ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. listopadu 2014
o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami
(2014/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na čl. 56 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (2), a zejména na článek 17 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (3), a zejména na čl. 7 odst. 6 a článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise, která za náležitého dodržování zásad řádného finančního řízení upravených v článcích 30-33 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 odpovídá za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a veškerých dalších fondů spravovaných Unií, má povinnost bojovat proti podvodům a jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. Má-li být zajištěno, aby schvalující osoby v Komisi a ve výkonných agenturách byly v plném rozsahu informovány o rizicích, jež finančním zájmům Unie hrozí, je nezbytné stanovit interní pravidla, jimiž bude doplněno rozhodnutí Komise C(2014) 2784 (4).
(2)
Za účelem boje proti podvodům a ochrany finančních zájmů Unie používá Komise ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů podle článku 108 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 1302/2008 ze dne 17. prosince 2008 o ústřední databázi pro vyloučení (5) a používá též systém včasného varování podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom ze dne 16. prosince 2008 o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami (6). Dokud legislativní orgán nepřijme návrh na změnu finančního nařízení (7), je nutno zajistit, aby zůstal systém včasného varování efektivní.
(3)
Do uvedené doby by účel systému včasného varování měl zůstat v zásadě zachován. Měl by zajišťovat, aby v Komisi a jejích výkonných agenturách byly k dispozici vyhrazené informace, za kterýmžto účelem budou v systému včasného varování registrovány výstrahy o osobách, které by mohly pro finanční zájmy a pověst Unie nebo pro některý z Unií spravovaných fondů představovat riziko.
(4)
Vzhledem k tomu, že ředitelé výkonných agentur mají postavení pověřených schvalujících osob Komise, pokud jde o využívání operačních prostředků, měli by mít k systému včasného varování stejný přístup jako útvary Komise při hospodaření se správními a operačními prostředky.
(5)
Vzhledem k tomu, že vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby Komise podle čl. 56 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mají postavení pověřené schvalující osoby Komise, pokud jde o využívání operačních prostředků, měli by mít k systému včasného varování stejný přístup jako útvary Komise při hospodaření se správními a operačními prostředky.
(6)
Evropský úřad pro boj proti podvodům (úřad OLAF) má podle čl. 7 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 povinnost informovat neprodleně dotčené útvary Komise o probíhajícím vyšetřování, pokud se při tomto vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout preventivní správní opatření k ochraně finančních zájmů Unie. Podle článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 je tento úřad dále povinen po dokončení vyšetřování vypracovat zprávu, a případně vydat doporučení, zda je třeba přijmout opatření, zejména na straně orgánů. Má-li být příslušná schvalující osoba s to požádat o registraci výstrahy, je nezbytné stanovit údaje, které je úřad OLAF povinen Komisi předkládat.
(7)
Úřad OLAF by měl mít k systému včasného varování přístup, aby mohl plnit své regulatorní vyšetřovací funkce a vykonávat své zpravodajské činnosti a činnosti při boji proti podvodům podle nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.
(8)
Z důvodu zjednodušení by mělo být fungování systému včasného varování zjednodušeno, měl by být snížen počet kategorií výstrah, upřesněn jejich rozsah a z názvů výstrah by měl být na první pohled zřejmý jejich obsah.
(9)
Na základě údajů, které úřad OLAF předloží, by měla příslušná schvalující osoba po konzultaci s Generálním ředitelstvím pro rozpočet a s Právní službou a v těsné součinnosti s úřadem OLAF navrhnout výstrahu pro účely ověření.
(10)
Příslušná schvalující osoba by měla navrhnout výstrahu pro účely vyloučení, kterou by měly v náležitých případech vyhodnotit centralizovaným způsobem Generální ředitelství pro rozpočet a Právní služba. Je-li výstraha pro účely vyloučení navržena na základě údajů, které předloží úřad OLAF, měla by být v těsné součinnosti s úřadem OLAF vyhodnocena. Tentýž postup by se měl uplatnit, pokud by příslušná schvalující osoba měla v úmyslu přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby.
(11)
Příslušná schvalující osoba by měla v těsné součinnosti s úřadem OLAF rozhodnout o nutných důsledcích z hlediska ochrany finančních zájmů Unie a měla by o tomto rozhodnutí úřad OLAF vyrozumět.
(12)
Příslušná schvalující osoba by měla nést odpovědnost za žádost o zadání, změnu, výmaz nebo obnovu výstrahy. S cílem zachovat přiměřenou úroveň kontroly by tyto žádosti měly být podávány na příslušné hierarchické úrovni, kterou stanoví rozhodnutí Komise C(2014) 2784.
(13)
Účetní by měl zajistit náležitá technická opatření k tomu, aby byl systém včasného varování účinně používán prostřednictvím centrálního účetního systému Komise.
(14)
Prostřednictvím centrálního účetního systému Komise budou všem útvarům Komise a výkonným agenturám dány k dispozici podrobnosti o inkasních příkazech a příkazech k obstavení bankovního účtu. Výstrahy W3a (příkaz k obstavení bankovního účtu) a W4 (inkasní příkaz) podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by již neměly být používány. Pouhé tyto informace nejsou ze systematického hlediska důvodem k výstraze. Příslušná schvalující osoba musí analyzovat všechny zvláštní okolnosti případu a rozhodnout, je-li výstraha nutná, či nikoli.
(15)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (8) stanoví, že zpracování osobních údajů Komisí musí dodržovat zákonné požadavky na zpracování a požadavky vztahující se na předávání stanovených údajů a že toto zpracování podléhá předběžné kontrole evropského inspektora ochrany údajů na základě oznámení inspektora ochrany údajů v Komisi.
(16)
Ustanovení o ochraně osobních údajů by měla stanovit práva osob, jejichž údaje jsou nebo by mohly být zadány do systému včasného varování.
(17)
Na určitá práva na ochranu osobních údajů se vztahují výjimky stanovené v článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001, které je nutno v každém jednotlivém případě analyzovat a uplatňovat dočasně. O uplatňování těchto výjimek by měl rozhodovat útvar odpovědný za žádost o zadání, změnu včetně opravy nebo výmaz relevantních informací.
(18)
Osoba, jíž se týká možná výstraha pro účely vyloučení, by měla mít příležitost se písemně vyjádřit předtím, než je ve spojitosti s ní podána žádost o registraci výstrahy v systému včasného varování. Tutéž příležitost by měla mít dotčená osoba v případě, že by příslušná schvalující osoba měla v úmyslu přijmout akt, který by mohl práva této dotčené osoby nepříznivě ovlivnit.
(19)
Ve výjimečných případech by mělo být s poskytnutím této příležitosti posečkáno v zájmu zachování důvěrnosti vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, jsou-li k takovému kroku dány naléhavé legitimní důvody.
(20)
Rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by mělo být nadále použitelné až do 1. července 2015, nakolik to bude nezbytné k zajištění toho, že budou dodržována nařízení Rady o restriktivních opatřeních přijatých na základě článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a to do doby, než bude systém akruálního účetnictví (ABAC) zohledňovat údaje obsažené v příslušné databázi útvaru odpovědného za nástroje zahraniční politiky. Za tímto účelem budou nadále registrovány výstrahy W5b podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom.
(21)
Rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by se mělo až do 1. července 2015 použít na výstrahy W3a a W4, které by měly být do uvedeného termínu pro účely uplatňování oddílu 4 tohoto rozhodnutí pokládány za výstrahy pro účely ověření.
(22)
Za účelem uplatňování tohoto rozhodnutí je nutno pravidelně vyhodnocovat, jak systém včasného varování funguje a nakolik efektivně přispívá k ochraně finančních zájmů Unie,
ROZHODLA TAKTO:
ODDÍL 1
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět, oblast působnosti a cíl
1. Tímto rozhodnutím se zřizuje systém včasného varování („EWS“), který budou schvalující osoby Komise a výkonných agentur používat při plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a při hospodaření s dalšími Unií spravovanými fondy.
2. EWS přispívá k ochraně finančních zájmů Unie a zachování jejího obrazu, k boji proti podvodům a k řádnému finančnímu řízení.
3. Cílem EWS je:
a)
prostřednictvím registrace výstrah informovat odpovědné schvalující osoby Komise a výkonných agentur o tom, že by určitá osoba mohla představovat riziko pro finanční zájmy a obraz Unie nebo pro některý z Unií spravovaných fondů, a
b)
umožňovat příslušným schvalujícím osobám, aby na základě těchto výstrah prováděly ověřování nebo přijímaly vhodná opatření, včetně opatření podle oddílu 4.
4. Tyto informace přispívají k tomu, že bude zajištěno:
a)
předcházení rizikům, jehož je dosaženo ověřováním informací o určité osobě, jež byly včasně předány z důvodu podezření z některého níže uvedeného aktu nebo z důvodu zjištění ve spojitosti s takovýmto aktem:
-
závažné pochybení nebo nesrovnalost,
-
profesní pochybení,
-
závažné porušení smlouvy na veřejnou zakázku nebo
-
podvod, korupce nebo jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9);
b)
vyloučení osoby podle čl. 106 odst. 1 a čl. 109 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se ruší nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 („finanční nařízení“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
a)
„účetním“ se rozumí účetní Komise nebo podřízený zaměstnanec, jeho účetní pověřil některými úkoly podle článku 69 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
„příslušnou schvalující osobou“ se rozumí pověřená schvalující osoba Komise ve smyslu článku 65 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, která nese odpovědnost v souladu s vnitřními pravidly pro plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie („rozpočet“), včetně ředitelů výkonných agentur, dále pověřené schvalující osoby ve smyslu článku 65 uvedeného nařízení, které vykonávají funkci ředitele, a vedoucí delegací Unie, kteří jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise podle čl. 56 odst. 2 uvedeného nařízení;
c)
„subjektem údajů“ se rozumí identifikovatelná osoba ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů;
d)
„zjištěním“ se rozumí zjištěné skutečnosti, jež byly odhaleny při plnění právního závazku nebo zaznamenány v kontextu auditu či vyšetřování, které provádí Účetní dvůr, Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) či Útvar interního auditu (IAS), nebo byly odhaleny v kontextu jiného auditu či kontroly, které jsou prováděny v rámci odpovědnosti příslušné schvalující osoby;
e)
„právním závazkem“ se rozumí závazek, jejž Komise přijala podle hlav V-VIII části první a podle části druhé nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
f)
„osobou“ se rozumí dále vyjmenované fyzické či právnické osoby nebo sdružení bez právní subjektivity:
-
příjemce finančních prostředků ve smyslu čl. 2 písm. i) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
zájemce nebo uchazeč,
-
žadatel o grant,
-
účastník soutěže o cenu,
-
placený externí odborník ve smyslu článku 204 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
osoby oprávněné jednat za právnické osoby či tyto zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat podle čl. 106 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
g)
„profesním pochybením“ se rozumí porušení právních či správních předpisů nebo deontologických norem povolání, ke kterému daná osoba patří, jakož i jiné zaviněné jednání, které má dopad na profesní důvěryhodnost dotčené osoby;
h)
„subdodavatelem“ se rozumí hospodářský subjekt, jehož navrhl zájemce, uchazeč, zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel na to, aby provedl část smlouvy na veřejnou zakázku, vůči němuž však sám veřejný zadavatel nemá přímý právní závazek;
i)
„závažným pochybením nebo nesrovnalostí“ se rozumí závažné pochybení nebo nesrovnalost ve smyslu čl. 166 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
j)
„kontaktní osobou pro výstrahu“ se rozumí osoba, jež působí při útvaru odpovědném za žádost a odpovídá za dokumentaci k výstraze až do výmazu výstrahy.
Článek 3
Fungování EWS
1. Účetní přijme náležitá technická opatření k tomu, aby EWS účinně fungoval a aby byl monitorován.
Účetní na základě žádosti příslušné schvalující osoby zadává, mění, obnovuje nebo provádí výmazy výstrah EWS.
2. K technickým aspektům přijme účetní prováděcí opatření a vymezí související postupy, mj. v oblasti zabezpečení.
Tato opatření účetní oznámí útvarům Komise a výkonným agenturám.
Článek 4
Pravomoci a postupy v oblasti registrace, změn, obnovy a výmazu výstrah
1. O registraci, změnu, obnovu či výmaz výstrahy je oprávněna požádat pouze příslušná schvalující osoba.
2. Žádost o registraci, změnu, obnovu či výmaz výstrahy předkládá příslušná schvalující osoba účetnímu. Použije k tomu formulář uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.
3. Kontaktní osoba pro výstrahy podle článku 8 předtím, než postoupí žádost účetnímu, ověří, zda jsou splněny požadavky článků 11 či 12.
Článek 5
Přístup k EWS
K údajům obsaženým v EWS mají prostřednictvím centrálního účetního systému Komise přímý přístup útvary Komise a výkonné agentury.
Útvary Komise a výkonné agentury odpovědné za místní systém mohou prostřednictvím tohoto centrálního účetního systému získat přístup k údajům uloženým v EWS za předpokladu, že je zaručen soulad údajů mezi tímto místním a centrálním účetním systémem.
Článek 6
Používání EWS
Údaje uložené v EWS lze použít pouze pro účely plnění rozpočtu nebo hospodaření s jiným Unií spravovaným fondem. Tím nejsou dotčeny údaje v ústřední databázi pro vyloučení (dále jen „CED“) podle čl. 1 odst. 2 a 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1302/2008 (10).
Údaje z EWS a CED je úřad OLAF oprávněn používat ke svým vyšetřováním podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 („nařízení o úřadu OLAF“) a dále k činnostem na poli předcházení podvodům včetně analýz rizik.
Článek 7
Termíny nahlížení do EWS
Ověření, zda je v EWS zaznamenána k určité osobě výstraha, provádí příslušná schvalující osoba v těchto fázích:
a)
před přijetím individuálního rozpočtového závazku;
b)
před přijetím souhrnného rozpočtového závazku, je-li daná osoba v této fázi známa;
c)
v případě předběžných rozpočtových závazků předtím, než je přijat právní závazek, který zakládá nárok na následné platby, pokud se nejedná o úhrady ve prospěch zaměstnanců či náhrady cestovních výdajů na účast na schůzích a v konkursech;
d)
v případě zadávacích řízení a řízení o udělení grantu, soutěží o ceny a řízení s uveřejněním výzvy k projevení zájmu nejpozději předtím, než je vydáno rozhodnutí o zadání zakázky, udělení grantu či ceny;
e)
v případě zadávání veřejných zakázek, kde veřejný zadavatel omezí počet zájemců vyzvaných k podání nabídky, předtím, než je dokončen výběr zájemců;
f)
předtím, než je provedena libovolná platba, pokud se nejedná o úhrady ve prospěch zaměstnanců či náhrady cestovních výdajů na účast na schůzích a v konkursech.
Článek 8
Kontaktní osoba pro výstrahy
Kontaktní osoba pro výstrahy je povinna
a)
připravit žádost o registraci výstrahy;
b)
postoupit žádost a údaje související s výstrahou účetnímu;
c)
poskytnout dalším příslušným schvalujícím osobám údaje, které jim umožní provést ověření nebo rozhodnout o důsledcích podle oddílu 4.
ODDÍL 2
ÚDAJE ZADÁVANÉ DO EWS
Článek 9
Kategorie výstrah
1. Výstrahy EWS se člení do těchto dvou kategorií:
a)
„výstraha pro účely ověření“, jestliže je daná osoba podezřelá z podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, ze závažného pochybení nebo nesrovnalosti, z profesního pochybení nebo ze závažného porušení smlouvy na veřejnou zakázku anebo jestliže o ní bylo zjištěno, že se vyjmenovaných způsobů jednání dopustila;
b)
„výstraha pro účely vyloučení“, jestliže je daná osoba vyloučena z řízení na základě důvodů pro vyloučení, které jsou upraveny v čl. 106 odst. 1 a čl. 109 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. K jedné osobě mohou být evidovány různé výstrahy, jež byly zaregistrovány z různých důvodů.
Článek 10
Údaje ve výstrahách EWS
Výstrahy EWS obsahují tyto údaje:
a)
identifikace dané osoby;
b)
druh výstrahy;
c)
doba trvání výstrahy;
d)
důvody, pro něž daná osoba představuje riziko pro finanční zájmy a obraz Unie či pro Unií spravované fondy;
e)
údaje k řízení o sporných otázkách;
f)
jméno příslušné schvalující osoby;
g)
jméno kontaktní osoby pro výstrahy podle článku 8 tohoto rozhodnutí.
Článek 11
Výstrahy pro účely ověření
1. O výstrahu pro účely ověření je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat v případě, je-li splněna některá z těchto podmínek:
a)
úřad OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 informuje příslušnou schvalující osobu, jestliže při vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout opatření k ochraně finančních zájmů Unie;
b)
Evropský účetní dvůr předá informace Komisi nebo IAS předá informace příslušné schvalující osobě, z nichž vyplývá, že ve spojitosti s danou osobou došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 nebo k závažnému pochybení či nesrovnalosti, k profesnímu pochybení nebo k závažnému porušení smlouvy na veřejnou zakázku;
c)
příslušná schvalující osoba provede kontrolu nebo audit, z nichž vyplývá, že ve spojitosti s danou osobou došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, k závažnému pochybení, nesrovnalosti, profesnímu pochybení nebo k závažnému porušení smlouvy na veřejnou zakázku anebo tato příslušná schvalující osoba získala o takovéto kontrole nebo auditu informace.
2. Doba trvání výstrahy pro účely ověření smí činit nejdéle jeden rok. Výstrahu pro účely ověření je nutno vymazat, je-li podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo pomine-li potřeba provádět ověřování.
3. Na konci období podle odstavce 2 je výstraha pro účely ověření vymazána automaticky.
4. Příslušná schvalující osoba je oprávněna požádat o obnovu výstrahy pro účely ověření, jestliže ji úřad OLAF vyrozumí, že z vyšetřování podle odstavce 1 dosud nebyly vyvozeny závěry, avšak vyplývá z něj, že je důvodné výstrahu zachovat. O obnovu výstrahy pro účely ověření je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat rovněž v případě, jsou-li nadále splněny podmínky odst. 1 písm. b) nebo c).
5. Příslušná schvalující osoba je povinna uvést důvody, pro něž je obnova výstrahy z hlediska ochrany finančních zájmů a obrazu Unie nezbytná.
6. Na obnovu se pohlíží jako na novou žádost o registraci výstrahy pro účely ověření.
Článek 12
Výstrahy pro účely vyloučení
1. O výstrahu pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba povinna požádat v případech podle čl. 106 odst. 1 nebo čl. 109 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na konci doby vyloučení je výstraha pro účely vyloučení vymazána.
3. Z EWS se výstraha pro účely vyloučení automaticky přebírá do CED.
Článek 13
Informace předávané úřadem OLAF
Úřad OLAF je při předávání informací podle čl. 7 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, kterým je nápomocen příslušné schvalující osobě při rozhodování o tom, zda přijme preventivní opatření k ochraně finančních zájmů Unie, nebo při předávání informací podle článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 povinen uvést tyto údaje:
a)
totožnost dané osoby;
b)
souhrn skutečností a rizik, jež byla při vyšetřování identifikována. Souhrn musí být dostatečný k tomu, aby bylo možno účinně provést slyšení dané osoby podle článku 16 tohoto rozhodnutí;
c)
veškerá doporučená zvláštní opatření na ochranu důvěrnosti, zejména v případech, které vyžadují použití vyšetřovacích opatření, která spadají do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, nebo - v případě vnějšího vyšetřování - do pravomoci vnitrostátního orgánu, v souladu s použitelnými vnitrostátními předpisy týkajícími se vyšetřování.
ODDÍL 3
PROCESNÍ USTANOVENÍ O REGISTRACI VÝSTRAH
Článek 14
Předchozí konzultace s centrálními útvary o výstrahách pro účely ověření
Příslušná schvalující osoba je předtím, než se na základě informací předaných úřadem OLAF podle čl. 7 odst. 6 nebo článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 rozhodne požádat o registraci výstrahy pro účely ověření, povinna konzultovat s Generálním ředitelstvím pro rozpočet (centrální finanční službou), a případně též s Právní službou, a to v těsné součinnosti s úřadem OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013.
Článek 15
Vyhodnocení výstrah pro účely vyloučení v centrálních útvarech
Předtím, než je na návrh příslušné schvalující osoby podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. b), c) a e) a podle čl. 109 odst. 1, která má trvat po náležitou dobu, musí Generální ředitelství pro rozpočet a Právní služba provést centralizované vyhodnocení. Vychází-li výstraha pro účely vyloučení, kterou navrhla příslušná schvalující osoba, z informací, které této osobě předal úřad OLAF, musí toto vyhodnocení probíhat v těsné součinnosti s úřadem OLAF.
Článek 16
Právo na slyšení
1. Registrace výstrah podléhá těmto pravidlům:
a)
Má-li příslušná schvalující osoba v úmyslu požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby, je povinna dát této osobě nejprve příležitost se písemně vyjádřit. K písemnému vyjádření poskytne příslušná schvalující osoba dotčené osobě lhůtu v délce nejméně 14 kalendářních dnů. Příslušná schvalující osoba současně dotčenou osobu vyrozumí, že pokud tato vyjádření nepředloží, dojde k registraci výstrahy.
V náležitých případech je příslušná schvalující osoba povinna dát dotčené osobě příležitost se vyjádřit k informacím, jež předložil úřad OLAF.
b)
Jestliže dotčená osoba předloží vyjádření, které nic nemění na výsledku vyhodnocení provedeném odpovědnou schvalující osobou, požádá tato účetního, aby výstrahu aktivoval.
Jestliže dotčená osoba předloží vyjádření, které podle názoru příslušné schvalující osoby činí výstrahu nepřiměřenou či zbytečnou, k aktivaci výstrahy nedojde a dotčené osobě je tato skutečnost oznámena.
Účetní v náležitých případech potvrdí příslušné schvalující osobě, že výstraha byla v EWS registrována.
c)
Příslušná schvalující osoba oznámí dotčené osobě, že došlo k aktivaci výstrahy a na jak dlouho je výstraha aktivována. Oznámení však není nutné v případě, že dotčená osoba nereagovala na výzvu k písemnému vyjádření.
2. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je v době, kdy dosud nebylo rozhodnuto o době trvání vyloučení, příslušná schvalující osoba oprávněna požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení ještě předtím, než dá dotčené osobě příležitost se vyjádřit. Příslušná schvalující osoba je povinna dát dotčené osobě příležitost vyjádřit se k době trvání svého vyloučení.
3. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. a) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení ještě předtím, než dá dotčené osobě příležitost se vyjádřit, jestliže má k dispozici oficiální dokument, který konstatuje skutkový stav/situaci. Registraci výstrahy příslušná schvalující osoba oznámí dotčené osobě.
4. Příslušná schvalující osoba je za výjimečných okolností oprávněna posečkat s tím, aby dotčené osobě poskytla příležitost písemně se vyjádřit předtím, nežli bude podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo než bude přijat akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva této dotčené osoby, jestliže jsou dány naléhavé legitimní důvody k zachování důvěrnosti vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, s tím, že je tato příslušná schvalující osoba oprávněna pokračovat v registraci výstrahy.
5. Vyrozumívá-li úřad OLAF příslušnou schvalující osobu v souladu s článkem 13, je povinen uvést, zda je nutno zachovat důvěrnost vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení a zda je nutno posečkat s tím, aby byla dotčené osobě poskytnuta příležitost se vyjádřit.
6. Jakmile pominou důvody k ochraně vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, musí být dotčené osobě dána příležitost k vyjádření.
Článek 17
Ochrana osobních údajů a práva subjektů údajů
1. Příslušná schvalující osoba je povinna vyrozumět subjekty údajů o možnosti, že do EWS budou zadány údaje, které se jich týkají, a informovat je, kterým subjektům lze tyto údaje sdělovat. Tuto obecnou informaci je nutno sdělovat písemně zejména při uveřejňování veřejných zakázek, ve výzvách k podávání návrhů, při vyhlašování soutěží o ceny, a nejsou-li podobná uveřejnění prováděna, pak před zadáním veřejné zakázky nebo udělením grantu.
2. Příslušná schvalující osoba žádající o registraci výstrahy odpovídá za vztahy s osobou, jejíž údaje jsou do EWS zadávány. Příslušná schvalující osoba je povinna reagovat na žádosti dotčené osoby o opravu nepřesných či neúplných osobních údajů i na další žádosti či dotazy této osoby.
3. Dotčená osoba je též oprávněna požádat účetního písemně o informaci, zda je v EWS registrována.
Účetní je povinen jí tuto informaci poskytnout, jestliže příslušná schvalující osoba, případně po dohodě s úřadem OLAF, nerozhodne, že se použijí omezení čl. 20 odst. 1 nařízení č. 45/2001.
4. Vymazané výstrahy musí být přístupné pouze pro účely auditu a vyšetřování a nesmějí být pro uživatele EWS viditelné.
Osobní údaje obsažené ve výstrahách týkajících se fyzických osob však smějí být pro tyto účely nadále přístupné pouze po dobu pěti let od výmazu výstrahy.
Článek 18
Přezkum výstrahy
Jestliže osoba, ohledně níž je v EWS registrována výstraha, uvede nové skutečnosti prokazující, že pominuly důvody registrace, je příslušná schvalující osoba povinna požádat o výmaz výstrahy.
Osoba, ohledně níž je v EWS registrována výstraha pro účely vyloučení, je oprávněna podat stížnost k veřejnému ochránci práv a domáhat se soudního přezkumu.
ODDÍL 4
DŮSLEDKY VÝSTRAH
Článek 19
Obecná úprava důsledků
1. Příslušná schvalující osoba je povinna vyžádat si u kontaktní osoby pro výstrahy veškeré informace relevantní k tomu, aby byla s to rozhodnout o důsledcích výstrahy uvedených v tomto oddíle.
2. Jestliže příslušná schvalující osoba podá na základě informací, které jí předloží úřad OLAF, žádost o registraci výstrahy pro účely ověření podle článku 11, je povinna dodržet postup podle článku 14 nebo 15 tohoto rozhodnutí a rozhodnout o důsledcích výstrahy v těsné součinnosti s úřadem OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013.
3. Při rozhodování o důsledcích výstrahy je příslušná schvalující osoba povinna přihlédnout k dále uvedeným kritériím, která platí pro všechny výstrahy:
a)
rizika pro finanční zájmy a obraz Unie;
b)
objem a doba trvání právního závazku;
c)
naléhavost splnění právního závazku;
d)
povaha skutkového stavu;
e)
závažnost skutkového stavu a
f)
možné důsledky pro splnění právního závazku.
V případě výstrahy pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba povinna přihlédnout též k povaze a závažnosti důvodů pro vyloučení a k nezbytnosti zachovat kontinuitu činnosti.
4. Příslušná schvalující osoba je ve všech případech povinna své rozhodnutí o důsledcích výstrahy písemně odůvodnit.
Článek 20
Důsledek výstrah pro účely ověření
1. V případě zadávacího řízení, řízení o udělení grantu nebo soutěže o cenu lze ověření provést tímto způsobem:
a)
příslušná schvalující osoba si může vyžádat doplňující podklady uvedené v zadávacím řízení, řízení o udělení grantu nebo v soutěži o cenu;
b)
v případě řízení o udělení grantu lze provést analýzu rizika z předběžného financování.
2. V případě právního závazku lze ověření provést tímto způsobem:
a)
ověřit, zda je opatření v souladu s právním závazkem, včetně dodržení lhůt a požadavků na obsah plnění;
b)
u stávajících grantů lze před provedením platby ověřit způsobilost nákladů nebo provést audit či kontrolu na místě.
Článek 21
Právo na slyšení po výstraze pro účely ověření
Postup podle článku 15 tohoto rozhodnutí a právo na slyšení podle článku 16 tohoto rozhodnutí se použije též v případě, že má příslušná schvalující osoba na základě výstrahy pro účely ověření v úmyslu přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby.
Článek 22
Důsledky výstrah pro účely vyloučení na postupy a právní závazky
1. V případě zadávacího řízení, řízení o udělení grantu nebo soutěže o ceny je příslušná schvalující osoba povinna vyloučit osobu, které se týká výstraha pro účely vyloučení, z účasti v zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu, ledaže jsou splněny podmínky čl. 106 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a daná osoba se nachází v monopolním postavení.
2. V případě stávajícího právního závazku je příslušná schvalující osoba povinna rozhodnout o některém z těchto důsledků výstrahy:
a)
pokračovat s plněním smlouvy na veřejnou zakázku nebo grantu a provést náležité ověření;
b)
stavit platební lhůtu v souladu s čl. 92 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
c)
pozastavit platby v souladu s článkem 208 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
d)
pozastavit provádění veřejné zakázky nebo grantu v souladu s článkem 116 a s čl. 135 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
ukončit právní závazek, jestliže související předpis předvídá možnost právní závazek ukončit na základě informace, na jejímž základě byla výstraha registrována.
3. Je-li dotčenou osobou subdodavatel, je příslušná schvalující osoba povinna požádat uchazeče, zájemce, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, aby tohoto subdodavatele nahradil.
Článek 23
Důsledky výstrah pro účely vyloučení z hlediska rozpočtových operací
1. V případě výstrahy pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba v náležitých případech povinna v účetním systému potvrdit, že by daná platba měla být provedena navzdory existenci výstrahy.
2. Je-li registrována výstraha pro účely vyloučení, nelze přijímat žádné individuální rozpočtové závazky, na rozpočtových účtech nelze evidovat žádné individuální právní závazky vycházející ze souhrnného závazku a nelze přijímat právní závazky vycházející z předběžného závazku, s výjimkou případů podle čl. 106 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kdy se dotčená osoba nachází v monopolním postavení.
ODDÍL 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Zrušení
Zrušuje se rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami.
Článek 25
Přechodná ustanovení
1. Výstrahy týkající se vyloučení podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom musí zůstat aktivní až do konce doby svého trvání v souladu s uvedeným rozhodnutím.
2. Výstrahy W1, W2 a W3b registrované podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom se považují za výstrahy pro účely ověření podle tohoto rozhodnutí.
3. Výstrahy W3a a W4 lze nadále registrovat až do 1. července 2015, a to za podmínek rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom. Pro účely použití oddílu 4 tohoto rozhodnutí se výstrahy W3a a W4 považují za výstrahy pro účely ověření podle tohoto rozhodnutí. Na výstrahy W5b se až do 1. července 2015 nadále použije rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom.
Článek 26
Zveřejnění
Toto rozhodnutí se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. listopadu 2014.
ODLUKA KOMISIJE
оd 13. studenoga 2014.
o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama
(2014/792/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 56. stavak 1.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 215/2008 od 18. veljače 2008. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na Deseti Europski razvojni fond (2), a posebno njezin članak 17.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 (3), a posebno njezin članak 7. stavak 6. i članak 11.,
budući da:
(1)
Komisija, koja je nadležna za izvršenje općeg proračuna Europske unije i provedbu svih ostalih fondova kojima upravlja Unija, uz dužno uvažavanje načela dobrog financijskog upravljanja utvrđenog u člancima 30. do 33. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, obvezna je suzbijati prijevare i sve ostale nezakonite djelatnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije. Kako bi se zajamčilo da su dužnosnici za ovjeravanje Komisije i izvršnih agencija u potpunosti informirani o prijetnjama financijskim interesima Unije, potrebno je utvrditi unutarnja pravila uz Odluku Komisije C(2014)2784 (4).
(2)
Radi borbe protiv prijevara i zaštite financijskih interesa Unije Komisija upotrebljava središnju bazu podataka o isključenjima (CED) iz članka 108. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 1302/2008 od 17. prosinca 2008. o središnjoj bazi podataka o isključenjima (5) te sustav ranog upozoravanja iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom od 16. prosinca 2008. o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama (6). Dok zakonodavno tijelo ne donese prijedlog o izmjeni Financijske uredbe (7), potrebno je osigurati da sustav ranog upozoravanja i dalje bude učinkovit.
(3)
U prijelaznom bi razdoblju svrha sustava ranog upozoravanja trebala ostati ista. Njime bi se trebalo osigurati širenje povjerljivih informacija unutar Komisije i njezinih izvršnih agencija s pomoću prijave upozorenja u sustav ranog upozoravanja u vezi s osobama koje mogu predstavljati prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija.
(4)
Budući da direktori izvršnih agencija imaju status dužnosnika za ovjeravanje ovlaštenih na osnovi delegiranja Komisije za provedbu odobrenih sredstava za poslovanje, oni bi trebali imati pristup sustavu ranog upozoravanja na isti način kao i službe Komisije za upravljanje administrativnim odobrenim sredstvima i odobrenim sredstvima za poslovanje.
(5)
Budući da šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici Komisije za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 imaju status dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja Komisije za provedbu odobrenih sredstava za poslovanje, trebali bi imati isti pristup sustavu ranog upozoravanja kao i službe Komisije za upravljanje administrativnim odobrenim sredstvima i odobrenim sredstvima za poslovanje.
(6)
Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) u skladu s člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 ima obvezu dostaviti predmetnim službama Komisije bez odgađanja informacije o istragama u tijeku na temelju kojih proizlazi da bi moglo biti primjereno poduzeti administrativne mjere predostrožnosti za zaštitu financijskih interesa Unije. Isto tako u skladu s člankom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 ima obvezu izraditi izvješće o završetku istrage i dati preporuke u kojima se, prema potrebi, navode sve mjere koje treba poduzeti, posebno u institucijama. Kako bi se omogućilo da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži upozorenje, potrebno je utvrditi koje informacije OLAF treba podnijeti Komisiji.
(7)
OLAF bi trebao imati pristup sustavu ranog upozoravanja radi provođenja svojih regulatornih istražnih zadaća te radi svojih obavještajnih aktivnosti i aktivnosti sprečavanja prijevara u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013.
(8)
Radi pojednostavnjenja, trebalo bi pojednostavniti funkcioniranje sustava ranog upozoravanja, smanjiti broj kategorija upozorenja i pojasniti njihovo područje primjene, a nazivi upozorenja trebali bi biti jasni sami po sebi.
(9)
Upozorenja o provjeri temeljena na informacijama koje dostavlja OLAF trebao bi predložiti odgovorni dužnosnik za ovjeravanje nakon savjetovanja s Glavnom upravom za proračun i pravnom službom, u bliskoj suradnji s OLAF-om.
(10)
Upozorenja o isključenju trebao bi predložiti odgovorni dužnosnik za ovjeravanje Komisiji, a Glavna uprava za proračun i pravna služba trebale bi ih, prema potrebi, procijeniti na centraliziran način. Ako se ta upozorenja o isključenju predlažu na temelju informacija koje dostavlja OLAF, trebalo bi ih se procjenjivati u bliskoj suradnji s OLAF-om. Isti postupak trebao bi se primjenjivati ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava osobe o kojoj je riječ.
(11)
Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi, u bliskoj suradnji s OLAF-om, odlučivati o posljedicama koje su potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije i o toj odluci trebao bi obavijestiti OLAF.
(12)
Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi biti nadležan za zahtjeve za unos, izmjenu, brisanje ili obnovu upozorenja. Kako bi se očuvala primjerena razina kontrole, takve zahtjeve trebalo bi podnijeti na hijerarhijskoj razini utvrđenoj u Odluci Komisije C(2014)2784.
(13)
Računovodstveni službenik trebao bi osigurati odgovarajuća tehnička rješenja za učinkovitu primjenu sustava ranog upozoravanja s pomoću središnjeg računovodstvenog sustava Komisije.
(14)
Detaljne informacije o nalozima za povrat i nalozima za pljenidbu bit će na raspolaganju svim službama Komisije i izvršnim agencijama s pomoću središnjeg računovodstvenog sustava Komisije. Upozorenja W3a (nalog za pljenidbu) i W4 (nalog za povrat) iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom trebalo bi ukinuti. Samo te informacije sustavno ne opravdavaju upozorenje. Njima se traži da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provede analizu svih posebnih okolnosti slučaja kako bi se odlučilo je li potrebno upozorenje ili ne.
(15)
Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (8) predviđa se da tijekom obrade osobnih podataka Komisija mora poštovati zakonske uvjete povezane s obradom i uvjete koji se odnose na prijenos podataka propisane tom Uredbom i da takva obrada podliježe prethodnoj provjeri Europskog nadzornika za zaštitu podataka, nakon obavijesti dužnosnika Komisije za zaštitu podataka.
(16)
Odredbama o zaštiti podataka trebala bi se utvrditi prava osoba čiji podaci jesu ili bi se mogli unijeti u sustav ranog upozoravanja.
(17)
Određena prava na zaštitu podataka podliježu iznimkama utvrđenima člankom 20. Uredbe (EZ) br. 45/2001 koje treba analizirati slučaj po slučaj i primijeniti na privremenoj osnovi. Služba nadležna za traženje unosa relevantnih informacija i njihovih izmjena, uključujući ispravke i brisanje, trebala bi odlučivati o primjeni tih iznimaka.
(18)
Osobi koja podliježe mogućem upozorenju o isključenju trebala bi se dati mogućnost da izrazi svoje stajalište u pisanom obliku prije nego što se podnese zahtjev za prijavu upozorenja koji se odnosi na tu osobu u sustav ranog upozoravanja. Trebalo bi pružiti istu mogućnost ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe.
(19)
Tu mogućnost trebalo bi iznimno odgoditi kako bi se očuvala povjerljivost istrage ili nacionalnog pravnog postupka ako postoje čvrsti i zakoniti razlozi.
(20)
Odluka 2008/969/EZ, Euratom trebala bi se primjenjivati do 1. srpnja 2015. u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osiguralo poštovanje uredbi Vijeća o mjerama ograničavanja donesenima na temelju članka 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dok se u računovodstvenom sustavu temeljenom na načelu nastanka poslovnog događaja (ABAC) ne uzmu u obzir informacije iz mjerodavne baze podataka službe nadležne za instrumente vanjske politike. Riječ je o prijavi upozorenja W5b iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom.
(21)
Odluka 2008/969/EZ, Euratom trebala bi se do 1. srpnja 2015. primjenjivati na upozorenja W3a i W4 koja bi se do tada trebala izjednačiti s upozorenjima o provjeri za primjenu odjeljka 4. ove Odluke.
(22)
Za provedbu ove Odluke potrebno je redovito procjenjivati funkcioniranje sustava ranog upozoravanja i njegov učinkovit doprinos zaštiti financijskih interesa Unije.
ODLUČILA JE:
ODJELJAK 1.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet, područje primjene i cilj
1. Ovom se Odlukom uspostavlja sustav ranog upozoravanja namijenjen dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama pri izvršenju općeg proračuna Europske unije i provedbu ostalih fondova kojima upravlja Unija.
2. Sustavom ranog upozoravanja pridonosi se zaštiti financijskih interesa Unije i ugleda Unije, borbi protiv prijevara i dobrom financijskom upravljanju.
3. Svrha sustava ranog upozoravanja jest sljedeća:
(a)
obavješćivanje s pomoću prijave upozorenja odgovornih dužnosnika za ovjeravanje Komisije i izvršnih agencija da bi osoba mogla predstavljati prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija; i
(b)
omogućivanje da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provodi provjere ili poduzima odgovarajuće mjere, uključujući one iz odjeljka 4. na temelju upozorenja.
4. Informacijama se pridonosi sljedećem:
(a)
sprečavanju rizika s pomoću provjere na temelju pravodobnih informacija o osobi povezanih sa sumnjom ili zaključcima o bilo kojoj od sljedećih radnji:
-
značajnoj pogrešci ili nepravilnosti,
-
povredi dužnosti,
-
teškom kršenju ugovora ili
-
prijevari, korupciji i ostalim nezakonitim djelatnostima kojima se šteti financijskim interesima Unije kako je navedeno u članku 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012 (9).
(b)
isključenju osobe u smislu članka 106. stavka 1. i članka 109 stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 („financijska pravila”).
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„računovodstveni službenik” znači računovodstveni službenik Komisije ili podređeni član osoblja kojem je računovodstveni službenik delegirao određene zadaće u skladu s člankom 69. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
(b)
„odgovorni dužnosnik za ovjeravanje” znači dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja Komisije u smislu članka 65. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 nadležan u skladu s internim pravilima za izvršenje općeg proračuna Europske unije („proračun”), uključujući direktore izvršnih agencija, dužnosnike za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u smislu članka 65. te Uredbe koji obavljaju funkciju direktora i šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici Komisije za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2. te Uredbe;
(c)
„osoba na koju se podaci odnose” znači osoba koju se može identificirati kako je navedeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku kretanju podataka;
(d)
„zaključci” znače utvrđene činjenice otkrivene tijekom provedbe pravne obveze ili zabilježene u kontekstu revizija ili istraga koje provodi Revizorski sud, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), Služba za unutarnju reviziju (IAS) ili bilo koje druge revizije ili kontrole za koju je nadležan odgovorni dužnosnik za ovjeravanje;
(e)
„pravna obveza” znači obveza koju je Komisija preuzela u okviru glava V. do VIII. dijela 1. i dijela 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
(f)
„osoba” znači svaka fizička ili pravna osoba ili svako udruženje bez pravne osobnosti kako slijedi:
-
primatelj kako je definiran člankom 2. točkom i. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012,
-
natjecatelj ili ponuditelj,
-
podnositelj zahtjeva za bespovratna sredstva,
-
sudionik u nagradnom natjecanju,
-
plaćeni vanjski stručnjak u skladu s člankom 204. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012,
-
osoba ovlaštena za zastupanje, odlučivanje ili kontrolu nad drugim pravnim osobama iz članka 106. stavka 1. točke (b) i (e) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
(g)
„povreda dužnosti” znači kršenje zakona, propisa ili etičkih standarda zanimanja te osobe kao i protuzakonito ponašanje kojim se utječe na njegovu profesionalnu vjerodostojnost;
(h)
„podizvođač” znači gospodarski subjekt kojeg je predložio natjecatelj, ponuditelj ili izvođač kako bi izvršio dio ugovora, a javni naručitelj nema izravnu pravnu obvezu s njim;
(i)
„značajna pogreška ili nepravilnost” znači značajna pogreška ili nepravilnost kako je definirana člankom 166. stavkom 2. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012;
(j)
„osoba za kontakt za upozorenje” znači osoba u službi nadležnoj za zahtjev koja je nadležna za dokumentaciju o upozorenju do njegova brisanja.
Članak 3.
Funkcioniranje sustava za rano upozoravanje
1. Računovodstveni službenik osigurava odgovarajuća tehnička rješenja za učinkovito funkcioniranje sustava ranog upozoravanja i njegovo praćenje.
Računovodstveni službenik unosi, mijenja, obnavlja ili briše upozorenja u sustavu ranog upozoravanja na zahtjev odgovornog dužnosnika za ovjeravanje.
2. Računovodstveni službenik donosi provedbene mjere povezane s tehničkim aspektima i utvrđuje povezane postupke, uključujući u području sigurnosti.
Računovodstveni službenik o tim mjerama obavješćuje službe Komisije i izvršne agencije.
Članak 4.
Ovlasti za zahtjev za upozorenje, njegovu izmjenu, obnavljanje ili brisanje i postupci u vezi s tim
1. Samo odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti prijavu, izmjenu, obnavljanje ili brisanje upozorenja.
2. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje šalje zahtjev za prijavu, izmjenu, obnavljanje ili brisanje upozorenja računovodstvenom službeniku. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje upotrebljava obrazac iz Priloga ovoj Odluci.
3. Osoba za kontakt za upozorenje iz članka 8. provjerava da su uvjeti iz članaka 11. i 12. ispunjeni prije slanja zahtjeva računovodstvenom službeniku.
Članak 5.
Pristup sustavu ranog upozoravanja
Službe Komisije i izvršne agencije imaju izravan pristup informacijama koje se nalaze u sustavu ranog upozoravanja s pomoću središnjeg računovodstvenog sustava Komisije.
Službe Komisije ili izvršne agencije nadležne za lokalni sustav mogu upotrebljavati taj središnji računovodstveni sustav kako bi pristupile informacijama koje se nalaze u sustavu ranog upozoravanja ako je zajamčena podudarnost podataka između lokalnog sustava i središnjeg računovodstvenog sustava.
Članak 6.
Uporaba sustava ranog upozoravanja
Informacije pohranjene u sustavu ranog upozoravanja mogu se upotrebljavati samo za potrebe izvršenja proračuna ili provedbu bilo kojeg drugog fonda kojim upravlja Unija. To ne utječe na informacije iz središnje baze podataka o isključenjima iz članka 1. stavaka 2. i 3. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1302/2008 (10).
U skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi OLAF i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 (dalje u tekstu „Uredba o OLAF-u”) OLAF može upotrebljavati informacije iz sustava ranog upozoravanja i središnje baze podataka o isključenjima za svoje istrage i za aktivnosti sprečavanja prijevara, uključujući analize rizika.
Članak 7.
Raspored traženja podataka u sustavu ranog upozoravanja
Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provjerava postoji li u sustavu ranog upozoravanja upozorenje povezano s određenom osobom u sljedećim fazama:
(a)
prije unošenja pojedinačne proračunske obveze;
(b)
prije unošenja ukupne proračunske obveze ako je u toj fazi osoba poznata;
(c)
u slučaju okvirnih proračunskih obveza, prije zaključivanja pravne obveze koja daje pravo na daljnja plaćanja osim ako se odnosi na plaćanja osoblja i naknadu putnih troškova za sudjelovanje na sastancima i natječajima;
(d)
u slučaju postupaka javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava, nagradnih natjecanja i poziva na iskaz interesa, najkasnije prije donošenja odluke o dodjeli;
(e)
u slučaju javne nabave, ako javni naručitelj ograniči broj natjecatelja pozvanih da podnesu ponudu prije završetka postupka odabira natjecatelja;
(f)
prije svih plaćanja, osim ako se odnosi na plaćanja osoblja i naknadu putnih troškova za sudjelovanje na sastancima i natječajima.
Članak 8.
Osoba za kontakt za upozorenje
Osoba za kontakt za upozorenje zadužena je za sljedeće:
(a)
priprema zahtjev za prijavu upozorenja;
(b)
šalje zahtjev i sve druge informacije povezane s upozorenjem računovodstvenom službeniku;
(c)
pruža informacije s pomoću kojih drugi odgovorni dužnosnici za ovjeravanje provode provjere ili odlučuju o posljedicama iz odjeljka 4.
ODJELJAK 2.
INFORMACIJE UNESENE U SUSTAV RANOG UPOZORAVANJA
Članak 9.
Kategorije upozorenja
1. Upozorenja u sustavu ranog upozoravanja dijele se u sljedeće dvije kategorije:
(a)
„upozorenja o provjeri” ako je osoba osumnjičena prijevare, korupcije ili druge nezakonite djelatnosti kojima se utječe na financijske interese Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, značajne pogreške ili nepravilnosti, povrede dužnosti ili teškog kršenja ugovora odnosno kada se to ustanovi;
(b)
„upozorenja o isključenju” ako je osoba isključena u skladu s razlozima za isključenje propisanima člankom 106. stavkom 1. i člankom 109. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
2. Osoba može podlijegati različitim upozorenjima prijavljenima iz različitih razloga.
Članak 10.
Informacije iz upozorenja u sustavu ranog upozoravanja
Upozorenja u sustavu ranog upozoravanja sadržavaju sljedeće informacije:
(a)
identifikaciju osobe;
(b)
vrstu upozorenja;
(c)
trajanje upozorenja;
(d)
razloge zbog kojih osoba predstavlja prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija;
(e)
informacije u vezi s kontradiktornim postupkom;
(f)
ime odgovornog dužnosnika za ovjeravanje;
(g)
ime osobe za kontakt za upozorenje iz članka 8. ove Odluke.
Članak 11.
Upozorenja o provjeri
1. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti upozorenje o provjeri ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
OLAF je u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 obavijestio odgovornog dužnosnika za ovjeravanje ako se istragom pokaže da bi bilo primjereno poduzeti mjere za zaštitu financijskih interesa Unije;
(b)
Europski revizorski sud dostavio je informacije Komisiji ili je IAS dostavio informacije odgovornom dužnosniku za ovjeravanje koje upućuju na prijevaru, korupciju ili bilo koju drugu nezakonitu djelatnost kojom se utječe na financijske interese Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, ili na značajne pogreške ili nepravilnosti ili povredu dužnosti ili teško kršenje ugovora u odnosu na osobu;
(c)
odgovorni dužnosnik za ovjeravanje izvršio je provjeru, reviziju ili kontrolu navedene prijevare, korupcije ili druge nezakonite djelatnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, značajne pogreške, nepravilnosti, povrede dužnosti ili teškog kršenja ugovora u odnosu na osobu ili je zaprimio informacije o takvoj provjeri, reviziji ili kontroli.
2. Upozorenje o provjeri traje najviše godinu dana. Briše se kada se zatraži upozorenje o isključenju ili kada provjera više nije potrebna.
3. Upozorenje o provjeri automatski se briše na kraju razdoblja iz stavka 2.
4. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti obnovu upozorenja o provjeri ako ga OLAF obavijesti da još nije došlo do zaključaka u istragama iz stavka 1., ali da istrage opravdavaju postojanje upozorenja o provjeri. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje isto tako može zatražiti obnovu upozorenja o provjeri ako su uvjeti utvrđeni stavkom 1. točkama (b) i (c) i dalje ispunjeni.
5. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obrazlaže zašto je potrebna obnova za zaštitu financijskih interesa i ugleda Unije.
6. Obnova se smatra novim zahtjevom za upozorenje o provjeri.
Članak 12.
Upozorenja o isključenju
1. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži upozorenje o isključenju za slučajeve iz članka 106. stavka 1. ili članka 109. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
2. Upozorenja o isključenju brišu se na kraju razdoblja isključenja.
3. Upozorenja o isključenju automatski se unose u središnju bazu podataka o isključenjima iz sustava ranog upozoravanja.
Članak 13.
Informacije koje prosljeđuje OLAF
Kada OLAF dostavlja informacije u skladu s člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 kako bi se pomoglo odgovornom dužnosniku za ovjeravanje pri odlučivanju o poduzimanju mjera predostrožnosti za zaštitu financijskih interesa Europske unije ili u skladu s člankom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013, tim informacijama obuhvaćeno je sljedeće:
(a)
identitet predmetne osobe;
(b)
sažetak predmetnih činjenica i rizika utvrđenih u ispitnom postupku; sažetak je dostatan da omogući osobi da je učinkovito saslušana u skladu s člankom 16. ove Odluke;
(c)
bilo kakve posebne mjere koje se preporučuju za osiguravanje povjerljivosti, osobito u slučajevima u kojima se upotrebljavaju istražne mjere koje spadaju u nadležnost nacionalnog sudskog tijela, ili u slučaju vanjske istrage, u nadležnost nacionalnog tijela u skladu s nacionalnim propisima koji se primjenjuju za istrage.
ODJELJAK 3.
POSTUPOVNE ODREDBE ZA PRIJAVU UPOZORENJA
Članak 14.
Prethodna savjetovanja središnjih službi za upozorenja o provjeri
Prije nego što odluči zatražiti prijavu upozorenja o provjeri na temelju informacija koje je dostavio OLAF u skladu s člankom 7. stavkom 6. i člankom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje savjetuje se s Glavnom upravom za proračun (središnja financijska služba) i, prema potrebi, pravnom službom u bliskoj suradnji s OLAF-om u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013.
Članak 15.
Procjena upozorenja o isključenju središnjih službi
Prije traženja upozorenja o isključenju u slučajevima iz članka 106. stavka 1. točki (b), (c) i (e) te članka 109. stavka 1. i njegova primjerenog trajanja koji je predložio odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, Glavna uprava za proračun i pravna služba provode centraliziranu procjenu. Ako se upozorenje o isključenju koje je predložio odgovorni dužnosnik za ovjeravanje temelji se na informacijama koje je dostavio OLAF, ta se procjena provodi u bliskoj suradnji s OLAF-om.
Članak 16.
Pravo na saslušanje
1. Prijava upozorenja podliježe sljedećim pravilima:
(a)
Kada odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava zatražiti prijavu upozorenja o isključenju ili namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe, predmetnoj osobi najprije daje mogućnost da izrazi svoje stajalište u pisanom obliku. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje daje toj osobi najmanje 14 kalendarskih dana da to učini. Istodobno odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavješćuje tu osobu da će se upozorenje registrirati ako ta osoba ne pošalje odgovor.
Prema potrebi, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje daje toj osobi mogućnost da izrazi svoje stajalište na temelju informacija koje je dostavio OLAF.
(b)
Ako osoba podnese primjedbe kojima se ne mijenja procjena odgovornog dužnosnika za ovjeravanje, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatražit će da računovodstveni službenik aktivira upozorenje.
Ako osoba podnese primjedbe koje, prema mišljenju odgovornog dužnosnika za ovjeravanje upućuju na to da je upozorenje nerazmjerno ili nepotrebno, upozorenje se neće aktivirati i osoba će biti o tome obaviještena.
Računovodstveni službenik potvrdit će odgovornom dužnosniku za ovjeravanje prijavu upozorenja u sustav ranog upozoravanja, prema potrebi.
(c)
Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavijestit će osobu o aktivaciji upozorenja i njegovom trajanju. Međutim, ta obavijest nije potrebna ako osoba nije odgovorila na poziv da dostavi svoje primjedbe u pisanom obliku.
2. Do donošenja odluke o trajanju isključenja odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti prijavu upozorenja o isključenju u slučajevima iz članka 106. stavka 1. točke (e) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i prije nego što je predmetnoj osobi dao mogućnost da izrazi svoje stajalište. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje daje osobi mogućnost da izrazi svoje stajalište o trajanju isključenja.
3. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti prijavu upozorenja o isključenju u slučajevima iz članka 106. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i prije nego što je predmetnoj osobi dao mogućnost da izrazi svoje stajalište ako ima službeni dokument kojim se utvrđuje situacija. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavješćuje osobu o prijavi upozorenja o isključenju.
4. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može iznimno odgoditi tu mogućnost da osoba izrazi svoje stajalište u pisanom obliku prije podnošenja zahtjeva za prijavu upozorenja o isključenju ili prije poduzimanja bilo čega čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe, pod uvjetom da postoje čvrsti i zakoniti razlozi da se očuva povjerljivost istrage ili nacionalnog pravnog postupka, pri čemu se nastavlja s prijavom upozorenja.
5. Ako OLAF obavješćuje odgovornog dužnosnika za ovjeravanje u skladu s člankom 13., navodi je li potrebno očuvati povjerljivost istrage ili nacionalnog pravnog postupka i je li potrebno odgoditi mogućnosti da osoba izrazi svoje stajalište.
6. Osobi se daje mogućnost da izrazi svoje stajalište čim prestanu postojati razlozi za zaštitu istrage ili nacionalnog pravnog postupka.
Članak 17.
Zaštita podataka i prava osoba na koje se odnose podaci
1. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavješćuje osobe na koje se odnose podaci da podaci o njima mogu biti uključeni u sustav ranog upozoravanja i kome ti podaci mogu biti priopćeni. Ta opća informacija dostavlja se u pisanom obliku, osobito u pozivima na podnošenje ponuda, pozivima na podnošenje prijedloga, nagradnim natjecanjima i, ako nema poziva, prije sklapanja ugovora ili dodjele bespovratnih sredstava.
2. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje koji zatraži prijavu upozorenja nadležan je za odnose s osobom čiji su podaci uneseni u sustav ranog upozoravanja. Odgovara na zahtjeve predmetne osobe da se isprave netočni ili nepotpuni osobni podaci i na sve ostale zahtjeve ili pitanja te osobe.
3. Osoba isto tako može u pisanom obliku zatražiti od računovodstvenog službenika informaciju o tome je li prijavljena u sustavu ranog upozoravanja.
Računovodstveni službenik dostavlja tu informaciju osim ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, u dogovoru s OLAF-om, prema potrebi odluči da se primjenjuju ograničenja iz članka 20. stavka 1. Uredbe br. 45/2001.
4. Izbrisana upozorenja dostupna su samo u svrhu revizije i istrage i nisu vidljiva korisnicima sustava ranog upozoravanja.
Međutim, osobni podaci sadržani u upozorenjima koji se odnose na fizičke osobe ostaju dostupni u te svrhe samo tijekom pet godina od brisanja upozorenja.
Članak 18.
Revizija upozorenja
Ako osoba za koju je u sustavu ranog upozoravanja prijavljeno upozorenje dostavi nove elemente kojima dokazuje da razlozi za prijavu više ne postoje, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži brisanje upozorenja.
Osoba za koju je u sustavu ranog upozoravanja prijavljeno upozorenje o isključenju može uputiti pritužbu Ombudsmanu i zatražiti sudsko preispitivanje.
ODJELJAK 4.
POSLJEDICE UPOZORENJA
Članak 19.
Opća pravila primjenjiva na posljedice
1. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje od osobe za kontakt za upozorenje zatraži sve relevantne informacije kako bi mogao odlučiti o posljedicama utvrđenima u ovom odjeljku.
2. Ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje na temelju informacija koje je dostavio OLAF zatraži prijavu upozorenja o provjeri u skladu s člankom 11., odgovorni dužnosnik za ovjeravanje primjenjuje postupak utvrđen u člancima 14. ili 15. ove Odluke i odlučuje o posljedicama u bliskoj suradnji s OLAF-om u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013.
3. Pri odlučivanju o posljedicama odgovorni dužnosnik za ovjeravanje za sva upozorenja u obzir uzima sljedeće kriterije:
(a)
rizike za financijske interese i ugled Unije;
(b)
iznos i trajanje pravne obveze;
(c)
hitnost u provedbi pravne obveze;
(d)
narav činjenica;
(e)
ozbiljnost činjenica; i
(f)
moguće posljedice na provedbu pravne obveze.
Za upozorenja o isključenju odgovorni dužnosnik za ovjeravanje isto tako uzima u obzir narav i ozbiljnost razloga za isključenje te nužnost kontinuiteta usluge.
4. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje u svakom slučaju opravdava svoju odluku o posljedicama u pisanom obliku.
Članak 20.
Posljedice upozorenja o provjeri
1. U slučaju postupaka javne nabave, dodjele bespovratnih sredstava ili nagradnih natjecanja ta provjera može biti sljedeća:
(a)
odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti dodatne popratne dokumente kako su utvrđeni u postupku javne nabave, dodjele bespovratnih sredstava ili nagradnih natjecanja;
(b)
za postupak dodjele bespovratnih sredstava analiza rizika koji se odnosi na pretfinanciranje.
2. U slučaju pravne obveze ta provjera može biti sljedeća:
(a)
provjera da je djelovanje u skladu s pravnom obvezom, uključujući poštovanje rokova i sadržaj rezultata;
(b)
za postojeća bespovratna sredstva provjera prihvatljivosti troškova prije plaćanja ili provođenja revizije ili provjera na licu mjesta.
Članak 21.
Pravo na saslušanje nakon upozorenja o provjeri
Postupak utvrđen člankom 15. ove Odluke i pravo na saslušanje utvrđeno člankom 16. ove Odluke primjenjuju se i kada odgovorni dužnosnik za ovjeravanje nakon upozorenja o provjeri namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe.
Članak 22.
Posljedice upozorenja o isključenju u pogledu postupaka i pravnih obveza
1. U slučaju postupaka javne nabave, dodjele bespovratnih sredstava ili nagradnih natjecanja odgovorni dužnosnik za ovjeravanje isključuje osobu koja podliježe upozorenju o isključenju iz sudjelovanja u postupcima javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava, osim ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni člankom 106. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 kada je osoba u monopolističkom položaju.
2. U slučaju postojećih pravnih obveza odgovorni dužnosnik za ovjeravanje odlučuje o posljedicama, uključujući sljedeće:
(a)
o nastavku izvršenja ugovora ili dodjele bespovratnih sredstava i provođenju svih odgovarajućih provjera;
(b)
o suspendiranju roka za plaćanje u skladu s člankom 92. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
(c)
o suspendiranju plaćanja u skladu s člankom 208. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012;
(d)
o suspendiranju izvršenja ugovora ili dodjele bespovratnih sredstava u skladu s člankom 116. i člankom 135. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
(e)
o raskidanju pravne obveze ako se pravnom obvezom predviđa raskidanje na temelju informacija za koje je prijavljeno upozorenje.
3. Ako je osoba podizvođač, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži od ponuditelja, natjecatelja ili izvođača da zamijeni podizvođača.
Članak 23.
Posljedice upozorenja o isključenju na proračunske transakcije
1. U slučaju upozorenja o isključenju, prema potrebi, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje potvrđuje u računovodstvenom sustavu da bi se plaćanje trebalo izvršiti unatoč postojanju upozorenja.
2. Ako je prijavljeno upozorenje o isključenju, ne odobrava se nikakva pojedinačna proračunska obveza, prijava pojedinačne pravne obveze u proračunskim računima na temelju ukupne obveze i preuzimanje pravne obveze na temelju okvirne obveze, osim ako je osoba u monopolističkom položaju pod uvjetima utvrđenima u članku 106. stavku 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
ODJELJAK 5.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 24.
Stavljanje izvan snage
Odluka 2008/969/EZ, Euratom o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama stavlja se izvan snage.
Članak 25.
Prijelazne odredbe
1. Upozorenja o isključenju prijavljena u skladu s Odlukom 2008/969/EZ, Euratom ostaju aktivna sve do kraja njihova trajanja u skladu s tom Odlukom.
2. Upozorenja W1, W2 i W3b prijavljena u skladu s Odlukom 2008/969/EZ, Euratom smatraju se upozorenjima o provjeri na temelju ove Odluke.
3. Upozorenja W3a i W4 do 1. srpnja 2015. i dalje se prijavljuju u skladu s uvjetima utvrđenima u Odluci 2008/969/EZ, Euratom. Za primjenu odjeljka 4. ove Odluke upozorenja W3a i W4 smatraju se upozorenjima o provjeri na temelju ove Odluke. Odluka 2008/969/EZ, Euratom do 1. srpnja 2015. i dalje se primjenjuje na upozorenja W5b.
Članak 26.
Objavljivanje
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. studenoga 2014.