgovarajuću analognu zemlju prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(b) Uobičajena vrijednost
(36)
Podaci prikupljeni od proizvođača iz Indonezije koji surađuju upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike iz Kine.
(37)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je prvo ispitala je li ukupna količina domaće prodaje svakog proizvođača iz Indonezije koji surađuje bila reprezentativna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smatralo se da je domaća prodaja reprezentativna ako je ukupna količina domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu iznosila najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je da je domaća prodaja u Indoneziji bila reprezentativna za sve proizvođače. Jednako tako, ispitano je može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4 Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(38)
Budući da je utvrđeno da je domaća prodaja ostvarena u dovoljnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(c) Izvozna cijena
(39)
Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, izvozna se cijena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe temeljila na dostupnim činjenicama.
(40)
Izvozna cijena stoga je utvrđena na temelju statističkih podataka, odnosno podataka Eurostata, koji su izračunani na temelju ponderirane prosječne vrijednosti.
(d) Usporedba i prilagodbe
(41)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove vozarine i prijevoza, uzimajući u obzir prilagodbe uobičajene vrijednosti indonezijskih proizvođača izvoznika koja je utvrđena u usporednom ispitnom postupku spomenutom u uvodnoj izjavi 41. privremene uredbe.
(42)
Nadalje, jedna zainteresirana strana tvrdila je da kineski proizvođači izvoznici imaju usporedive prednosti u pogledu troškova u odnosu na tajlandske proizvođače u pogledu postupka proizvodnje (vertikalna integracija), razvoja cijena sirovina i potrošnje energije. Budući da je Indonezija uzeta kao analogna zemlja, ovaj argument bio je nevažan. Što se tiče Indonezije, kako je opisano u uvodnoj izjavi 34., proizvodni procesi MNG-a u Kini istovjetni su onima na indonezijskom tržištu. Potrebno je napomenuti da proizvođači MNG-a u cijelom svijetu upotrebljavaju slične metode proizvodnje. MNG se proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe).
(e) Dampinška marža
(43)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se iz Kine uglavnom izvozi na veliko, dok se na domaćem tržištu u Tajlandu uglavnom prodaje na malo. Stoga se tvrdilo da je dampinšku maržu potrebno izračunati samo na temelju prodaje na veliko. Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, nisu bili dostupni podaci o uvjetima prodaje, razini trgovine ili pakiranjima kineske izvozne prodaje.
(44)
Nadalje, s obzirom na to da je Indonezija upotrijebljena kao analogna zemlja, ovaj argument bio je nevažan. U svakom slučaju, bez obzira na to je li maloprodaja uvrštena ili nije, usporedbom su u svim slučajevima dobivene znatne dampinške marže kako je prikazano u uvodnoj izjavi 47.
(45)
Nadalje, Komisija je izračunala dampinške marže na temelju uobičajene vrijednosti utvrđene u analognoj zemlji. Usporedbom su dobivene znatne dampinške marže kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47.
(46)
Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. Umjesto toga usporedba se morala temeljiti na statističkim podacima za izvozne cijene kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 39. i 40.
(47)
Na temelju navedenoga utvrđeno je da je ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije iznosila više od 25 % u svim slučajevima.
3. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(a) Uvodna napomena
(48)
Nastavno na nalaz o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage i analizirani su sljedeći elementi: količina i cijene dampinškog uvoza iz Kine, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini te privlačnost tržišta Unije u vezi s uvozom iz Kine.
(b) Količina i cijene dampinškog uvoza iz Kine
(49)
Unatoč mjerama na snazi, količina uvoza iz Kine povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 65 %, uz odgovarajuće povećanje tržišnog udjela za 68 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81. Međutim, unatoč relativnom povećanju, apsolutna količina kineskog uvoza i kineski tržišni udio ostali su niski tijekom čitavog razmatranog razdoblja.
(50)
Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, uvozne cijene određene su na temelju podataka Eurostata. Prosječne cijene uvoza iz Kine bilježile su stalan pad od FG 2010./2011. do razdoblja ispitnog postupka revizije te su se ukupno smanjile za 20 % u razmatranom razdoblju kako je navedeno u uvodnoj izjavi 84. Utvrđeno je i da je bilo dampinga cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je i da bi navedene cijene oborile prodajnu cijenu industrije Unije u prosjeku za više od 10 % ako bi se razmatrale bez antidampinških pristojbi.
(c) Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini
(51)
Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini utvrđeni su na temelju podataka koje je ustupio podnositelj zahtjeva. Budući da ovi podaci nisu bili javno dostupni, Komisija ih je usporedila s drugim javno dostupnim izvorima, uključujući novinske članke koji su uloženi u spis koji je zainteresiranim stranama bio dostupan za pregled. Na temelju navedenoga Kina je najveći svjetski proizvođač MNG-a s godišnjim proizvodnim kapacitetom i godišnjom proizvodnjom koji su tijekom razmatranog razdoblja bili u porastu. Proizvodni je kapacitet MNG-a u 2012. iznosio oko 3,5 do četiri milijuna tona, a proizvodnja MNG-a iznosila je oko 2,5 do tri milijuna tona. Stoga je neiskorišteni kapacitet u ovoj regiji u 2012. iznosio 600 000 - 900 000 tona.
(52)
Prema istom izvoru, proizvodni kapacitet i proizvodnja MNG-a u Kini nastavit će rasti do 2017. jer je potražnja za MNG-om u Kini u porastu.
(53)
Kineska je vlada u 2011. putem Ministarstva industrije i informacijske tehnologije Republike Kine pokrenula opću politiku za uklanjanje stare i neučinkovite tvorničke tehnologije koja je obuhvaćala 19 ključnih industrija u Kini, među ostalim i MNG. Rezultat je bilo znatno smanjenje broja proizvođača MNG-a u Kini. Na temelju navedenoga jedna zainteresirana strana tvrdila je da se kapacitet u Kini vjerojatno nije povećao. Na temelju podataka iz zahtjeva i novinskih članaka ispitnim je postupkom utvrđeno da su veća društva povećala kapacitete. Iz toga proizlazi da se proizvodni kapacitet MNG-a u Kini općenito povećao te je stoga tvrdnju predmetne strane potrebno odbaciti.
(54)
Nadalje, prema podacima koje je ustupio podnositelj zahtjeva, zalihe MNG-a u Kini u stalnom su porastu zadnjih godina i bile su dvostruko veće nego potrošnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da ih, s obzirom na to da podaci o navodnom višku zaliha nisu bili dostupni u spisu bez povjerljivih podataka, zainteresirane strane nisu mogle provjeriti te ih stoga nije potrebno uzeti u obzir. Nadalje, tvrdila je da se višak zaliha ne čini vjerojatan s obzirom na mjere kineske vlade o smanjenju kapaciteta. U pogledu navedenog, potrebno je naglasiti da predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve dokaze koji bi potkrijepili ovu tvrdnju. Nadalje, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 27., nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku. Stoga su se upotrebljavale dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Nadalje, u skladu s člankom 19. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija može zanemariti podatke dostavljene u povjerenju u slučaju da nije dostavljen svrhovit sažetak bez povjerljivih podataka, no činjenica da navedeni sažetak nije dostavljen ne podrazumijeva automatsko odbacivanje podataka ustupljenih u povjerenju. Premda nije bilo moguće provjeriti sve elemente obuhvaćene zahtjevom, uključujući podatke o kineskim zalihama, u ovom su se slučaju dostavljeni podaci svejedno smatrali razumnima i ispravnima jer su bili u skladu s podacima koje je ustupio podnositelj zahtjeva, a koji su se mogli provjeriti. Nadalje, s obzirom na to da se ukupni proizvodni kapacitet u Kini povećao kako je opisano u uvodnoj izjavi 51., višak zaliha nije bio jedini element koji je doveo do zaključka da kineski proizvođači izvoznici posjeduju znatne neiskorištene kapacitete. Nadalje, Komisija je kad god je to bilo moguće provjerila i usporedila podatke s drugim dostupnim izvorima kao što su novinski članci te upotrebljavala samo podatke za koje se na zadovoljavajući način moglo utvrditi da su razumni i dovoljno pouzdani. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
(55)
Nakon objave ista zainteresirana strana tvrdila je da Komisija svoj nalaz nije temeljila na činjenicama kao što je propisano člankom 11. stavkom 3. Sporazuma WTO-a o antidampingu (10), nego samo na pretpostavkama. Ta je strana ponovila svoje tvrdnje o navodnom smanjenju kapaciteta i neiskorištenom kapacitetu u Kini.
(56)
Kao što se navodi u uvodnoj izjavi 27., nijedan od kineskih proizvođača izvoznika nije surađivao u ispitnom postupku te je stoga Komisija u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe svoje nalaze morala temeljiti na raspoloživim podacima. Kao što se navodi u uvodnim izjavama 29. i 51., uglavnom su upotrijebljeni podatci koje je u svojem zahtjevu dostavio podnositelj zahtjeva, koji su kad god je to bilo moguće provjereni. Budući da su jedino ti podatci bili dostupni i pouzdani, odbačena je tvrdnja da su se nalazi temeljili tek na pretpostavkama.
(57)
Razmotreni su i podatci koje je dostavila predmetna zainteresirana strana. Međutim, predmetna zainteresirana strana dostavila je proturječne podatke u pogledu raspoloživog kapaciteta i neiskorištenog kapaciteta u Kini. Primjerice, podatci priloženi uz podneske pokazali su, suprotno tvrdnjama te strane, povećanje kapaciteta za proizvodnju MNG-a u Kini, a ne njegovo smanjenje. To se podudara s nalazima Komisije navedenima u uvodnoj izjavi 53. Stoga je odbačena tvrdnja predmetne strane da bi se ukupni kapacitet u Kini vjerojatno smanjio.
(58)
Stoga se zaključuje da kineski proizvođači izvoznici imaju znatan neiskorišteni kapacitet koji će se u slučaju isteka antidampinških mjera vjerojatno upotrebljavati za znatan dodatan izvoz u Uniju, kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 61. i 62. u nastavku.
(d) Privlačnost tržišta Unije
(59)
Tijekom razmatranog razdoblja tržište Unije predstavljalo je zbog mjera koje su bile na snazi samo manji dio kineskog izvoza. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Unija neće biti atraktivno tržište za kineske proizvođače izvoznike jer se očekuje povećanje potražnje za MNG-om u Aziji i drugim gospodarstvima u nastajanju uključujući Kinu. Ta je strana nadalje tvrdila da, s obzirom na to da će razine cijena iz Kine u ostale treće zemlje biti u prosjeku veće ili jednake razinama kineskih izvoznih cijena u Uniju, kineski proizvođači izvoznici neće imati motivaciju povećati izvoz na tržište Unije.
(60)
Premda je ispitnim postupkom utvrđeno da su kineske izvozne cijene trećim zemljama u prosjeku bile nešto veće nego izvozne cijene u Uniju, vrlo je moguće da su kineski izvođači izvoznici snizili izvozne cijene u Uniju zbog antidampinških pristojbi na snazi. Stoga navedeno ne upućuje nužno na moguće razine cijena u slučaju isteka antidampinških mjera. Upravo suprotno, s obzirom na razinu antidampinških pristojbi na snazi, kineski proizvođači izvoznici bili bi u mogućnosti povećati izvozne cijene, a ipak ostati na dampinškim razinama i obarati prodajne cijene industrije Unije.
(61)
Premda se očekuje porast domaće potrošnje u Kini i potrošnje u ostatku Azije te na drugim tržištima u nastajanju, razina prekomjernog proizvodnog kapaciteta u Kini upućuje na snažnu motivaciju za pronalazak alternativnih tržišta kako bi se apsorbirao prekomjerni kapacitet.
(62)
Komisija je uzela u obzir i moguće uvođenje mjera protiv kineskih izvoznika MNG-a u Sjedinjene Američke Države („SAD”) uslijed usporednih antidampinških ispitnih postupaka i antisubvencijskih ispitnih postupaka koje nadležna tijela SAD-a trenutačno vode protiv Kine u vezi s istim proizvodom. Nadležna tijela SAD-a doista su 26. studenoga 2014. uvela konačne antidampinške mjere. Četvorici kineskih proizvođača određene su stope pojedinačne pristojbe od 20,09 %, a stopa preostale pristojbe iznosila je 39,03 %. Prema tome, kineskim izvoznicima vjerojatno će se ograničiti pristup tržištu SAD-a te bi se velike količine kineskog MNG-a vjerojatno preusmjerile na tržište Unije, posebno ako se istodobno dopusti istek mjera u Uniji. U ovom pogledu potrebno je napomenuti da je u 2013. iz Kine u SAD izvezeno oko 26 600 tona MNG-a što odgovara znatnom dijelu potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(63)
Nadalje, prosječna cijena industrije Unije i prosječna uvozna cijena indonezijskih proizvođača izvoznika u Uniju utvrđene u usporednom ispitnom postupku spomenutom u uvodnim izjavama 61. i 80. privremene uredbe bile su više u usporedbi s prosječnim cijenama kineskog uvoza u Uniju bez antidampinških pristojbi i prosječnim cijenama kineskog uvoza u ostale treće zemlje. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, ova analiza temeljila se na dostupnim podacima, odnosno kineskoj bazi podataka o izvozu. Ponašanje kineskih izvoznika kad je u pitanju određivanje cijena upućuje na to da bi, dopusti li se istek antidampinških mjera, Unija postala atraktivno tržište za kineske izvoznike jer bi zaista bili u mogućnosti povećati cijene izvoza u Uniju.
(64)
Rast tržišnog udjela kineskog uvoza unatoč mjerama na snazi jednako tako pokazuje da su kineski proizvođači izvoznici i dalje zainteresirani za tržište Unije. Tržište Unije za MNG i dalje je uistinu privlačno za kineske izvoznike na temelju uočenih razina cijena. Navedeni interes vjerojatno će se povećati ako se mjere stave izvan snage.
(65)
Nakon objave navedena zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje o povećanju potražnje za MNG-om na domaćem kineskom tržištu, niskim količinama izvoza iz Kine u Uniju, njezinom tržišnom udjelu i višim cijenama kineskog MNG-a za izvoz u ostale treće zemlje u usporedbi s Unijom. Ta je strana tvrdila da navedeni podatci nisu uzeti u obzir u Komisijinim analizama.
(66)
Kao prvo, nije utemeljena tvrdnja da u obzir nisu uzeti podatci o razvoju kineskog proizvodnog kapaciteta i neiskorištenog kapaciteta, povećanju potražnje za MNG-om na domaćem kineskom tržištu, niskoj količini izvoza iz Kine u Uniju, njezinom tržišnom udjelu kako se navodi u uvodnoj izjavi 49. i razini kineskih cijena za izvoz u Uniju i ostale treće zemlje. Ti su podatci doista analizirani kao što se navodi u uvodnim izjavama 49. - 64., a zainteresiranim stranama dostavljeni su odgovarajući zaključci. Kao drugo, dotična strana nije dostavila nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje i nadopunila činjenice koje je tijekom ispitnog postupka utvrdila Komisija.
(67)
Na kraju, zainteresirana strana prigovorila je ocjeni Komisije iz uvodne izjave 62. da bi se kineski izvoz zbog antidampinških mjera koje su na izvoz MNG-a iz Kine u SAD uvela nadležna tijela SAD-a mogao preusmjeriti iz SAD-a u Uniju.
(68)
Međutim, kao što se već navodi u uvodnoj izjavi 62., ističe se da će u slučaju da se u Uniji dopusti istek antidampinških mjera, a s obzirom na antidampinške mjere uvedene na kineski izvoz MNG-a u SAD, kineski izvoz vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije.
(69)
Zbog toga se navedena tvrdnja te strane mora odbaciti.
4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(70)
Prethodnom analizom dokazano je da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama sa znatnim dampinškim maržama. S obzirom na nalaze u vezi sa znatnim neiskorištenim kapacitetima dostupnima u Kini i vjerojatnost da će se izvoz ponovno usmjeriti na tržište Unije u znatnim količinama i po dampinškim cijenama, Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(71)
Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodio je jedan proizvođač iz Unije. On predstavlja „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(72)
Budući da industriju Unije čini samo jedan proizvođač, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja u Uniji
(73)
Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz Kine i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.
(74)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da su u relevantne oznake KN u podacima Eurostata razvrstani i drugi proizvodi osim predmetnog proizvoda te da je stoga moguće da su količinom uvoza iz Kine obuhvaćene glutaminska kiselina i njezine soli. Međutim, s obzirom na to da su uvozni podaci dobiveni iz Eurostata na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije), njima je obuhvaćen samo predmetni proizvod i stoga je ova tvrdnja odbačena.
(75)
Ista zainteresirana strana tvrdila je da ne zadovoljava sav MNG koji se proizvodi u Kini i izvozi u Uniju razred čistoće koji Unija zahtijeva za aditive hrani te izrazila sumnju da se ova činjenica odražava na količine uvoza iz Kine. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22., sve vrste MNG-a, bez obzira na razrede čistoće, u opsegu su trenutačnog ispitnog postupka te je stoga ova tvrdnja odbačena.
(76)
Na temelju navedenoga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji (tone)
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Indeks (FG 2010./FG 2011. = 100)
100
87
93
98
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(77)
Potrošnja u Uniji smanjila se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. te je zatim opet blago rasla FG 2012./2013. i u razdoblju ispitnog postupka. Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 2 %. Smanjenje potrošnje između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. najvećim je dijelom posljedica smanjenja prodaje industrije Unije na tržištu Unije koje je posljedica pada proizvodnje u istom razdoblju (vidjeti uvodnu izjavu 100.). Ukupni izvoz u istom je razdoblju ostao na sličnim razinama. Povećanje potrošnje tijekom FG 2012./2013. gotovo je isključivo posljedica povećanja ukupnog uvoza s obzirom na to da je prodaja industrije Unije općenito ostala na istoj razini. Naposljetku, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prodaja industrije Unije ponovno se smanjila, dok se količina uvoza znatno povećala, a posebno iz Indonezije (vidjeti uvodnu izjavu 88.).
(78)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da će opis razvoja potrošnje biti nepotpun s obzirom na to da ne uzima u obzir činjenicu da je indonezijski uvoz zamijenio vijetnamski uvoz MNG-a i da slijedom navedenoga korisnici ne očekuju daljnja povećanja cijena te da su stoga smanjili zalihe. Premda je istina da se uvoz MNG-a iz ostalih trećih zemalja uključujući Vijetnam tijekom razmatranog razdoblja smanjio, a uvoz iz Indonezije povećao, to ne utječe na razvoj ukupne potrošnje u Uniji kao takav. Jednako tako, učinci bilo kakvog razvoja uvoznih tokova i moguća reakcija gospodarskih subjekata kao što su korisnici na navedeni razvoj nema nikakav utjecaj na razvoj potrošnje kao takve. Argument je stoga odbačen.
2. Uvoz iz predmetne zemlje
(a) Količina i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje
(79)
Količina i tržišni udio uvoza iz Kine utvrđeni su na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.
(80)
Količina uvoza u Uniju iz predmetne zemlje i tržišni udio razvijali su se kako slijedi:
Tablica 2.
Količina uvoza i tržišni udio
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Kina
Količina (u tonama)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Indeks tržišnog udjela
100
57
136
168
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(81)
Količina uvoza iz Kine smanjila se između FG 2010./2011. i FG. 2011./2012., ali se znatno povećala tijekom FG 2012./2013. te ponovno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Količina uvoza iz Kine općenito se povećala za 65 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio slično se kretao, točnije prvo se smanjio između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., da bi se zatim znatno povećao do razdoblja ispitnog postupka revizije. Tržišni udio općenito se povećao za 68 % tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč navedenim relativnim povećanjima, apsolutna količina i tržišni udio kineskog uvoza ostali su na niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja.
(b) Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena
(82)
Uvozne cijene utvrđene su na temelju podataka Eurostata.
(83)
Tablica u nastavku prikazuje prosječnu cijenu uvoza iz Kine:
Tablica 3.
Uvozne cijene
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Kina
Prosječna cijena (EUR/tona) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
(84)
Prosječne uvozne cijene iz Kine stalno su se smanjivale od FG 2010./2011. i tijekom razdoblja ispitnog postupka te su se općenito u razmatranom razdoblju smanjile za 20 %.
(85)
Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspoređujući:
-
ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i
-
izvoznu cijenu utvrđenu na temelju statističkih podataka dostupnih Komisiji, odnosno podataka Eurostata, izračunanu na temelju ponderirane prosječne vrijednosti uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe, antidampinške pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.
(86)
Rezultati usporedbe ne pokazuju obaranje cijena industrije Unije zbog uvoza iz Kine na tržište Unije. Međutim, kad se odbije učinak antidampinških pristojbi, marža obaranja cijena doseže razinu višu od 10 %.
3. Uvoz iz Indonezije
(a) Količina i tržišni udio uvoza iz Indonezije
(87)
Komisija je utvrdila količinu uvoza iz Indonezije na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.
(88)
Uvoz u Uniju iz Indonezije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi:
Tablica 4.
Količina prodaje i tržišni udio
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Indonezija
Količina (u tonama)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Indeks tržišnog udjela
100
126
227
287
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(89)
Količina uvoza iz Indonezije gotovo se utrostručila tijekom razmatranog razdoblja. Povećavala se kontinuirano i znatno i to za 182 %, s 8 638 tona tijekom FG 2010./2011. na 24 385 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije.
(90)
Odgovarajući tržišni udio gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 187 % unatoč općenitom smanjenju potrošnje (-2 %).
(b) Cijene uvoza iz Indonezije
(91)
Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici u uzorku usporednog ispitnog postupka u tijeku koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7.
(92)
Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indonezije razvijala se kako slijedi:
Tablica 5.
Uvozna cijena
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Indonezija
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(93)
Prosječna uvozna cijena MNG-a iz Indonezije blago se povećala između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. prije smanjenja tijekom FG 2012./2013. te daljnjeg smanjenja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječne uvozne cijene MNG-a iz Indonezije općenito su se smanjile za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.
4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja koji ne podliježe mjerama
(94)
Količina, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 6.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Brazil
Količina (u tonama)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Indeks tržišnog udjela
100
48
49
39
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Republika Koreja
Količina (u tonama)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Indeks tržišnog udjela
100
198
79
65
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vijetnam
Količina (u tonama)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Indeks tržišnog udjela
100
121
34
14
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Ostale treće zemlje
Količina (u tonama)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Indeks tržišnog udjela
100
79
52
45
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Ukupno ostale treće zemlje
Količina (u tonama)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Indeks tržišnog udjela
100
110
45
29
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(95)
Količina uvoza iz ostalih trećih zemalja općenito se smanjila s 10 268 tona u FG 2010./2011. na 2 894 tone u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno za 72 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio smanjio se za 71 % tijekom istog razdoblja. Tržišni udio ostalih trećih zemalja u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosio je samo oko jedne četvrtine razine iz FG 2010./2011. Cijene uvoza trećih zemalja općenito su se smanjile za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
(96)
Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je ukupni uvoz uključujući onaj iz Kine i Indonezije ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(97)
Ta je tvrdnja proturječna dostupnim statističkim podacima na kojima se temelje nalazi ispitnog postupka, kako je prikazano u tablici 7. u nastavku. Zapravo se tijekom razmatranog razdoblja ukupni uvoz u Uniju povećao za 46 %. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(98)
Ukupni uvoz, uključujući Kinu i Indoneziju, razvijao se kako slijedi:
Tablica 7.
Ukupni uvoz
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Ukupni uvoz
Količina (u tonama)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
(99)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na položaj industrije Unije.
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(100)
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 8.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Količina proizvodnje
Indeks
100
95
107
91
Proizvodni kapacitet
Indeks
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta
Indeks
100
95
107
91
Izvor: odgovori na upitnike.
(101)
Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. proizvodnja se smanjila, između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. povećala se, da bi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pala na najniže razine. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su fluktuacije uglavnom uzrokovali zatvaranja zbog radova održavanja koje je industrija Unije provodila svakih 15 mjeseci i loši vremenski uvjeti tijekom zime 2010./2011. koji su poremetili opskrbu jednom od najvažnijih sirovina (amonijak). Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije zatvaranje zbog radova održavanja produljeno je u pokušaju da se smanje velike količine zaliha. Količina proizvodnje općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja.
(102)
Jedna strana tvrdila je da su se količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili tek nakon što su se znatno povećali u razdoblju prije razmatranog razdoblja. Na temelju navedenoga ta je strana tvrdila da silazna kretanja ovih čimbenika stoga ne upućuju na štetu. Pri utvrđivanju kretanja raznih pokazatelja štete Komisija je temeljila ocjenu na razmatranom razdoblju koje je utvrđeno prije pokretanja ispitnog postupka. Razmatranim razdobljem obuhvaćeni su razdoblje ispitnog postupka revizije i tri prethodne financijske godine, što je u skladu s konzistentnom praksom. Sama činjenica da su zabilježene veće vrijednosti određenih pokazatelja štete u razdoblju prije razmatranog razdoblja nije dovoljan razlog za odstupanje od ove prakse. Stoga se u obzir mogu uzeti samo kretanja tijekom razmatranog razdoblja. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(103)
Proizvodni kapacitet općenito je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(104)
Kao posljedica smanjenja količine proizvodnje i stabilnog proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta razvijala se u skladu s količinom proizvodnje, tj. prvo se smanjila tijekom FG 2011./2012., zatim se povećala tijekom FG 2012./2013. i ponovno smanjila u razdoblju ispitnog postupka revizije. Iskorištenost kapaciteta općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu sa smanjenjem količine proizvodnje.
(b) Količina prodaje i tržišni udio
(105)
Količina prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 9.
Količina prodaje i tržišni udio
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Indeks količine prodaje u Uniji
100
84
85
83
Tržišni udio
Indeks
100
96
91
85
Izvor: odgovori na upitnik, Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(106)
Količina prodaje MNG-a industrije Unije smanjila se za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Količina prodaje najviše je pala između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok je u narednim godinama bila relativno stabilna. Smanjenje količine prodaje i istodobno smanjenje potrošnje i povećanje uvoza većinom iz Indonezije doveli su do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije za ukupno oko 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što se podudara s povećanjem tržišnih udjela indonezijskog i kineskog uvoza u istom razdoblju. Između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udjeli industrije Unije nastavili su se smanjivati, dok su količina uvoza i tržišni udjeli iz Indonezije znatno rasli. Jednako tako, uvoz i tržišni udio iz Kine povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja, iako su tijekom cijelog razdoblja ostali na niskim razinama.
(c) Rast
(107)
Potrošnja u Uniji pala je za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se količina prodaje industrije Unije smanjila za 17 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 15 %.
(d) Zaposlenost i produktivnost
(108)
Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 10.
Zaposlenost i produktivnost
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Broj zaposlenika
Indeks
100
103
107
108
Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
Indeks
100
92
100
85
Izvor: odgovori na upitnike.
(109)
Zaposlenost industrije Unije stalno je rasla i ukupno se povećala za 8 % u razmatranom razdoblju. Uzrok povećanja najvećim je dijelom integracija bivšeg povezanog društva u 2011. i proširenje odjela za održavanje industrije Unije.
(110)
Kombinacija povećanja zaposlenosti i smanjenja proizvodnje uzrokovala je smanjenje produktivnosti kako je prikazano u tablici 8. u uvodnoj izjavi 100.
6. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(111)
Dampinška marža utvrđena za Kinu bila je znatno iznad razine de minimis, dok je količina uvoza iz Kine ostala na niskoj razini tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Međutim, ako se mjere stave izvan snage, stvarne dampinške marže imale bi znatan učinak na industriju Unije s obzirom na povećanje količine i smanjenje cijena uvoza iz Kine te očekivani razvoj kineskog uvoza u slučaju isteka mjera. Istodobno, antidampinškim ispitnim postupkom u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7. utvrdile su se znatne dampinške marže za proizvođače izvoznike iz Indonezije koji surađuju, što je znatno povećalo njihov tržišni udio na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(112)
Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom MNG-a podrijetlom iz Kine, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 124. Budući da se dampinški uvoz iz Indonezije znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja te je utvrđeno da je uzrokovao znatnu štetu industriji Unije (12), moglo bi se zaključiti da je poništio postupak oporavka.
(a) Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(113)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 11.
Prosječne prodajne cijene
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)
Indeks
100
107
101
97
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
Indeks
100
120
124
130
Izvor: odgovori na upitnike.
(114)
Prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Prvo se povećala za 7 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no nakon toga stalno se smanjivala do razdoblja ispitnog postupka revizije. Povećanje cijene između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. može se promatrati kao posljedica povećanja troškova tijekom istog razdoblja, iako je povećanje troškova bilo izraženije nego povećanje cijena. Istodobno se uvoz iz Indonezije povećao i vršio znatan pritisak na cijene industrije Unije. Posljedično, cijene industrije Unije smanjile su se za 6 % između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. te za još 4 % između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka.
(115)
Jedinični trošak proizvodnje porastao je tijekom razmatranog razdoblja za 30 %. Taj je trošak stalno rastao počevši od FG 2011./2012., uglavnom zbog povećanja cijena sirovina i troškova rada. Kako je prethodno navedeno, povećanje troškova nije se moglo popratiti jednakim povećanjem cijena zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije.
(116)
Jedna zainteresirana strana zatražila je od Komisije da ispita je li moguće da se potencijalnim uključivanjem nusproizvoda u trošak proizvodnje industrije Unije umjetno povećao prosječan trošak proizvodnje industrije Unije. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su nusproizvodi primjereno dodijeljeni i da navedeno ni na koji način nije narušilo nalaz o šteti. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(b) Troškovi rada
(117)
Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 12.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
Indeks
100
117
125
124
Izvor: odgovori na upitnike.
(118)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 24 %. To se uglavnom može objasniti većim naporom industrije Unije da poboljša učinak svojih radnika i osoblja kako bi se optimizirao proizvodni postupak.
(c) Zalihe
(119)
Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 13.
Zalihe
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Završne zalihe
Indeks
100
82
164
143
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
Indeks
100
86
153
156
Izvor: odgovori na upitnike.
(120)
Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 43 %. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. završne zalihe smanjile su se zbog smanjenja količine proizvodnje i povećanja količine izvozne prodaje. Između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. zalihe su se povećale zbog povećanja proizvodnje i istodobno gotovo nepromijenjene prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije završne zalihe smanjile su se uglavnom zbog odluke da se smanji proizvodnja u pokušaju smanjenja velikih razina zaliha.
(121)
Završne zalihe kao postotak proizvodnje smanjile su se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no gotovo su se udvostručile između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. Dalje su nastavile rasti između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 56 %. Rast tijekom FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije mora se promatrati u kontekstu povećane količine dampinškog uvoza iz Indonezije, dok je prodaja industrije Unije ostala gotovo stabilna tijekom istog razdoblja.
(d) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(122)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 14.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Novčani tok (EUR)
Indeks
100
39
- 48
- 19
Ulaganja (EUR)
Indeks
100
182
143
197
Povrat ulaganja
Indeks
100
14
- 61
- 110
Izvor: odgovori na upitnike.
(123)
Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom FG 2010./2011. i FG 2011./2012. profitabilnost se znatno smanjila, no još je uvijek ostala pozitivna. Od FG 2012./2013. profitabilnost je postala negativna. Još se više smanjila tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 180 %. Razlog tome najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Indonezije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama i nije dopuštao industriji Unije da uskladi svoje cijene s povećanjem troškova. Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok imao je isto kretanje kao i profitabilnost, odnosno stalan pad tijekom razmatranog razdoblja s negativnim rezultatom od FG 2012./2013. Ovo kretanje bilo je još naglašenije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Neto novčani tok općenito se smanjio za 119 % tijekom razmatranog razdoblja.
(124)
Ulaganja su se povećala za 97 % tijekom razmatranog razdoblja. Uglavnom su se odnosila na ulaganja koja su nužna za održavanje i sukladnost sa zakonskim sigurnosnim zahtjevima. Industrija Unije u razdoblju prije razmatranog razdoblja još se uvijek oporavljala od prethodnog slučaja dampinga koji su uzrokovali kineski proizvođači izvoznici, no položaj se počeo popravljati i industrija je bila profitabilna na početku razmatranog razdoblja do FG 2011./2012. S obzirom na okolnosti izvršena su brojna ulaganja koja se više nisu mogla odgoditi, što objašnjava znatno povećanje razina ulaganja tijekom FG 2011./2012. i sljedećih godina.
(125)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od FG 2012./2013., što je odraz negativnog kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se smanjio za 210 % tijekom razmatranog razdoblja.
(126)
S obzirom na smanjenje profitabilnosti i novčanog toka, sposobnost prikupljanja kapitala društva jednako je tako bila pod negativnim utjecajem.
(e) Zaključak o šteti
(127)
Gotovo svi najvažniji pokazatelji štete kretali su se negativno. Prema tome, količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili su se za oko 9 %, a količina prodaje za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. U pokušaju da se nadoknade gubici u količini prodaje i tržišnom udjelu, prosječne cijene industrije Unije smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se istodobno troškovi proizvodnje povećali za 30 %. Kao posljedica navedenoga, profitabilnost koja je bila pozitivan pokazatelj na početku razmatranog razdoblja smanjila se i postala negativna u FG 2012./2013. te se nastavila smanjivati u razdoblju ispitnog postupka revizije. Slična negativna kretanja mogla bi se pratiti za neto novčani tok te za povrat ulaganja.
(128)
Zaposlenost se povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje tijekom razmatranog razdoblja može se obrazložiti integracijom bivšeg povezanog društva u 2011. i proširenjem odjela za održavanje industrije Unije. Ulaganja su se jednako tako pozitivno kretala. Uglavnom su bila povezana s mjerama prevencije i sigurnosnim zahtjevima, no ne i s povećanjem kapaciteta. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete.
(129)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da negativno kretanje samo nekih pokazatelja štete nije dovoljno da bi se utvrdila znatna šteta. Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe nije potrebno da svi pokazatelji štete imaju negativna kretanja, već položaj industrije Unije treba analizirati na način da se procijeni razvoj svih pokazatelja štete kao cjeline. U ovom konkretnom slučaju gotovo svi pokazatelji štete kretali su se negativno, uključujući najvažnije pokazatelje kao što su količina prodaje i proizvodnje, tržišni udio, prosječne prodajne cijene i profitabilnost.
(130)
Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ILI NASTAVKA ŠTETE
1. Uvodna napomena
(131)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. - 130., industrija Unije pretrpjela je znatnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom čitavog razmatranog razdoblja kineski uvoz bio je prisutan na tržištu Unije samo u ograničenim količinama, dok su se količina uvoza i tržišni udio iz Indonezije gotovo utrostručili tijekom istog razdoblja. Usporednim ispitnim postupkom u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije, koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7., zaključeno je da je uvoz iz Indonezije bio dampinški te da je uzrokovao znatnu štetu industriji Unije, dok uvoz iz Kine, s obzirom na male količine i razine cijena, nije pridonio navedenoj šteti (13). Kako je navedeno u uvodnim izjavama 48. i 70., istodobno je ispitnim postupkom utvrđeno da je kineski uvoz bio na razinama dampinških cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera.
2. Učinak predviđene količine uvoza iz Kine i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(132)
Komisija je procijenila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno analizirala mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(133)
Ta je analiza bila usmjerena na neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika, privlačnost tržišta Unije i ponašanje kineskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena u Uniji. Naposljetku, u obzir su uzete i antidampinške mjere na uvoz MNG-a iz Indonezije.
(134)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 51., procijenjeni ukupni neiskorišteni kapacitet MNG-a u Kini iznosio je između 600 000 i 900 000 tona u 2012. Ova količina uvelike premašuje ukupnu potrošnju MNG-a u Uniji tijekom istog razdoblja.
(135)
Razumno je očekivati da će se s obzirom na privlačnost tržišta Unije koja je opisana u uvodnim izjavama 59. - 64. barem dio navedenog neiskorištenog kapaciteta vrlo vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera iznad snage.
(136)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 50., kineske uvozne cijene bez antidampinških pristojbi oborile bi prodajne cijene Unije za više od 10 % u prosjeku. Bile bi niže i od indonezijskih uvoznih cijena. Na temelju navedenoga zaključeno je da će, ako mjere izostanu, kineski proizvođači izvoznici vjerojatno povećati pritisak na cijene na tržištu Unije i na taj način pogoršati znatnu štetu koju je industrija Unije pretrpjela. U tom pogledu treba podsjetiti da je usporednim antidampinškim ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Indonezije vršio pritisak na cijene na tržištu Unije tako da industrija Unije nije mogla povećati cijene u skladu s povećanjem troškova, već je naprotiv morala smanjiti cijene tijekom razmatranog razdoblja.
(137)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., kineske uvozne cijene mogle bi se povećati u slučaju isteka antidampinških mjera. Međutim, ako se uzmu u obzir znatne marže obaranja cijena nakon oduzimanja antidampinških pristojbi, čak i ako se kineske uvozne cijene uistinu povećaju, marža dopušta kineskim izvoznicima da održe razine uvoznih cijena ispod razina cijena industrije Unije, što će im vrlo vjerojatno omogućiti da još više povećaju svoj tržišni udio na tržištu Unije. Ako bi se ovo dogodilo, industrija Unije doživjela bi trenutačan pad prodaje i prodajnih cijena.
(138)
Naposljetku, imajući u vidu usporedni ispitni postupak protiv Indonezije i odgovarajuće mjere protiv uvoza MNG-a iz ove zemlje, očekuje se da će se industrija Unije oporaviti od znatne štete koju je pretrpjela. Ovaj proces oporavka bio bi ugrožen ako bi se uvoz iz Kine nastavio u znatnim količinama i po dampinškim cijenama u slučaju isteka antidampinških mjera.
3. Primjedbe primljene nakon objave
(139)
Nakon objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da se zadržavanjem mjera neće poboljšati položaj proizvođača iz Unije zato što će na pogoršavanje njegova položaja uglavnom utjecati čimbenici nepovezani s uvozom MNG-a iz Kine. Ta je strana tvrdila da su među tim čimbenicima posebno bitni utjecaj ulagačke politike industrije Unije na njezinu profitabilnost, povećanje troškova rada i navodno neučinkovita upotreba resursa. Prema njezinim tvrdnjama, pri ocjeni ukupnog položaja industrije Unije nije se dovoljno razmotrio utjecaj tih čimbenika.
(140)
Treba napomenuti da predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje.
(141)
U pogledu ulaganja industrije Unije ta strana nije objasnila u kojoj bi mjeri ta ulaganja mogla utjecati na profitabilnost industrije Unije. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 124., ulaganja industrije Unije temeljila su se na razumnim poslovnim odlukama i ne mogu se smatrati neopravdanima. Nadalje, troškovi ulaganja amortiziraju se tijekom vremena te zbog toga nisu znatno utjecali na profitabilnost industrije Unije.
(142)
Premda se u pogledu povećanja troškova rada precizni iznosi zbog povjerljivosti ne mogu navesti, ispitnim postupkom pokazalo se da to povećanje nije znatnije utjecalo na ukupne proizvodne troškove.
(143)
U pogledu neučinkovite upotrebe resursa predmetna strana nije odredila vrstu navodnih neučinkovitosti, a ispitnim postupkom nije utvrđena nikakva potencijalna neučinkovitost industrije Unije.
(144)
Na temelju toga te su tvrdnje odbačene.
4. Zaključak
(145)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka odnosno neiskorišteni kapacitet, privlačnost tržišta Unije i očekivane razine cijena kineskih uvoznika, smatra se da bi se stavljanjem mjera izvan snage vrlo vjerojatno uzrokovalo ponavljanje štete te daljnje pogoršanje položaja industrije Unije koja trpi štetu zbog vjerojatnog povećanja kineskog uvoza po dampinškim cijenama koje bi oborile prodajne cijene industrije Unije.
G. INTERES UNIJE
(146)
Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protiv interesa Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(147)
Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
(148)
Na temelju navedenoga Komisija je ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.
1. Interes industrije Unije
(149)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu tijekom ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 131., znatnu štetu uzrokovao je dampinški uvoz iz Indonezije. Ispitnim postupkom utvrđeno je i da postoji vjerojatnost ponavljanja znatne štete u slučaju stavljanja mjera protiv kineskog uvoza izvan snage. Točnije, očekivani oporavak industrije Unije od štete koju je pretrpjela zbog uvoza iz Indonezije zahvaljujući antidampinškim mjerama koje su uvedene protiv navedene zemlje vrlo bi vjerojatno bio ugrožen ako bi se nastavio kineski uvoz MNG-a na tržište Unije po dampinškim cijenama.
(150)
Ako se mjere zadrže, očekuje se da će industrija Unije moći ostvariti punu korist od učinaka mjera koje su uvedene u kontekstu usporednog ispitnog postupka u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije, odnosno da će se oporaviti od pretrpljene znatne štete. U budućnosti bi trebala biti u stanju poboljšati profitabilnost.
(151)
Stoga je zaključeno da bi zadržavanje mjera na snazi protiv Kine bilo u interesu industrije Unije.
2. Interes uvoznika/trgovaca
(152)
Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka javilo se četrnaest društava. Međutim, nijedno od tih društava nije uvozilo MNG iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(153)
Tijekom ispitnog postupka javio se jedan trgovac iz Unije koji se bavi preprodajom MNG-a na tržištu Unije i izvan nje i predstavio se kao korisnik. Ovaj trgovac kupovao je MNG većinom od industrije Unije, no i od uvoznika. Trgovac nije kupovao MNG kineskog podrijetla, već MNG podrijetlom iz Indonezije i trećih zemalja. Djelatnost tog trgovca povezana s MNG-om bila je neznatna u usporedbi s njegovom ukupnom djelatnošću. Na temelju navedenih razloga smatralo se da mjere na snazi koje se odnose na uvoz MNG-a iz Kine nisu imale znatan štetni učinak na položaj tog trgovca.
3. Interes korisnika
(154)
Korisnici uglavnom djeluju u sektoru „hrane i pića” u kojem se MNG upotrebljava u proizvodnji mješavina začina, juha i gotove hrane. MNG se upotrebljava i za primjenu u određenim „neprehrambenim” proizvodima, na primjer za proizvodnju deterdženata.
(155)
Javila su se trideset tri društva kojima su poslani upitnici. Pet društava sudjelovalo je u ispitnom postupku tako da je dostavilo odgovor na upitnik. Od toga su četiri društva djelovala u sektoru hrane i pića, a jedno u neprehrambenom sektoru. Dva društva među društvima koja surađuju, jedno koje je djelovalo u sektoru „hrane i pića”, a drugo u proizvodnji deterdženata, provjereni su na licu mjesta.
(a) Sektor hrane i pića
(156)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je MNG u prosjeku činio oko 5 % ukupnog troška proizvoda s udjelom MNG koji proizvode društva koja surađuju i dostavila su potrebne podatke.
(157)
Od četvero korisnika koji surađuju samo je jedan uvozio MNG iz Kine. To društvo koje surađuje kupovalo je MNG od industrije Unije i uvozilo oko 40 % ukupnih količina kupljenog MNG-a iz Kine. Djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG činila je oko jedne trećine ukupne djelatnosti ovog društva. Utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo bilo profitabilno.
(158)
Ostala tri društva nisu uvozila MNG iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Od navedenih društava dva su obavljala djelatnost povezanu s MNG-om koja je bila relativno neznačajna u usporedbi s ukupnom djelatnošću. Nadalje, na temelju ustupljenih podataka utvrđeno je da su ta dva društva bila profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U pogledu trećeg društva, premda je djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG predstavljala oko jedne trećine njegove ukupne djelatnosti, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo je bilo profitabilno.
(b) Neprehrambeni sektor
(159)
Jedno od društava koja surađuju upotrebljavalo je MNG za proizvodnju deterdženata. MNG je činio između 15 % i 20 % troškova proizvodnje ovih proizvoda. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo je kupovalo MNG većinom od industrije Unije. Uvozilo je MNG i iz ostalih trećih zemalja, no ne i iz Kine. Samo manji dio djelatnosti društva odnosio se na proizvode koji sadržavaju MNG u usporedbi s ukupnom djelatnošću koja je uz to ostvarila pozitivne profitne marže u iznosu [5 - 10] % tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(160)
Ta zainteresirana strana tvrdila je da će se, s obzirom na to da se regulatornim okvirom EU-a zabranjuje upotreba fosfata i drugih spojeva fosfora (14), MNG vjerojatno upotrebljavati u povećanim količinama kako bi se zamijenili fosfat i drugi spojevi fosfata u proizvodnji deterdženata. Stoga se očekuje znatno povećanje potražnje za MNG-om u Uniji te bi eventualne antidampinške pristojbe imale štetan učinak na razvoj ovog novog tržišta. Točnije, ta strana tvrdila je da će razina antidampinških mjera na uvoz MNG-a iz Kine koja je na snazi onemogućiti ulazak kineskog uvoza na tržište Unije, što će dovesti do rizika od manjka opskrbe u Uniji. Ovo društvo dalje je tvrdilo da će, s obzirom na to da su na snazi i mjere protiv uvoza MNG-a iz Indonezije, nedostajati i alternativnih izvora opskrbe.
(161)
Isti je korisnik tvrdio i da bi s obzirom na očekivano povećanje potrošnje MNG-a industrija Unije profitirala od navedenoga te povećala količine prodaje na tržištu Unije. S druge strane, korisnik je tvrdio da industrija Unije neće imati dovoljne kapacitete za opskrbu povećane potražnje na tržištu Unije.
(162)
Međutim, u ovoj je fazi teško predvidjeti kako će novi pravni okvir utjecati na tržište Unije i hoće li te u kojoj mjeri potaknuti proizvodnju deterdženata koji sadržavaju MNG te na taj način utjecati na potražnju za MNG-om u Uniji. Zainteresirana strana jednako tako nije pružila nikakve dokaze o tome u kojoj bi mjeri antidampinške pristojbe mogle imati štetan učinak. U tom se pogledu napominje da je svrha antidampinške pristojbe ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije. U ispitnom postupku otkriven je i niz alternativnih izvora opskrbe kao što su Brazil, Vijetnam i Koreja.
(163)
Nakon objave ta je zainteresirana strana ponovila svoju tvrdnju da će potražnja za MNG-om zbog zabrane fosfata znatno porasti, a industrija Unije tu povećanu potražnju u Uniji neće moći zadovoljiti. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje, stoga je ta tvrdnja odbačena.
(164)
U pogledu alternativnih izbora opskrbe, tijekom FG 2010./2011. uvoz iz ostalih trećih zemalja imao je znatan tržišni udio i smanjio se isključivo zbog nepoštenih cijena uvoza iz Indonezije. Očekuje se da će se uvođenjem pristojbi protiv uvoza MNG-a iz Indonezije u usporednom ispitnom postupku omogućiti trećim zemljama da vrate izgubljeni tržišni udio u Uniji. U slučaju stavljanja mjera protiv Kine izvan snage očekivani učinak antidampinških pristojbi protiv Indonezije bio bi ugrožen jer bi uvoz iz Kine vjerojatno dolazio na tržište Unije u znatno većim količinama i na razinama dampinških cijena koje bi oborile prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije (kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 149. - 151.).
(165)
Nakon objave navedena zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje da nisu postojali pravi alternativni izvori opskrbe jer proizvođači na tržištima ostalih trećih zemalja pripadaju istoj grupi kao i industrija Unije.
(166)
Kako se navodi u uvodnim izjavama 94. i 95., alternativni izvori opskrbe MNG-om postoje u nekoliko trećih zemalja, primjerice u Brazilu, Republici Koreji ili Vijetnamu. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio uvoza iz trećih zemalja osim Kine ili Indonezije iznosio je tek jednu četvrtinu svoje razine iz FG 2010./2011. Ako se zadrže mjere protiv uvoza iz Kine, nema razloga zašto uvoz iz ostalih trećih zemalja ne bi bar djelomično mogao pokriti potrebe korisnika MNG-a do tržišnog udjela jednakog ili većeg od onoga iz FG 2010./2011. Nadalje, prema podatcima koji su stranama bili dostupni u spisu koji nije povjerljive prirode navedeni alternativni izvori opskrbe pripadaju društvima/grupama društava unutar grupe Ajinomoto ili neovisnim društvima/grupama društava. U svakom slučaju, čak i da navedeni alternativni izvori opskrbe pripadaju grupi Ajinomoto, ne postoje naznake da bi opskrbljivali tržište Unije po nepoštenim uvjetima. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
(167)
Ista je strana tvrdila i da industrija Unije drži dominantan položaj te da postoji opasnost od nedostatka konkurencije na tržištu Unije. Tvrdila je da bi se zadržavanjem mjera protiv kineskog MNG-a još više učvrstio položaj industrije Unije na tržištu Unije.
(168)
Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da industrija Unije nije u mogućnosti zadržati svoju količinu prodaje u Uniji s obzirom na to da je izgubila tržišni udio, u najvećoj mjeri zbog uvoza iz Indonezije. Nadalje, industrija Unije nije mogla povećati razine cijena u skladu s povećanjem troškova sirovina zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije te je stoga pretrpjela znatne gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je naglasila i da postoji konkurencija u vidu uvoza podrijetlom iz niza ostalih trećih zemalja koje imaju koristi od slobodnog pristupa tržištu Unije. Na temelju navedenih razloga nije pruženo dovoljno dokaza za bilo kakav navodni dominantni položaj industrije Unije i taj se argument stoga morao odbaciti.
(169)
Nakon objave navedena zainteresirana strana tvrdila je da nije u interesu Unije da se korisnici u Uniji moraju oslanjati na industriju Unije te da bi morali postojati dostatni alternativni izvori opskrbe. U prilog toj tvrdnji predmetna strana navodi da je potrošnja pala u razdoblju između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što je uglavnom uzrokovano smanjenjem količine proizvodnje industrije Unije.
(170)
Kako se navodi u uvodnoj izjavi 100., proizvodnja se smanjila za 5 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok se potrošnja u istom razdoblju smanjila za 13 % (vidjeti uvodne izjave 76. i 78.). Iskorištenost kapaciteta u FG 2011./2012. bila je 5 % ispod razine u FG 2010./2011., što znači da je u FG 2011./2012. postojao neiskorišteni kapacitet. Stoga se proizvodnja industrije Unije ne može smatrati čimbenikom koji je utjecao na smanjenje potrošnje u FG 2011./2012. U svakom slučaju, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 166., u ostalim trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
(171)
Na temelju navedenoga, a posebno s obzirom na činjenicu da nije utvrđeno da su mjere protiv Kine imale ikakav znatan štetni učinak na korisnike koji surađuju, Komisija je zaključila da nije vjerojatno da bi zadržavanje mjera imalo znatan utjecaj na gospodarski položaj ovih subjekata.
4. Interes dobavljača
(172)
Javila su se četiri dobavljača sirovina iz Unije te odgovorila na upitnik. Prodaja sirovina industriji Unije predstavlja samo mali dio njihova ukupnog prometa. Od navedenih dobavljača dvoje se nije složilo sa zaključkom tvrdeći da bi nestanak industrije Unije imao znatan učinak na njihovo poslovanje. Ti dobavljači tvrdili su da bi učinak mogućeg prestanka proizvodnje MNG-a u Uniji imao štetan učinak na njihovo cjelokupno poslovanje jer tvornice šećera ne mogu izbjeći proizvodnju određenih količina šećernih sirupa i melase, a industrija Unije glavni je kupac navedenoga. Ako se šećer u tim oblicima ne bi prodao, to bi utjecalo na ukupnu učinkovitost spomenute tvornice.
(173)
Ti argumenti nisu potkrijepljeni dokazima te su stoga odbačeni.
5. Ostali argumenti
(174)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je učinke mjera koje su na snazi protiv Kine potrebno procijeniti kumulativno s učincima mjera koje su na snazi na uvoz MNG-a iz Indonezije.
(175)
Učinak obiju mjera na korisnike analiziran je u kontekstu dostupnosti alternativnih izvora opskrbe. Analizom je utvrđeno da niz trećih zemalja zapravo ima potencijal za izvoz MNG-a u Uniju. Navedene treće zemlje zaista su bile prisutne na tržištu Unije prije nego što je indonezijski dampinški uvoz ušao u Uniju u većim količinama.
6. Zaključak o interesu Unije
(176)
S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za interes Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera protiv Kine.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(177)
Sve strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave dano im je i razdoblje za davanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako je to bilo opravdano.
(178)
Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da je potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz MNG-a podrijetlom iz Kine, uvedene Uredbom (EZ) br. 1187/2008.
(179)
Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se primjenjuje na njega. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, u Službenom listu Europske unije objavit će se obavijest o promjeni imena.
(180)
Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz mononatrijeva glutamata koji je trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. koje su proizvela društva navedena u nastavku iznosi:
Društvo
Stopa antidampinške pristojbe (%)
Dodatna oznaka TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, i Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Sva ostala društva:
39,7
A999
3. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.