NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 502/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
(4)
V návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých součástí jízdních kol z ČLR.
(5)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (8) (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
2. Zahájení šetření z moci úřední
(6)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011, měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření uložena, se zřejmě změnily a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)
Z důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(8)
Navíc došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie. Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených dílů.
(9)
V důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)
A nakonec, při výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)
Všechny tyto skutečnosti byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)
Kromě toho rychle roste počet společností, které využívají systém osvobození od cla, přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (9), zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
3. Souběžné šetření obcházení uložených opatření
(14)
Dne 25. září 2012 nařízením (EU) č. 875/2012 (10) zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).
(15)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 501/2013 (11) („nařízení o obcházení“) rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, neboť bylo zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení.
4. Souběžné antisubvenční šetření
(16)
Dne 27. dubna 2012 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (12) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční šetření“).
(17)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (13), že závěry ze šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v 14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (14) zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření.
5. Strany dotčené šetřením
(19)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země, známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(21)
Vzhledem k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodu odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem.
(22)
Navzdory úsilí Komise o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumného šetření“), které je definováno v 37. bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období přezkumného šetření.
(23)
Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(24)
Jak je uvedeno v 63., 64. a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců poklesla následně ještě více.
(25)
Jak je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců v Unii byl vybrán.
(26)
Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům jízdních kol v Unii.
(28)
Odpovědi na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol. Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpověď na dotazník.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
a)
Výrobci jízdních kol v Unii
-
Accell Hunland, Maďarsko
-
Decathlon RGVS, Portugalsko
-
Denver srl, Itálie
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
-
Maxcom Ltd, Bulharsko
-
MIFA, Německo
-
Sprick Rowery, Polsko
b)
Výrobci součástí jízdních kol v Unii
-
Chimsport, Rumunsko
-
Telai Olagnero, Itálie
c)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících společností:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí informací“) některé strany tvrdily, že nedostaly dostatek času na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se proto zamítá.
6. Výběr vzorku výrobců v Unii
(32)
Komise v oznámení o zahájení šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380 výrobců v Unii zejména na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí patřily společnosti zařazené do vzorku k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin. Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových členských států.
(33)
Vzorek představoval kolem 25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)
Některé zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze určité právnické osoby, které patří do skupin společností ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali. Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)
Tyto argumenty byly zamítnuty z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě, ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)
Oznámení o zahájení šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále v tomto šetření nespolupracoval.
8. Období šetření
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(38)
Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(40)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(41)
Jedna strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)
Na podporu toho argumentu tato zúčastněná strana předložila studii o základních fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byli tito respondenti vybráni. Dále se zdá, že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této studie diskutabilní.
(43)
Uvedená zúčastněná strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)
Šetření potvrdilo, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost, základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou podobné.
(45)
Dotyčná strana podobně nepodala žádný konkrétní důkaz, že jízdní kola z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokud jde o zvláštní uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá použití.
(47)
Proto neexistuje žádná zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají různé kategorie, a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)
Kromě toho sami výrobci v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)
Různé typy jízdních kol se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.
(50)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)
Jedna strana upozornila na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění, zatímco předchozí šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění se týkalo tří kódů KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (15) s účinností od 1. ledna 2012.
(52)
V této souvislosti stejná strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)
Tato strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny mezi různými zeměmi a Unií.
(54)
Po poskytnutí informací jedna strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky, a tvrdila, že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a konečném použití, které údajně existují mezi různými typy jízdních kol.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě odůvodnění sporná.
(56)
Strany tvrdily, že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)
Tato tvrzení však nebyla považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími, že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou běžné u dotčeného výrobku - šlapacího dopravního prostředku poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k rámu - jsou mnohem důležitější než případné rozdíly (tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba, prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku, především v tom, že se jedná o šlapací dopravní prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12 palců, která nebyla nutně považována za kola pro děti, ale byla to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost důležitou vlastností.
(58)
Žádost o vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2. Obdobný výrobek
(59)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
1.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(60)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(61)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)
U všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených skupin.
(63)
Navzdory snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou, neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře skupiny.
(64)
Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána, aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta.
(65)
Šetření dále prokázalo, že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z těchto důvodů:
(66)
Žádná ze spolupracujících vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník). Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a nakonec jízdní kola.
(67)
Z šetření vyplynulo, že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců získávaly ocel a hliník používané pro výrobu dotčeného výrobku na čínském domácím trhu.
(68)
Ceny se zakládají na kotaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší (bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(71)
ČLR podporuje zpracování výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %), v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále zpracovávalo, a má to přímý vliv na dostupnost a cenu surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje 17 % daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí a exportní trhy.
(72)
Další narušování obchodu ze strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí s cílem stimulovat cenu této komodity. Jak uvádí Bloomberg (16), Správa státních hmotných rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010. Tisková agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (17). Plán hromadění zásob Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)
To, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na léta 2011-2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření fungovala v průběhu období přezkumného šetření.
(74)
Četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(75)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(76)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)
Antidumpingové šetření, které provedla Komise (18), potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových jízdních kol.
(79)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(80)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)
Pokud jde o další čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)
Komise dotčeným společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2 Připomínky zúčastněných stran
(84)
Po zpřístupnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)
Kromě toho byla vznesena námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních kol týkající se oceli a hliníku je nevýznamné, neboť představuje pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový hliník a ocel představují 20 % - 25 % nákladů na výrobu jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil 7 % během období přezkumného šetření.
(86)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % - 25 % výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku, a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku, což je primární surovina.
(88)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)
Uvádělo se rovněž, že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory, jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a ověřit, a proto bylo zamítnuto.
(91)
Dále bylo také tvrzeno, že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku), cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny, např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka spotřebitelů.
(92)
K těmto vlastnostem a faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)
Dále se tvrdilo, že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC) reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“) ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)
Je třeba poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco FSA (19) a AMF (20) jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je přímo podřízen Státní radě (21). Státní rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem státní správy (22). Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde o dodržování zásad skupiny G-20, společnost pouze vydala prohlášení, aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)
Jedna společnost navíc vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy a cenami na SHFE je prakticky nemožná, a že SHFE tudíž funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)
Je třeba poznamenat, že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)
Kromě toho tato společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě.
(98)
Uvádělo se rovněž, že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)
SHFE je skutečně termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo, a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje čínský trh s hliníkem.
(100)
Uvádělo se rovněž, že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně odůvodněná.
(101)
Jelikož však společnost nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala, že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo prokázáno, že průmyslová politika v ČLR má značný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat, že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje na samostatné burze, když hliník představuje 20-25 % celkových výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech, výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)
Uvádělo se rovněž, že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou v základním nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Kromě toho je třeba připomenout, že Tribunál (23) nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření. Rovněž je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření (24). Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3 Žádost stran
(106)
Jedna strana požadovala, aby byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)
Kromě toho tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora ve věci Brosmann (25) a na tomto základě zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)
Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(110)
Uvádělo se rovněž, že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období přezkumného šetření by se měly určit na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli jiném přiměřeném základě.
(111)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se určuje u výrobců dotčené země v případě, že do Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem, z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“ v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4 Závěr
(112)
Na základě výše uvedených skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2. Individuální zacházení
(113)
Nařízením (EU) č. 765/2012 (26), které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2 nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost. V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne 9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)
Tři spolupracující vývozní skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(116)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)
V oznámení o zahájení šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.
(118)
Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu, že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)
Komise se pokusila získat spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie, Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Šrí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska, Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)
Komise obdržela odpovědi na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol, kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně 1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14 výrobců a několik dovozců působilo v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva ANAFABI mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)
Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(123)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(124)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním množství.
(125)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(126)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období přezkumného šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)
Šetření navíc neodhalilo žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4. Vývozní cena
(129)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(130)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)
Jak je uvedeno v 63. a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(132)
Giant China zpochybnila použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi, které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)
Šetřením se však potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group, která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek do Unie v průběhu období přezkumného šetření, jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“), byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group a které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny, pokud jde o GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala, její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)
Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska existujících těsných finančních, obchodních a řídicích vazeb.
(135)
Důkazy obsažené ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby. Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group, není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny, a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců ani pro Giant Group jako celek.
(136)
Bylo vzneseno tvrzení, že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést, že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)
Giant China tvrdila, že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení případných antidumpingových opatření, například přesouváním výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická osoba / účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem, tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti, které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)
Kromě toho Giant China tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září 2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto riziko nesnížila.
(139)
Kromě toho skupina Giant China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým stadiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(140)
Ve stejném podání poskytla skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení Komise.
(141)
Závěry týkající se použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se skupinou Giant se proto potvrzují.
5. Srovnání
(142)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)
U třech spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.
(144)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)
Proto celostátní dumpingové rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(147)
Odhaduje se, že obdobný výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii. Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců v Unii.
(148)
Ke stanovení celkové výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné informace, včetně údajů získaných od výrobců v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)
Jak je uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1. bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(151)
Prodej výrobního odvětví Unie byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(152)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)
Celková spotřeba Unie klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116 602 kusů v období přezkumného šetření, tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné hospodářské situaci.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
2011
Objem (počet kusů)
+
Celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Spotřeba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu
(154)
Objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522 kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce 2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský dovoz celkem o 38 %.
(155)
Čínský podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008 na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)
Je však nutno zdůraznit, že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat
3. Ceny dotčeného dovozu
3.1 Vývoj cen
(157)
Jak stanoví nařízení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)
Dovozní ceny založené na údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)
Podle údajů Eurostatu vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu) z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné závěry.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Ceny dovozu z ČLR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat
3.2 Cenové podbízení
(160)
Cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného šetření bylo na základě různých typů výrobků definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu, že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti završeného nařízením (ES) č. 1095/2005 a uvedeného v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR, neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(162)
Jak je uvedeno v 8., 9. a 10. bodě odůvodnění, toto šetření analyzovalo, zda došlo k takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo, že: i) Vsouladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo, že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších nákladů na pracovní sílu ve střední a východní Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(164)
Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii, a to na základě informací získaných od vnitrostátních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě informací, které předložili.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala, a to rychlejším tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky 1 v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541 244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)
Výrobní kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky 19 % poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném období o 14 procentních bodů a v období přezkumného šetření dosahovala 74 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výrobní kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využití kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
b) Objem prodeje
(167)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240 kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009 a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2008.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
c) Podíl na trhu
(168)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008 na 56,1 % v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 % v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše), lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz 153. bod odůvodnění).
Tabulka 7
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu Unie (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
d) Zaměstnanost a produktivita
(169)
Přímá zaměstnanost se snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce 2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)
V posuzovaném období poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008 a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles produktivity v období přezkumného šetření.
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (v ks/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
e) Růst
(171)
V posuzovaném období se spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně, tj. o + 0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno v 168. bodu odůvodnění. Smršťující se trh Unie svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli příležitost těžit z případného růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(172)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo vysvětleno v 143. až 145. bodě odůvodnění. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz 203. bod odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz 223. a 224. bod odůvodnění) nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
g) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(173)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
h) Zásoby
(174)
Ke konci období přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách 517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce 2008, navzdory 25 % poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)
Někteří výrobci v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto tento ukazatel nelze považovat za významný.
Tabulka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Prodejní ceny a náklady
(176)
Průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008 až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly na úroveň roku 2008.
Tabulka 10
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková prodejní cena v EU (v EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(177)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá z následující tabulky 11.
Tabulka 11
Jednotkové výrobní náklady
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
odpovědi na dotazník
j) Ziskovost
(178)
Úroveň ziskovosti byla stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům. Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na - 0,1 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Investice a návratnost investic
(179)
Během posuzovaného období investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)
Návratnost investic sledovala stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná (14 %), ale poklesla na - 1 % během období přezkumného šetření.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnost investic (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)
Peněžní toky se pohybovaly podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly v kladných číslech. V tabulce 14 níže je to vyjádřeno jako procento obratu.
(182)
Pouze výrobci v Unii, kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly v současných hospodářských podmínkách.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
m) Mzdy
(183)
V posuzovaném období se mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009. Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
Tabulka 15
Mzdy
2008
2009
2010
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. Závěr ohledně újmy
(184)
I přes platná opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (-19 %), výrobní kapacita (-5 %), míra využití kapacity (-14 %) a zaměstnanost (-17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření -0,1 %.
(185)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(186)
Výrobnímu odvětví Unie se nicméně podařilo udržet, a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené investice během posuzovaného období (+ 16 %) svědčí o úsilí výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsanými v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)
Po poskytnutí informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek (27) tvrdily, že Komise byla povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací způsobeného slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6 odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)
Jak je uvedeno v 19. a 21. bodě odůvodnění, Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou stranu méně příznivé.
(190)
V kauze konzervovaných mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)
V tomto šetření je nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření. Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není podložená.
(192)
Komise vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly, aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších dovážejících členských států, které měly provést analýzu různých kategorií výrobků dovážených z ČLR. V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací. Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání druhů výrobku.
(193)
Několik stran rovněž tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit, zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr, že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma.
(194)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím k sortimentní skladbě jejich vývozu během období přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nemohla být zjištění týkající se spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden 3. bodě odůvodnění, nebylo možné změnit.
(195)
Vzhledem k rozsáhlé nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194. bodě odůvodnění nebylo možné použít. Proto, jelikož neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3. bodě odůvodnění, byly použity jako referenční pro účely tohoto šetření.
(196)
Potvrzuje se, že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného nařízením (ES) č. 1095/2005 uvedeným v 3. bodě odůvodnění výše, a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeného prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011.
(197)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání čínských dovozních cen. Je třeba připomenout, že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci, a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1. Dumping
(198)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.
(199)
Na tři spolupracující čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno v 113. a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)
Šetření kromě toho ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR zrušila a jeho opětovné zavedení je nepravděpodobné, zejména také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních kol, o níž se pojednává v 203. bodě odůvodnění. Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné době zásadním způsobem změní.
(201)
Proto se má za to, že změněné okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)
Pokud jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla, jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu.
(203)
Také se zkoumalo, zda již není zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450 000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla 55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000 kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12. pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem 2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období přezkumného šetření).
(204)
Všechny tři spolupracující společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období přezkumného šetření 72 % až 81 %. Extrapolací můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho, jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se, že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat nové kapacity poměrně rychle.
(205)
V objemovém vyjádření je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální poptávku.
(206)
Závěry ze šetření zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 14. bod odůvodnění) potvrzují, že trh Unie je i nadále atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností přesměrovali významný objem do Unie.
(207)
Kromě toho i další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly antidumpingová opatření (Kanada (28)) a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro čínský dovoz bez cla.
(208)
Je třeba připomenout, že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně při roční spotřebě přibližně 16 milionů jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován na 6 miliard USD.
(209)
Závěrem lze konstatovat, že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení ověřit, a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2. Újma
(211)
Pokud jde o důvody pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření zkoumalo následující změny ve struktuře výrobního odvětví jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených součástí, ii) změna výše nákladů v důsledku rozšíření, přemisťování a zřizování nových výrobních zařízení ve střední a východní Evropě, iii) spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny, tj. odklon od oceli a příklon k hliníkovým slitinám. V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě odůvodnění popsaný vývoj stále probíhá a má globální charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné době změnil.
(212)
Pokud jde o posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187. bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic, technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě opatření zrušena.
(213)
Některé strany tvrdily, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma, neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě informací shromážděných a ověřených během šetření od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění jsou proto v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)
Uvádělo se rovněž, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí, zejména ze Šrí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována antidumpingová opatření. V důsledku šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo jiné ze Šrí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(215)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2. Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)
Čínský dovoz klesl v posuzovaném období a představoval v období přezkumného šetření 2,9 % podíl na trhu. Tento relativně nízký a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(217)
Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)
Ve stejné době vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud jde o výrobu (-19 %) a objem prodeje (-9 %), kapacitu (-5 %) a využití kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by přišlo o významný tržní podíl.
(220)
Proto byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(221)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237. bodě odůvodnění, pokles ziskovosti a dalších ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze jej přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)
Tatáž strana také tvrdila, že vývoj podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován, jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout, že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše). Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí. Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3. Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)
Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku a Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. 501/2013, považován za dovoz, který obchází platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)
V rámci analýzy příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být zvažován společně s přímým dovozem z Číny. Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření. V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009 klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně, a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako v roce 2008 a dosáhl 10,6 % podíl na trhu. Nakonec došlo v období přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění) nevedl popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
Tabulka 16
Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu (v kusech)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podíl na trhu (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Zdroj:
Eurostat
(225)
Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem, a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě odůvodnění. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno nepodloženým.
4. Účinek jiných činitelů
4.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(226)
Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vzhledem k poklesu spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období přezkumného šetření činil 34 %.
(228)
Tchaj-wan zůstal hlavní vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)
Thajsko je druhým největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze 7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného šetření.
(230)
Jak je ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(231)
Je však třeba poznamenat, že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu (se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě odůvodnění, a proto na tomto základě nemohly být učiněny žádné závěry.
(233)
Další zúčastněná strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1. ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl údajně významný v porovnání s čínským dovozem a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
Tabulka 17
Dovoz z jiných třetích zemí (29)
2008
2009
2010
OPŠ
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Tchaj-wan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Celkem
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat
4.2 Vývoj spotřeby
(235)
Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, od roku 2008 do období přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %. Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění). Proto smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3 Hospodářská krize a klimatické podmínky
(236)
Některé strany tvrdily, že na nákupním chování spotřebitelů se v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)
Šetření skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění, smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)
Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů újmy.
4.4 Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství, tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR, a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního odvětví Unie.
4.5 Elektrická jízdní kola
(240)
Bylo namítáno, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6 Účinek strukturálních změn
(241)
Po poskytnutí informací jedna strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to, že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7 Závěr
(242)
Navzdory klesající spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění). Dochází se proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)
Byly zváženy další faktory, jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby, hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a způsobenou podstatnou újmou.
(244)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(245)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda, a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu, neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)
Je nutno připomenout, že v původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými opatřeními.
(247)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(248)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému pokračování dumpingu a újmy je velmi pravděpodobné, že by výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)
Výrobní odvětví Unie významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“ výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinutá motorizovaná dvoukolová vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)
Výrobní odvětví Unie je rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)
Výrobní odvětví Unie se pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet, nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií a inovací.
(252)
Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění, lze očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem výrobců součástí jízdních kol
(253)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)
Pro opatření se vyslovilo 53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 % z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží z rozšíření stávajících opatření na základní součásti jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění). Stávající osvobození od cla (viz 1. bod odůvodnění) podněcuje místní výrobu součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty. V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie schopno rozvinout a investovat do nových projektů zaměřených na obnovení výroby některých základních součástí v Unii.
(255)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že bez opatření a po očekávaném uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví součástí jízdních kol.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)
Evropská cyklistická federace (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost, jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)
ECF tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor spotřebitele.
(258)
Dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný, jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové hodnoty použitých součástí.
(259)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze zemí bez opatření, jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad opatření na uživatele v podobě dodatečných nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz 255. bod odůvodnění). Také díky systému osvobození již spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních kol (viz 257. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto shledáno nepodloženým.
5. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(261)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo možné posoudit dopad opatření v průběhu období přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu.
(262)
Je třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou vlastně dovezená jízdní kola.
(263)
Jelikož dovoz se spravedlivými cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6. Účinnost opatření
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20 letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)
Po poskytnutí informací některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena, jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7. Závěr
(266)
Zachování opatření na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající opatření nemají významný negativní dopad na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců součástí jízdních kol v Unii.
(267)
S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření v sazbách uvedených v 279. bodu odůvodnění na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1. Úroveň pro odstranění újmy
(268)
S ohledem na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, platná opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou případů uvedených níže.
(269)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(270)
Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny zachovává tak, jak je stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005.
(272)
Pro dva spolupracující vývozce, u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že 8 % cílový zisk byl stanoven v tržních podmínkách, které neodpovídají současné situaci, a že Komise nebyla schopna poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má použít. Tento argument se proto zamítá.
2. Konečná opatření
(274)
Co se týká tří spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(275)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (30) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(278)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd, vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni rozpětí újmy.
(280)
Individuální celní sazby vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
(281)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod odůvodnění) vztahuje rovněž na dovoz podstatných součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES) č. 71/97 se ponechává v platnosti.
Konečné antidumpingové clo uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
32013R0502
L 153/17
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA VIJEĆA (EU) br. 502/2013
od 29. svibnja 2013.
o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 990/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 3., 5. i 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EEZ) br. 2474/93 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 30,6 % na uvoz bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) („početni ispitni postupak”). Nakon ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja mjera u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe, pristojba je proširena Uredbom Vijeća (EZ) br. 71/97 (3) na uvoz određenih dijelova za bicikle podrijetlom iz NRK-a. Osim toga, dogovoreno je sastavljanje „programa izuzeća” na temelju članka 13. stavka 2. Osnovne uredbe. Detalji programa predviđeni su Uredbom Vijeća (EZ) br. 88/97 (4). Da bi se dobilo izuzeće od proširene pristojbe, proizvođači bicikala u Uniji moraju se pridržavati uvjeta članka 13. stavka 2. Osnovne uredbe, odnosno, moraju poštovati omjer od manje od 60 % kineskih dijelova za bicikle u njihovom poslovanju ili dodatak od više od 25 % vrijednosti na sve dijelove koji su uključeni u njihovo poslovanje. Do danas je odobreno više od 250 izuzeća.
(2)
Nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1524/2000 (5) odlučilo da bi trebalo zadržati gore navedene mjere.
(3)
Nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe („privremena revizija radi izmjene”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1095/2005 (6) odlučilo povećati antidampinšku pristojbu na snazi na 48,5 %.
(4)
Nakon revizije mjera protiv izbjegavanja mjera u skladu s člankom 13. stavkom 4. i člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 171/2008 (7) odlučilo zadržati proširenje antidampinške pristojbe uvedene na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a na uvoz određenih dijelova za bicikle iz NRK-a.
(5)
Nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 990/2011 (8) („prethodni ispitni postupak”) odlučilo da bi trebalo zadržati gore navedene mjere.
2. Pokretanje po službenoj dužnosti
(6)
Nakon revizije nakon isteka mjere zaključene u listopadu 2011., dokazi dostupni Komisiji ukazivali su na to da je moguće, što se tiče dampinga i štete, da su se okolnosti na temelju kojih su uvedene postojeće mjere promijenile i da je priroda tih promjena trajna.
(7)
Dokazi prima facie kojima je raspolagala Komisija ukazivali su na to da je sustav izvoznih kvota koji se primjenjivao na proizvođače bicikala u NRK-u, i koji je ometao odobravanje tretmana tržišnoga gospodarstva proizvođačima izvoznicima tijekom privremene revizije radi izmjene, ukinut u siječnju 2011.
(8)
Nadalje, došlo je do promjena u strukturi industrije Unije. Naime, nekoliko proizvođača iz Unije prešli su s punog ciklusa proizvodnje na (djelomične) postupke sklapanja u kojima se koriste uvezeni dijelovi.
(9)
Nadalje, zbog proširenja Europske unije 2004. i 2007., značajan broj proizvođača pridružio se industriji bicikala Unije. Osim toga, nekoliko proizvođača koji su prije ta dva kruga proširenja bili dio industrije Unije premjestili su svoje proizvodne pogone ili izgradili nove pogone u novim državama članicama. Kao rezultat, moguće je da se razina troškova industrije Unije promijenila.
(10)
Konačno, trenutačna razina uklanjanja štete izračunana je na temelju bicikala proizvedenih od čelika, dok se čini da se trenutačno većina bicikala proizvodi od slitina aluminija.
(11)
Činilo se da je priroda svih ovih promjena trajna, što potkrepljuje potrebu za ponovno ocjenjivanje nalaza o šteti i dampingu opravdana.
(12)
Nadalje, broj trgovačkih društava koja uživaju korist od programa izuzeća ubrzano raste, a da program nije prilagođen od 1997., kad je uveden. Osim toga, sustav nadziranja uvoza dijelova izuzetih iz antidampinških mjera postao je vrlo složen i težak, što bi moglo ugroziti njegovu učinkovitost.
(13)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrdila da postoje dostatni dokazi prima facie za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je putem obavijesti („obavijest o pokretanju postupka”) (9) objavljene u Službenom listu Europske unije9. ožujka 2012. najavila pokretanje, po službenoj dužnosti, privremene revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a.
3. Usporedni ispitni postupak protiv izbjegavanja mjera
(14)
Komisija je 25. rujna 2012. Uredbom (EU) br. 875/2012 (10) pokrenula ispitni postupak u vezi s mogućim izbjegavanjem antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom (EU) br. 990/2011 na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a uvozom bicikala poslanih iz Indonezije, Malezije, Šri Lanke i Tunisa, neovisno o tome imaju li deklarirano podrijetlo iz Indonezije, Malezije, Šri Lanke i Tunisa ili ne, i uvjetovanjem takvog uvoza evidentiranjem („ispitni postupak protiv izbjegavanja mjera”).
(15)
Vijeće je Uredbom (EU) br. 501/2013 (11) („Uredba protiv izbjegavanja mjera”) u svibnju 2013. proširilo antidampinške mjere na snazi za uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a na uvoz bicikala poslanih iz Indonezije, Malezije, Šri Lanke i Tunisa, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Indonezije, Malezije, Šri Lanke i Tunisa ili ne, s obzirom na to da je utvrđeno da ti uvozi izbjegavaju mjere pretovarom i/ili postupcima sklapanja u smislu članka 13. stavka 1. i stavka 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni antisubvencijski ispitni postupak
(16)
Komisija je 27. travnja 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (12) najavila pokretanje antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom u Uniju bicikala podrijetlom iz NRK-a („antisubvencijski ispitni postupak”).
(17)
Komisija je u studenom 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (13) objavila da se nalazi ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera mogu koristiti u antisubvencijskom ispitnom postupku iz uvodnih izjava 14. i 15.
(18)
Komisija je u svibnju 2013. Uredbom 2013/227/EU (14) prekinula antisubvencijski ispitni postupak bez uvođenja mjera.
5. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(19)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila poznate proizvođače iz Unije, poznata udruženja proizvođača iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u i jedno udruženje kineskih proizvođača, predstavnike dotične zemlje, poznate uvoznike i udruženja uvoznika, poznate proizvođače dijelova za bicikle iz Unije i njihova udruženja i poznato udruženje korisnika. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(20)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, kako bi se odabrali uzorci, od svih proizvođača izvoznika i njihovog poznatog udruženja, svih proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika zatraženo je da se jave Komisiji i dostave, kako je opisano u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima u vezi s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011.
(21)
Budući da se predstavnici dotične zemlje nisu javili za vrijeme pokretanja postupka, Komisija je kontaktirala oko 70 kineskih trgovačkih društava koja su službama Komisije bila poznata iz prethodnog ispitnog postupka. U kasnijoj fazi, kad je pokrenut antisubvencijski ispitni postupak naveden u uvodnoj izjavi 16., Komisija je otkrila oko 300 dodatnih kineskih proizvođača izvoznika koje je kontaktirala i u kontekstu ove privremene revizije.
(22)
Unatoč naporima Komisije da uspostavi suradnju, javilo se samo osam kineskih grupa proizvođača izvoznika, od kojih je njih samo četiri imalo prijavljen izvoz u Uniju tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka („RRIP”) definiranog dolje u uvodnoj izjavi 37., što je predstavljalo manje od 4 % ukupnog uvoza bicikala iz NRK-a u Uniju tijekom RRIP-a.
(23)
Na temelju gore navedenog, odlučeno je da odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u nije potreban.
(24)
Kako je navedeno dolje u uvodnim izjavama od 63. do 64. i 131., za jednu kinesku grupu izvoznika, Giant China, bila je opravdana primjena članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe. Slijedom toga, suradnja kineskih proizvođača izvoznika dodatno se smanjila.
(25)
Kako je objašnjeno dolje u uvodnim izjavama od 32. do 35., odabran je uzorak proizvođača iz Unije.
(26)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 36., odlučeno je da odabir uzoraka za nepovezane uvoznike nije potreban.
(27)
Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje je poznato da se na njih odnosi postupak, a koje su to zatražile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka, točnije proizvođačima iz Unije u Uzorku, proizvođačima izvoznicima koji surađuju iz NRK-a, nepovezanim uvoznicima koji su se javili kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 36. i poznatim proizvođačima dijelova za bicikle iz Unije.
(28)
Odgovori na upitnike i drugi podnesci primljeni su od četiriju grupa kineskih proizvođača izvoznika i njihovog predstavnika, osam proizvođača iz Unije u uzorku, jednog udruženja korisnika i osam udruženja proizvođača iz Unije, 53 proizvođača dijelova za bicikle i jednog udruženja proizvođača dijelova za bicikle. Niti jedan kontaktirani nepovezani uvoznik nije dostavio odgovor na upitnik.
(29)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, nanesene štete, uzročnosti i interesa Unije i izvršila provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači bicikala iz Unije:
-
Accell Hunland, Mađarska
-
Decathlon RGVS, Portugal
-
Denver srl, Italija
-
SC Eurosport DHS, Rumunjska
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemska
-
Maxcom Ltd, Bugarska
-
MIFA, Njemačka
-
Sprick Rowery, Poljska
(b)
proizvođači dijelova za bicikle iz Unije:
-
Chimsport, Rumunjska
-
Telai Olagnero, Italija
(c)
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co..
(30)
S obzirom na potrebu utvrđivanja uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u NRK-u kojima se ne može odobriti MET, provjera radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz analogne zemlje održala se u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Meksiko,
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Meksiko,
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Meksiko.
(31)
Nakon objave bitnih podataka i razmatranja („objava”), neke stranke tvrdile su da razdoblje omogućeno strankama za ulaganje komentara nije bilo odgovarajuće. U tom pogledu napominje se da su stranke imale dovoljno vremena za podnošenje komentara u skladu s člankom 20. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ovaj komentar se stoga odbacuje.
6. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(32)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj uzorak sastojao se od osam trgovačkih društava sastavljenih od više od 380 proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, i odabran je posebno na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje koji se može razumno ispitivati unutar vremena na raspolaganju, s obzirom na njihovu zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak je obuhvatio najveće zemlje proizvođače rangirane prema obujmu proizvodnje. Za svaku od tih zemalja, trgovačka društva uključena u uzorak bila su među najvećim reprezentativnim proizvođačima koji surađuju. Uzorak je obuhvatio i subjekte iz najvećih grupa koje surađuju. U tom slučaju posvetila se posebna pažnja da se u uzorak uključi jednak broj trgovačkih društava iz starih i novih država članica.
(33)
Uzorak je predstavljao oko 25 % ukupne procijenjene proizvodnje i prodaje Unije tijekom RRIP-a. Zainteresirane stranke pozvane su da prouče spis i komentiraju primjerenost navedenog odabira u roku od 15 dana od datuma objavljivanja obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(34)
Neke zainteresirane stranke uložile su prigovore u vezi s odabirom uzorka proizvođača iz Unije. Tvrdili su: i. da privremeni uzorak uključuje jedino određene pravne subjekte koji pripadaju grupama povezanih trgovačkih društava, umjesto sve pravne subjekte koji čine čitav gospodarski subjekt koji proizvodi dotični proizvod; i ii. da prijedlog uključuje trgovačko društvo koje je u posljednje vrijeme poslovalo s gubitkom, dok su proizvođači iz Unije tijekom tog razdoblja ostvarivali velike dobitke. Osim toga, tvrdilo se da ti gubici nisu povezani s dotičnim proizvodom.
(35)
Ti argumenti odbačeni su iz sljedećih razloga: i. Subjekti koji pripadaju većim grupama za koje je utvrđeno da posluju neovisno o drugim društvima kćerima iste grupe smatrali su se reprezentativni za industriju Unije, i zbog toga nije bilo potrebe ispitivati cijelu grupu na konsolidiranoj osnovi. ii. Dotična zainteresirana stranka nije potkrijepila svoju tvrdnju da to trgovačko društvo odabrano u uzorak, koje navodno ostvaruje gubitak, zaista ne bi bilo reprezentativno za industriju Unije. Konačno, iako bi odabrani uzorak trebao biti reprezentativan za industriju Unije, odabrana trgovačka društva ne moraju nužno biti homogena. Stoga se tvrdnja te stranke morala odbaciti.
7. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(36)
Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika također je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka. Svi poznati nepovezani uvoznici kontaktirani su nakon pokretanja postupka. S obzirom na malen broj odgovora primljenih prilikom odabira uzoraka, nije odabran uzorak. Svi nepovezani uvoznici koji su se javili pozvani su na suradnju i primili su upitnik. Niti jedan od povezanih uvoznika nije odgovorio na taj upitnik, niti su dalje surađivali s trenutačnim ispitnim postupkom.
8. Razdoblje ispitnog postupka
(37)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja u kontekstu analize štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Predmetni proizvod
(38)
Proizvod koji podliježe ovoj reviziji ispitnog postupka su bicikli i ostala slična vozila (uključujući dostavne tricikle, no isključujući jednocikle), bez motornog pogona („proizvod obuhvaćen revizijom”), podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN 8712 00 30 i ex 8712 00 70.
(39)
Kao i u prethodnom ispitnom postupku, bicikli su razvrstani u sljedeće kategorije:
-
(A) ATB (bicikli za sve terene uključujući brdske bicikle 24″ ili 26″),
-
(B) bicikli za trekking/grad, hibridni/VTC/touring bicikli 26″ ili 28″,
-
(C) bicikli BMX i dječji bicikli 16″ ili 20″,
-
(D) ostali bicikli/slična vozila (isključujući jednocikle).
(40)
Sve vrste bicikala kako je gore navedeno imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva. Štoviše, prodaju se sličnim kanalima distribucije poput specijaliziranih trgovina na malo, sportskih lanaca i trgovina na veliko na tržištu Unije. S obzirom na to da su njihova osnovna primjena i korištenje jednaki, bicikli su uvelike zamjenljivi i modeli iz različitih kategorija čine konkurenciju jedni drugima. Na toj osnovi zaključeno je da sve kategorije čine jedan proizvod.
(41)
Jedna stranka tvrdila je da različite vrste bicikala imaju značajno različita svojstva i namjene kao i značajno različite cijene, i da iz perspektive potrošača te različite vrste bicikala nisu međusobno zamjenljivi. Nadalje, tvrdilo se da se čelični i aluminijski bicikli ne smatraju međusobno zamjenljivima i da se njihove cijene također razlikuju.
(42)
Kako bi potkrijepila tu tvrdnju, ta je stranka dostavila studiju o osnovnim fizičkim i tehničkim svojstvima i namjeni pet različitih vrsta proizvoda, i o njihovoj međusobnoj zamjenljivosti. Trebalo bi napomenuti da se ta studija navodno temeljila na odgovorima 36 pojedinaca, međutim, nije jasno kako su ispitanici izabrani. Nadalje, čini se da je studija pripremljena posebno za trenutačni ispitni postupak. Ta studija ne sadrži nikakve kvantitativne podatke. Napominje se da se sadržaj te studije očito temelji na izjavama kupaca i/ili proizvođača bicikala, a ne na provjerljivim dokazima. Stoga je reprezentativnost rezultata te studije upitna.
(43)
Ta stranka nije dostavila nikakve druge dokaze kako bi potkrijepila svoju tvrdnju.
(44)
Ispitni postupak potvrdio je da sve vrste bicikala kako je gore navedeno imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva. Posebno je utvrđeno da upotreba različitih sirovina ne utječe na osnovna svojstva bicikla. Iako čelik i aluminij imaju neka različita tehnička svojstva poput mase, osnovna svojstva bicikala od čelika i aluminija i dalje su slična.
(45)
Isto tako, ta stranka nije dostavila prave dokaze da bicikli od čelika, s jedne strane, i bicikli od aluminija, s druge strane, zaista imaju različita osnovna fizička i tehnička svojstva.
(46)
U pogledu posebne primjene, namjene i percepcije potrošača, trenutačni ispitni postupak potvrdio je da svi bicikli imaju istu osnovnu primjenu i, u biti, istu funkciju. Iako je istina da je svrha različitih kategorija ta da se ispune potrebe različitih krajnjih korisnika, krajnji korisnici redovito koriste bicikl iz određene kategorije za različite svrhe.
(47)
Slijedom toga ne postoje jasne razlike između različitih kategorija na temelju upotrebe krajnjih korisnika i percepcije potrošača.
(48)
Nadalje, proizvođači iz Unije i sami često ne rade razliku između bicikala razvrstanih u različite kategorije u pogledu proizvodnje, distribucije i računovodstva. Sve kategorije bicikla zaista često imaju sličan postupak proizvodnje.
(49)
Osim toga, bicikli iz raznih kategorija prodaju se sličnim kanalima distribucije poput specijaliziranih trgovina na malo, sportskih lanaca i trgovina na veliko na tržištu Unije.
(50)
Na toj osnovi zaključeno je da sve kategorije čine jedan proizvod.
(51)
Jedna stranka dovela je u pitanje zašto trenutačni ispitni postupak obuhvaća dvije oznake KN kako je navedeno u uvodnoj izjavi 38., dok je prethodni ispitni postupak spomenut u uvodnoj izjavi 5. obuhvaćao tri oznake KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 i ex 8712 00 80. U tom pogledu napominje se da je promjena oznaka posljedica izmjena kombinirane nomenklature uvedenih Uredbom Komisije (EU) br. 1006/2011 s učinkom od 1. siječnja 2012. (15)
(52)
U tom kontekstu, stranka je tvrdila da se bicikli bez kugličnih ležajeva ne bi trebali smatrati istim proizvodom kao bicikli s kugličnim ležajevima. Međutim, ispitni postupak pokazao je da bicikli s kugličnim ležajevima i bicikli bez kugličnih ležajeva imaju ista tehnička svojstva i namjene. Nadalje, stranka nije potkrijepila svoju tvrdnju nikakvim dokazima i stoga se ta tvrdnja odbacuje.
(53)
Nadalje, ta stranka tvrdila je da postoji značajna razlika u prosječnim uvoznim cijenama kako su zabilježene u Eurostatu između dviju oznaka KN kojima je obuhvaćen dotični proizvod. U tom pogledu naglašava se da, kako je navedeno dolje u uvodnoj izjavi 157., zbog raznovrsnosti ponude proizvoda prosječna cijena kako je zabilježena u Eurostatu može služiti samo kao indikator kretanja cijena, ali je beskorisna za usporedbu prodajnih cijena između raznih zemalja i Unije.
(54)
Nakon objave, jedna je stranka ponovila svoju tvrdnju da različite vrste bicikala koje spadaju u opseg ovog ispitnog postupka nisu istovjetni proizvod i tvrdila da je dostavila pozitivne dokaze koji potvrđuju razlike u sirovinama, fizičkim svojstvima, tehnološkim svojstvima i krajnjoj namjeni koje navodno postoje između različitih vrsta bicikala.
(55)
U tom pogledu, trebalo bi napomenuti da su pozitivni dokazi koje stranka tvrdi da je dostavila zapravo studija koju je Komisija ocijenila u uvodnoj izjavi 42. Nakon odgovarajuće ocjene, Komisija je zaključila da je reprezentativnost rezultata te studije upitna iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 42.
(56)
Stranke su tvrdile da bi dječje bicikle, koje stranka definira kao bicikle veličine kotača 16 inča ili manje, trebalo isključiti iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka. Te tvrdnje temeljile su se na pretpostavci da se posebno prema trajanju upotrebe i jednostavnosti svojstava ti bicikli jasno razlikuju od drugih vrsta bicikala koje su obuhvaćene opsegom trenutačnog ispitnog postupka.
(57)
Međutim, te tvrdnje smatrale su se nedostatnima za isključenje bicikala veličine kotača 16 inča ili manje iz definicije dotičnog proizvoda jer nisu bile potkrijepljene dostatnim dokazima koji bi pokazali da se u ovom ispitnom postupku može jasno odrediti razlika između bicikala veličine kotača 16 inča ili manje i ostalih vrsta bicikala obuhvaćenih opsegom ispitnog postupka. Dapače, utvrđeno je da su bitna fizička i tehnička svojstva bicikala veličine kotača 16 inča ili manje zajednička svojstvima dotičnog proizvoda - vozila s pogonom na pedale koja pokreće čovjek i koja imaju više od jednog kotača pričvršćenog na svoj okvir - bila znatno važnija od svih razlika (tj. veličine kotača). Nadalje, činilo se da proizvodnja, prodajni kanali i usluge za potrošače nisu bili temeljito različiti od ostalih vrsta bicikala iz ispitnog postupka. Sama činjenica da bicikli veličine kotača 16 inča ili manje čine zasebnu podgrupu proizvoda unutar opsega dotičnog proizvoda ne opravdava njihovo isključenje iz opsega proizvoda. Zaista je utvrđeno da ne postoji jasna razlika između bicikala veličine kotača 16 inča ili manje i dotičnog proizvoda, a postoji relativno veliko preklapanje u smislu definicije dotičnog proizvoda, naime, radi se o vozilu s pogonom na pedale koje pokreće čovjek, koje ima više od jednog kotača i koje se uglavnom koristi za prijevoz i sportske aktivnosti. U tom pogledu ispitni postupak je otkrio da je jedan od kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju u Uniju zapravo izvozio bicikle veličine kotača 12 inča, koji se nisu nužno smatrali biciklima za djecu, već su bili preklopivi bicikli za odrasle čije je važno svojstvo bilo da se mogu lakše pospremiti.
(58)
Stoga se odbacuje zahtjev da se iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka isključe bicikli veličine kotača 16 inča ili manje.
2. Istovjetni proizvod
(59)
Bicikli koje proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije, oni koji se proizvode i prodaju na tržištu analogne zemlje i bicikli podrijetlom iz NRK-a koji se uvoze na tržište Unije imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i istu namjenu i smatraju se jednakim u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnoga gospodarstva
1.1. Procjena MET-a
(60)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6. tog članka za proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS) i koji se koriste za sve namjene,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, te
-
konverzije deviznog tečaja obavljaju se po tržišnim stopama.
(61)
U ovom ispitnom postupku sve grupacije izvoznice koje su na početku surađivale s ispitnim postupkom zatražile su MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe i odgovorile na obrazac zahtjeva za MET u danim rokovima.
(62)
Za sve grupacije izvoznice koje su na početku surađivale s ispitnim postupkom Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevu za MET u prostorijama dotičnih grupacija.
(63)
Odgovor jedne grupe, Giant China, smatrao se značajno nepotpunim jer nije uključivao sve zatražene podatke o strukturi grupe, unatoč naporima Komisije da od te grupe dobije potrebne podatke.
(64)
U skladu sa zahtjevima članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe, grupa Giant China obaviještena je da će se na nju vjerojatno primijeniti dostupne činjenice i pozvana da dostavi komentare. Međutim, s obzirom na to da je grupa Giant China odbila dostaviti Komisiji potrebne podatke, primijenjen je članak 18. stavak 1. Osnovne uredbe i zahtjev za MET je odbijen.
(65)
Nadalje, ispitni postupak je otkrio da se MET ne može odobriti ni jednoj od četiri kineske grupacije trgovačkih društava jer ni jedna nije ispunila sve kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe, zbog sljedećih razloga:
(66)
Niti jedna skupina izvoznika koja surađuje nije uspjela dokazati da ispunjava kriterij 1. zbog uplitanja države u odlukama o glavnim sirovinama (čeliku i aluminiju). Trošak za čelik i aluminij grupa izvoznika koje surađuju predstavlja barem oko 20 % do 25 % troška proizvodnje dotičnog proizvoda. Mnoga trgovačka društva su u potpunosti vertikalno integrirana, što znači da kupuju aluminijske ingote ili čelik za proizvodnju cijevi koje se zatim koriste u proizvodnji okvira/vilica i, na kraju, bicikala.
(67)
Ispitni postupak je pokazao da su tri kineske grupe proizvođača izvoznika koje surađuju nabavile čelik i aluminij korišten za proizvodnju dotičnog proizvoda na kineskom domaćem tržištu.
(68)
Cijene se temelje na ponudi aluminija na šangajskoj burzi neželjeznih metala koja je pod kontrolom države („Burza” ili „SHFE”). SHFE je zatvorena burza za trgovačka društva registrirana u Kini i kineske državljane i pod kontrolom je Kineske regulatorne komisije za vrijednosne papire (China Securities Regulatory Commission). Nekoliko pravila kojima se uređuje rad Burze doprinosi smanjenoj volatilnosti i cijenama koje ne odražavaju tržišnu vrijednost na SHFE-u: dnevne fluktuacije cijena ograničene su na 4 % iznad ili ispod cijene namirenja prethodnog burzovnog dana, učestalost trgovanja je mala (do 15. dana svakog mjeseca), terminski ugovori su ograničeni na trajanje od do 12 mjeseci, transakcijske naknade naplaćuju i Burza i brokeri.
(69)
Osim toga, što se tiče transakcija na SHFE-u, fizičke isporuke mogu se izvršiti jedino u odobrenom skladištu na području NRK-a, za razliku od međunarodnih burzi gdje se isporuka može izvršiti diljem svijeta. Štoviše, budući da je SHFE platforma samo za fizičke razmjene (ne prodaju se derivati), ovo u potpunosti izolira kinesko tržište aluminija. Posljedično, razmjena sa svjetskom referentnom burzom, Londonskom burzom metala („LME”) ili drugim tržištima je praktički nemoguća, a Burza radi u izolaciji od svjetskog tržišta. Tako se razmjena među ovim tržištima ne može izvršiti. Tijekom RRIP-a primarne cijene aluminija bile su oko 7 % niže na burzi -isključujući PDV) u usporedbi s LME-om (također isključujući PDV), uspoređeno na temelju promptne cijene.
(70)
Država se, također, upliće u mehanizme određivanja cijene na SHFE-u s obzirom na to da je i prodavatelj i kupac primarnog aluminija putem Ureda za državne rezerve i ostalih državnih tijela. Nadalje, država određuje dnevna ograničenja cijene pravilima SHFE-a koje je odobrio državni regulator, Kineska regulatorna komisija za vrijednosne papire („CSRC”).
(71)
NRK podržava obradu proizvoda od aluminija tako što odobrava djelomičan povrat PDV-a na izvoz mnogih proizvoda od aluminija (za bicikle stopa iznosi 15 %); u slučaju izvoza primarnog aluminija, ne nudi se povrat. To je poticaj kineskoj industriji da dalje obrađuje aluminij i ima izravan utjecaj na dostupnost i cijenu primarnog aluminija na domaćem tržištu. Osim toga, ispitni postupak pokazao je da primarni aluminij za izvoz podliježe porezu od 17 %, dok se na izvoz bicikala ne naplaćuje nikakav izvozni porez. To dodatno podupire nalaz o uplitanju kineske države na domaćem tržištu aluminija. Ti alati imaju negativan utjecaj na domaće cijene jer podupiru domaću industriju da proizvodi gotovu robu koja sadrži aluminij (poput dotičnog proizvoda) za domaće i izvozno tržište.
(72)
Dodatni poremećaj uzrokovala je kineska država u obliku intervencija na tržištu putem Državnog ureda za rezerve („SRB”) koji je dio Nacionalne komisije za razvojnu reformu („NDRC”). Na kraju 2008. i na početku 2009. SRB je počeo kupovati zalihe primarnog aluminija od kineskih talionica aluminija kako bi potaknuo cijenu te robe. SRB je primarni aluminij pustio natrag u prodaju na tržište početkom studenoga 2010., kako je izvijestio Bloomberg (16). Novinska agencija Xinhua izvijestila je u prosincu 2008. o mjerama u pogledu gomilanja zaliha uz objašnjenje da se planiralo prikupiti 300 000 tona aluminija po cijenama koje su bile 10 % više od tržišne cijene kroz mjeru kojoj je cilj povećanje cijena (17). Plan SRB-a za gomilanje zaliha uključivao je otkup od nekoliko kineskih talionica, iako je oko polovice trebao kupiti Aluminium Corporation of China Ltd. Gore navedeno pokazuje da je kineska država imala ključnu ulogu u određivanju cijena primarnog aluminija i da se uplitala u tržište.
(73)
Značajno uplitanje države, kako je gore opisano, jasno je usmjereno, između ostalog, na potporu 12. petogodišnjem planu razvoja za aluminij (2011.-2015.) u kojem Vlada NRK-a izričito navodi svoju namjeru „prilagodbu poreza i rabat na izvozne poreze i ostale gospodarske aktivnosti te strogu kontrolu ukupne količine proširenja i izvoza primarnih proizvoda”. Ovaj plan nastavlja politiku koja je postojala u prethodnom Planu za aluminij. Nadalje, ovi se planovi provode već mnogo godina te je, kako je gore prikazano, tijekom RRIP-a na snazi bilo nekoliko provedbenih mjera.
(74)
Stoga višestruke državno uzrokovane iskrivljenosti kineskih cijena primarnog aluminija utječu na cijene sirovina. Osim toga, proizvođači imaju prednost od tih iskrivljenja, u smislu da obično nabavljaju na kineskom tržištu od lokalnih dobavljača koristeći cijene kineskih promptnih tržišta (ili SHFE) kao mjerilo. Tijekom RRIP-a su te cijene bile oko 7 % niže od cijena na svjetskom tržištu. U teoriji, kineska trgovačka društva mogu kupiti određene količine po cijenama LME-a kada su cijene na kineskom tržištu više kao posljedica uplitanja države. Međutim, obrnuta situacija nije moguća za nekineske subjekte.
(75)
Stoga je zaključeno da je kinesko tržište čelika poremećeno zbog značajnog uplitanja države.
(76)
Uplitanje kineske države u čelični sektor pokazuje se kroz činjenicu da je velika većina velikih kineskih proizvođača čelika u vlasništvu države te su postojeći kapaciteti čelika i proizvodnja pod utjecajem raznih petogodišnjih industrijskih planova, a posebno trenutačnog 12. petogodišnjeg plana (2011.-2015.) za sektor željeza i čelika.
(77)
Država također ostvaruje značajnu kontrolu nad tržištem sirovinama. Koks (zajedno sa željeznom rudom, među važnijim sirovinama u proizvodnji čelika) podliježe količinskim ograničenjima i izvoznoj carini od 40 %. Može se zaključiti da je kinesko tržište čelika poremećeno zbog značajnog uplitanja države.
(78)
Antidampinški ispitni postupak koji je provela Komisija (18) potvrdio je važnost uplitanja države i u sektor cijevi, koje su glavna sirovina za proizvodnju čeličnih bicikala.
(79)
Stoga je zaključeno da je kinesko tržište čelika poremećeno zbog značajnog uplitanja države.
(80)
U takvim okolnostima, niti jedno trgovačko društvo nije moglo dokazati da njegove poslovne odluke o nabavi sirovina ne podliježu značajnom uplitanju države i da troškovi glavnih ulaznih materijala bitno odražavaju tržišne vrijednosti. Stoga nisu mogla pokazati da ispunjavaju kriterij 1.
(81)
Što se tiče preostalih četiriju kriterija, tri kineska proizvođača izvoznika koji surađuju uspjeli su dokazati da ispunjavaju preostale kriterije.
(82)
S obzirom na gornje nalaze o kriteriju 1., smatralo se da, nakon savjetovanja sa Savjetodavnom odborom, trima kineskim grupama proizvođača izvoznika koje surađuju trebalo bi odbiti MET.
(83)
Komisija je službeno objavila rezultate nalaza o MET-u dotičnim trgovačkim društvima iz NRK-a i podnositelju pritužbe. Komisija im je također dala priliku da izraze svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu ako za to postoje posebni razlozi.
1.2. Obveze stranaka
(84)
Nakon objave MET-a, jedno trgovačko društvo tvrdilo je da se odluka o odbijanju MET-a temeljila na kineskoj industriji bicikala kao cjelini, umjesto na temelju pojedinačnih trgovačkih društava. U tom pogledu naglašava se da, iako je komisija ocijenila sektore čelika i aluminija u Kini, postoji jasna poveznica između tržišta čelika i tržišta aluminija u NERK-u i kupovina proizvoda od čelika i aluminija za sirovine koje su vršile grupe koje surađuju.
(85)
Nadalje, tvrdilo se da troškovna prednost za kineske proizvođače bicikala u vezi s čelikom i aluminijem nije značajna jer predstavlja samo između 1,4 % i 1,75 %, a u obzir treba uzeti da primarni aluminij i čelik čine oko 20 % do 25 % troška proizvodnje bicikala i da je razlika u cijenama između LME-a i SHFE-a bila 7 % tijekom RRIP-a.
(86)
U tom pogledu naglašava se da je ključni čimbenik u analizi udio sirovina u trošku proizvodnje (koji je u ovom slučaju bio značajan jer je činio barem 20 % do 25 % troškova proizvodnje) i činjenica da je tržište sirovina u NRK-u poremećeno. Točan kvantitativni utjecaj poremećenosti na trošak trgovačkog društva ne smatra se odlučujućim čimbenikom.
(87)
Nadalje, tvrdilo se da je u jednom drugom ispitnom postupku Komisija analizirala cijene neposrednih sirovina korištenih u proizvodnji dotičnog proizvoda umjesto cijene primarne sirovine, zbog čega je i u trenutačnom slučaju Komisija trebala ocijeniti uplitanje države u cijene neposredne sirovine, tj. prešanih slitina aluminija, umjesto primarnog aluminija koji je primarna sirovina.
(88)
U tom pogledu naglašava se da se svaki ispitni postupak analizira zasebno. Nadalje, činjenica da država upravlja tržištem primarnog aluminija pokazuje da tržište intermedijarnih proizvoda od aluminija također ne posluje pod uvjetima tržišnoga gospodarstva, tj. u skladu s ponudom i potražnjom. Zahtjev je stoga odbačen.
(89)
Tvrdilo se i da razlika u cijeni primarnog aluminija između SHFE-a i LME-a ne bi nužno dovela do razlike u cijeni prešanih slitina aluminija na tim dvama tržištima, i da u obzir treba uzeti čimbenike kao što su učinkovitost proizvodnje, rezidualni kapacitet i trošak obveza prema okolišu.
(90)
U tom pogledu naglašava se da nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji podupiru tu tvrdnju. U nedostatku odgovarajućih dokaza, Komisija nije mogla analizirati i provjeriti tu tvrdnju, zbog čega se ona odbacuje.
(91)
Osim toga, tvrdilo se da, zanemarivanjem velikog broja naknadnih intermedijarnih proizvoda Komisija zanemaruje stvarna svojstva i čimbenike za određivanje cijena gotovih proizvoda. Posebno, s obzirom na to da se bicikli prodaju izravno krajnjim potrošačima (za razliku od primarnog aluminija), drugi čimbenici osim cijene sirovina određuju cijenu bicikala, poput određenih tehničkih svojstava bicikla i potražnje potrošača.
(92)
Međutim, nisu dostavljeni konkretni detalji o tim svojstvima i čimbenicima koje bi trebalo uzeti u obzir i zato ih Komisija nije mogla komentirati.
(93)
Dalje se tvrdilo da je Komisija krivo ocijenila načela prema kojima posluje SHFE. Tvrdilo se da CSRC uređuje funkcije SHFE-a slično kao, među ostalima, Nadležno tijelo za financijska tržišta (Autorité des marchés financiers - „AMF”) u Francuskoj ili Tijelo za regulaciju financijskih usluga („FSA”) u UK-u i da su uloga CSRC-a i posebne regulatorne/nadzorne mjere u skladu s načelima skupine G-20. Kao posljedica, zaključci o MET-u temeljeni na ulozi CSRC-a i poslovanju SHFE-a nisu utemeljeni.
(94)
Napominje se da to trgovačko društvo nije uzelo u obzir da je, iako su FSA (19) i AMF (20) nezavisna nevladina tijela, CSRC jedinica na razini ministarstva koja djeluje izravno pod državnim vijećem (21). Državno vijeće je najviši izvršni organ državne vlasti, kao i najviši organ državne uprave (22). To je još jedan primjer činjenice da je država aktivno uključena u upravljanje tržištem aluminija u NRK-u. Što se tiče usklađenosti s načelima skupine G-20, trgovačko društvo o tome se očitovalo, ali nije zaista objasnilo o kojim je načelima riječ. Ta tvrdnja je stoga odbačena.
(95)
Nadalje, jedno trgovačko društvo nije se složilo s ocjenom komisije da je arbitraža između svjetskog referentnog tržišta, LME-a, ili drugih tržišta i cijena SHFE-a gotovo nemoguća i stoga SHFE posluje zasebno u odnosu na ostala svjetska tržišta.
(96)
Napominje se da to proturječi pristanku tog trgovačkog društva na razliku u cijeni između SHFE-a i LME-a u razdoblju kad je cijena SHFE-a bila viša od cijena LME-a, pod tvrdnjom da su tijekom tog razdoblja kineski proizvođači skuplje plaćali proizvode od aluminija nego proizvođači iz Unije.
(97)
Nadalje, to trgovačko društvo tvrdilo je da je SHFE od 2010. počeo dopuštati fizičku dostavu aluminija u carinska skladišta u šangajskoj zoni slobodne trgovine. Iz toga slijedi da ta navedena izjava ne proturječi odluci Komisije da se fizička dostava smije vršiti samo u skladištu unutar NRK-a koje je odobrio SHFE, za razliku od međunarodne razmjene, gdje se dostava smije vršiti bilo gdje u svijetu.
(98)
Također se tvrdilo da je SHFE tržište terminskih poslovima i da se terminskim ugovorima o aluminiju trguje na SHFE-u od 1991., zbog čega je ocjena Komisije da se na SHFE-u ne prodaju nikakve prerađevine pogrešna.
(99)
SHFE zaista jest terminsko tržište. Međutim, terminski ugovori kojima se trguje na SHFE-u zaključuju se fizičkom dostavom. Proizvodi od prerađevina bez fizičke dostave, tj. oni koji se zapravo ne izručuju, nego se njima samo trguje prije njihovog datuma isporuke, ograničeni su u NRK-u i stoga je SHFE samo platforma za fizičke razmjene koja izolira kinesko tržište aluminija.
(100)
Također se tvrdilo da je obrazloženje Komisije u pogledu učinaka mjera u vezi s porezom, PDV-om i zalihama koje se odnose na primarni aluminij na određivanje cijene bicikala gospodarski sumnjivo i nedovoljno potkrijepljeno.
(101)
Međutim, budući da to trgovačko društvo nije objasnilo koji elementi nedostaju u analizi Komisije, niti je dalje poduprlo svoju tvrdnju, Komisija nije bila u mogućnosti komentirati.
(102)
Nadalje, tvrdilo se da postoje sličnosti između industrijske politike u NRK-u i politika EU-a, i da Komisija nije pokazala da industrijska politika u NRK-u ima ikakav izravan ili značajan utjecaj na odluke o ulaznim materijalima, proizvodnju bicikala ili prodaju kineskih proizvođača izvoznika bicikala.
(103)
U tom pogledu napominje se da nije bilo precizirano na koje su se politike EU-a odnosili navodi trgovačkog društva i stoga Komisija ne može komentirati te navode. Osim toga, što se tiče izjave da nije dokazano da industrijska politika u NRK-u ima značajan utjecaj na odluke o ulaznim materijalima, proizvodnju ili prodaju kineskog proizvođača izvoznika bicikala, napominje se da postojanje petogodišnjeg plana u aluminijskom sektoru NRK-a i poremećaji cijene aluminija kojim se trguje na izoliranoj burzi kad aluminij predstavlja 20-25 % ukupnog troška proizvodnje bicikla ukazuju na jasnu vezu između industrijske politike u NRK-u i odluka o ulaznim materijalima, proizvodnje i prodaje kineskog proizvođača izvoznika bicikala.
(104)
Također se tvrdilo da je Komisija prekršila tromjesečni rok određen u Osnovnoj uredbi. U tom pogledu se napominje da je, zbog vrlo niske razine suradnje kineskih izvoznika, Komisija uložila dodatne napore da uspostavi veću razinu suradnje i kontaktirala velik broj dodatnih izvoznika koji su utvrđeni kasnije u tijeku ispitnog postupka. Kao posljedica toga, nije bilo moguće utvrditi MET u zadanom roku. Nadalje, podsjeća se da je Opći sud (23) nedavno presudio da utvrđivanje MET-a nakon tromjesečnog roka određenog člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe nije samo po sebi dovoljno za poništenje uredbe o uvođenju antidampinških mjera. Također se napominje da je članak 2. stavak 7. Osnovne uredbe u međuvremenu izmijenjen tako da Komisija utvrđuje MET za trgovačka društva u uzorku i da je uobičajeni rok za takvo utvrđivanje sedam, ali ni u kojem slučaju više od osam mjeseci nakon pokretanja ispitnog postupka (24). Ta izmjena primjenjuje se na sve nove i tekuće ispitne postupke, uključujući i trenutačni ispitni postupak. Utvrđivanje je izvršeno unutar osam mjeseci od datuma pokretanja ispitnog postupka.
(105)
U pogledu gore navedenog, tvrdnja o kršenju tromjesečnog roka odbacuje se.
1.3. Zahtjev stranaka
(106)
Jedna stranka zahtijevala je da se analiziraju i zahtjevi za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”) koje su dostavili proizvođači iz NRK-a koji su prestali izvoziti u Uniju. Tvrdilo se da su ti proizvođači prestali izvoziti u Uniju samo zbog antidampinških pristojbi na snazi od 2005.
(107)
U tom pogledu naglašava se da nalazi se u vezi s dampingom i štetom odnose na razdoblje revizije ispitnog postupka („RRIP”) određeno u skladu s člankom 6. stavkom 1. Osnovne uredbe. To znači da se i podaci prikupljeni od proizvođača izvoznika radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti i izvozne cijene odnose isključivo na to razdoblje. Analiza MET-a provodi se u kontekstu utvrđivanja uobičajene vrijednosti proizvođača izvoznika iz NRK-a, koja se zatim uspoređuje s izvoznom cijenom tijekom istog tog razdoblja. Ako neki proizvođač nije izvozio dotični proizvod tijekom RRIP-a, ne može se utvrditi izvozna cijena niti izračunati dampinška marža. Stoga nema razloga ispitivati MET za proizvođača koji nije izvozio dotični proizvod tijekom RRIP-a. Unatoč tome, podsjeća se da svi proizvođači izvoznici imaju mogućnost zahtijevati „privremenu reviziju” svog stanja prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe, kao i da oni proizvođači izvoznici koji nisu izvozili dotični proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka na kojem su se temeljile mjere imaju mogućnost zahtijevati „reviziju u vezi s novim izvoznikom” prema članku 11. stavku 4. iste Uredbe.
(108)
Nadalje, u svom zahtjevu ta je stranka spomenula i presudu Brosmann (25) Suda i činilo se da podrazumijevaju da bi se na tom temelju proizvođačima iz NRK-a trebalo dopustiti da dostave obrasce zahtjeva za MET čak i ako nisu izvozili dotični proizvod u Uniju tijekom trenutačnog razdoblja ispitnog postupka. Napominje se da se ta presuda ne bavi stanjem zahtjeva za MET proizvođača izvoznika koji nisu izvozili tijekom razdoblja ispitnog postupka, zbog čega nije bitna za ovaj kontekst.
(109)
Posljedično, zahtjev je odbačen.
(110)
Također se tvrdilo da bi izvozne cijene za trgovačka društva koja nisu izvozila u Uniju tijekom RRIP-a trebale biti utvrđene na temelju članka 2. stavka 9. Osnovne uredbe, tj. na bilo kojem drugom razumnom temelju.
(111)
U tom pogledu napominje se da članak 2. stavak 9. Osnovne uredbe ne podrazumijeva da se izvozna cijena računa za proizvođače dotične zemlje u slučaju kad nisu izvozili u Uniju. Upravo suprotno, članak 2. stavak 9. Osnovne uredbe odnosi se na preprodajnu cijenu uvezenog proizvoda kao temelj za izračun izvozne cijene, i na prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, što podrazumijeva da je postojao uvoz u Uniju. „Bilo koji drugi razuman temelj” iz prve rečenice te odredbe odnosi se na posebne slučajeve kad nije moguće primijeniti prethodne metodologije navedene u toj odredbi. To ne umanjuje činjenicu da taj članak podrazumijeva da je uvoz u Uniju vršen tijekom RRIP-a.
1.4. Zaključak
(112)
Na temelju gore navedenog, ni jedna od kineskih grupa koje su zatražila MET nije mogla dokazati da ispunjava kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe. Stoga se smatralo da bi trebalo odbiti MET svim tim grupama.
2. Individualni tretman
(113)
Europski parlament i Vijeće Uredbom (EU) br. 765/2012 (26) koja je stupila na snagu 6. rujna 2012. izmijenili su članak 9. stavak 5. Osnovne uredbe. Članak 2. Uredbe (EU) br. 765/2012 propisuje da se izmjena primjenjuje samo na ispitne postupke pokrenute nakon stupanja na snagu te Uredbe. Kao posljedica toga, ta izmjena nije se primijenila na trenutačni ispitni postupak jer je on pokrenut 9. ožujka 2012.
(114)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe pristojba na razini cijele zemlje, ako takva postoji, utvrđuje se za zemlje koje su obuhvaćene člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva uspiju dokazati, u skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe, da su njihove izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje slobodno određeni, da su njihovi devizni tečajevi jednaki tržišnima i da bilo kakvo državno uplitanje nije takvo da omogućuje izbjegavanje mjera ako se izvoznicima dodijele različite stope pristojbe.
(115)
Tri grupe izvođača koje surađuju koje su podnijele zahtjev za MET zahtijevale su i individualni tretman u slučaju da im se ne odobri MET. Na temelju dostupnih podataka utvrđuje se da sve tri grupe iz NRK-a ispunjavaju sve zahtjeve za individualni tretman.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Analogna zemlja
(116)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET treba ustanoviti na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(117)
U tu svrhu, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka predložila Meksiko, koji je bio analogna zemlja i u prethodnom ispitnom postupku u vezi s NRK-om.
(118)
Sve su zainteresirane stranke dobile priliku komentirati predloženi odabir analogne zemlje.
(119)
Jedna stranka tvrdila je da Meksiko nije najbolji izbor za analognu zemlju, te da je bolja opcija Tajvan jer je Tajvan među glavnim proizvođačima bicikala, ima veći stupanj preklapanja s NRK-om nego Meksiko i mogao bi dati pouzdaniju uobičajenu vrijednost.
(120)
Komisija je pokušala uspostaviti suradnju s 15 zemalja, točnije s Bangladešom, Kanadom, Kambodžom, Indijom, Indonezijom, Malezijom, Meksikom, Norveškom, Filipinima, Šri Lankom, Tajvanom, Tajlandom, Tunisom, Turskom i SAD-om.
(121)
Komisija je primila odgovore na upitnik samo od triju meksičkih proizvođača bicikala koji su prihvatili i provjeru svojih odgovora u svojim poslovnim prostorijama. Niti jedno drugo trgovačko društvo iz kontaktiranih zemalja nije surađivalo. Domaća prodaja tih triju proizvođača predstavljala je više od 30 % meksičkog tržišta, što je procijenjeno na oko 1,7 milijuna jedinica 2011. Za više od 14 proizvođača i nekoliko uvoznika utvrđeno je da posluju u konkurentnom okruženju. Uvoz bicikala 2011. uglavnom je bio podrijetlom iz NRK-a (više od 60 %) i Tajvana (20 %). Taj uvoz predstavljao je oko 5 % domaćeg tržišta (izvor: godišnje izvješće udruženja ANAFABI, meksičkog udruženja proizvođača bicikala).
(122)
Profil meksičkog tržišta za dotični proizvod, broj subjekata, domaća konkurencija i značajke proizvodnog procesa potvrdili su da je Meksiko i dalje primjerena analogna zemlja. U pogledu gore navedenog, meksičko tržište može se smatrati reprezentativnim i konkurentnim. Stoga je zaključeno da je Meksiko odgovarajuća analogna zemlja.
3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji
(123)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji kako je navedeno u nastavku.
(124)
Ispitni postupak pokazao je da se dotični proizvod prodavao u reprezentativnim količinama na meksičkom domaćem tržištu.
(125)
Nadalje, analizirano je može li se smatrati da se prodavao u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RRIP-a.
(126)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RRIP-a, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(127)
Kada obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosi 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(128)
Nadalje, ispitni postupak nije za ni jednu vrstu proizvoda pokazao da nije bilo profitabilne prodaje.
4. Izvozna cijena
(129)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su plaćene ili koje treba platiti.
(130)
U slučajevima kada je prodaja obavljena putem povezanog uvoznika ili trgovca, izvozne cijene izračunane su u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijena preprodaje tog povezanog uvoznika/trgovca prvim nezavisnim kupcima u Uniji. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu marže dobiti, korištena je dobit koju je ostvario nepovezani uvoznik/trgovac dotičnog proizvoda, budući da se stvarna dobit povezanog uvoznika/trgovca nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika/trgovca.
(131)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 63. i 64., grupa Giant China odbila je dati službama Komisije potrebne podatke o strukturi grupe i bitne podatke u vezi s proizvodnjom, obujmom izvozne prodaje i cijenama dotičnog proizvoda koji su u Uniju tijekom RRIP-a izvozila trgovačka društva koja su dio grupe Jinshan Development and Construction Ltd („grupa Jinshan”) uključene u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda u NRK-u, pa je slijedom toga primijenjen članak 18. stavak 1. Osnovne uredbe u pogledu izvozne cijene.
(132)
Grupa Giant China osporavala je primjenu članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe kako u pogledu odbijanja MET-a, tako u pogledu primjene dostupnih činjenica na izračun izvozne cijene. Grupa je tvrdila da podaci koje je zatražila Komisija nisu potrebni za izračun dampinške marže. U tom pogledu, grupa Giant China tvrdila je da podaci koji su zatraženi od grupe Jinshan sa sjedištem u NRK-u nisu važni za ocjenu MET-a ili izračun izvozne cijene, s obzirom na to da je ta grupa vrlo neizravno povezana s grupom Giant China i njezinim povezanim trgovačkim društvima („grupa Giant”).
(133)
Međutim, ispitni postupak potvrdio je da je jedno od društava kćeri grupe Giant, koje je aktivno proizvodilo i izvozilo dotični proizvod u Uniju tijekom jednog dijela RRIP-a, točnije, društvo Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd („GP”), preko zajedničkog dioničkog kapitala, strukturalnih i upravnih veza povezano s grupom Jinshan i da je ta grupa bila uključena u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda. U nedostatku odgovora trgovačkih društava koja su dio grupe Jinshan i koja su bila uključena u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda u NRK-u na obrazac zahtjeva za MET i antidampinški upitnik, nije se moglo ocijeniti u kojoj mjeri su proizvodnja i prodaja dotičnog proizvoda grupe Jinshan utjecale na utvrđivanje izvozne cijene u pogledu GP-a i, posljedično, čitave grupe Giant. Nije se moglo dalje ispitati jesu li ispunjeni uvjeti članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe. U nedostatku suradnje po tom pitanju, tvrdnje grupe Giant China morale su se odbaciti.
(134)
Nadalje, grupa Giant China tvrdila je da nema potrebe da se u obzir pri izračunu individualne marže za proizvođače izvoznike uzmu podaci o cijeni u vezi s ostalim proizvođačima izvoznicima, osim ako grupa Giant i grupa Jinshan čine jedinstven subjekt u pogledu postojećih bliskih financijskih, trgovačkih i upravnih veza.
(135)
Dokazi u dokumentaciji podupiru nalaz da su GP i grupa Jinshan povezani i da imaju bliske dioničke, strukturalne i upravne veze. U nedostatku potpunih podataka o svim strankama povezanima s GP-om, posebno kineskih proizvođača izvoznika bicikala koji su društva kćeri grupe Jinshan, nemoguće je izvršiti potpun i pouzdan izračun izvozne cijene, slijedom čega nije moguće utvrditi individualnu maržu za GP, pa tako ni za čitavu grupu Giant.
(136)
Tvrdilo se i da su zatraženi podaci grupi Giant China nametnuli nerazuman teret i da je grupa surađivala s ispitnim postupkom u skladu sa svojim mogućnostima. U tom pogledu trebalo bi naglasiti da prije komentara o konačnoj objavi nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da je grupa Giant China uložila ikakve napore kako bi prikupila podatke zatražene u obrascu zahtjeva za MET i antidampinškom upitniku za trgovačka društva koja su dio grupe Jinshan, uključene u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda. Tijekom ispitnog postupka grupa Giant China tvrdila je da nije potrebno dostaviti zatražene podatke, ali nije tvrdila da je prikupljanje tih podataka nerazuman teret. Grupa Giant China dostavila je dokaze o navodnim naporima tek nakon konačne objave, u fazi kad više nije bilo moguće provjeriti te podatke. Iz tog razloga te podatke više nije bilo moguće uzeti u obzir.
(137)
Grupa Giant China tvrdila je da ni u kojem slučaju nije postojao rizik od izbjegavanja bilo kojih potencijalnih antidampinških mjera tako da se, na primjer, proizvodnja prebacuje između dviju grupa s obzirom na to da je GP, jedina veza između tih dviju grupa, potpuno obustavio poslovanje u rujnu 2011. U tom pogledu trebalo bi naglasiti da je pri kraju RRIP-a GP i dalje postojao kao subjekt, što potvrđuje i grupa Giant China. Stoga se proizvodna aktivnost mogla nastaviti u bilo kojem trenutku u budućnosti, zbog čega navodna obustava poslovanja GP-a u rujnu 2011. nije bitna. Osim toga, grupa Giant China tvrdila je da se riziku od izbjegavanja mjera moglo pristupiti na drugi način, tj. člankom o nadziranju spomenutom dolje u uvodnim izjavama 276. i 277. U tom pogledu trebalo bi napomenuti da se članak o nadziranju primjenjuje samo na nepovezana trgovačka društva, pa povezani rizici nisu slične prirode i ne bi se mogla primijeniti ista pravna sredstva.
(138)
Nadalje, grupa Giant China tvrdila je da je trebala biti izvršena provjera na licu mjesta u poslovnim prostorijama GP-a u NRK-u kako bi se provjerila proizvodna i prodajna aktivnost GP-a nakon rujna 2011. U tom pogledu trebalo bi napomenuti da se nije smatralo važnim je li GP obustavio svoje poslovanje nakon rujna 2011. Čak i da to jest bio slučaj, GP je mogao nastaviti svoju proizvodnju bicikala i prodajne aktivnosti u bilo kojem trenutku, i provjera na licu mjesta ne bi smanjila taj rizik.
(139)
Nadalje, grupa Giant China dostavila je neke dokaze koji pokazuju da su dionice GP-a u vlasništvu grupe Giant Group prodane 30. ožujka 2013. Međutim, treba napomenuti da je ta transakcija izvršena nakon RRIP-a i, s obzirom na naprednu fazu ispitnog postupka, te podatke nije bilo moguće provjeriti, a nisu ni važni u okviru ovog ispitnog postupka. U tom pogledu, zatraži li grupa Giant reviziju svog stanja nakon prodaje dionica, to se može smatrati pravovremenim u skladu s odredbama Osnovne uredbe.
(140)
U istim podnescima, grupa Giant China dostavila je druga pojašnjenja ocjene Komisije o opravdanosti primjene članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe. Međutim, nisu bila takva da bi promijenila početnu ocjenu Komisije.
(141)
Stoga se potvrđuju nalazi o primjeni članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe u vezi s grupom Giant Group.
(142)
Stoga se potvrđuju nalazi o primjeni članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe u vezi s grupom Giant Group.
5. Usporedba
(142)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe, prema potrebi, u pogledu posrednih poreza, popusta, razine trgovine, prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija u svim slučajevima kada je utvrđeno da su opravdane, točne i potkrijepljene dokazima.
6. Dampinška marža
6.1. Za proizvođače izvoznike koji surađuju
(143)
Za tri trgovačka društva koja surađuju, dampinške marže utvrđene su usporedbom ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za meksičke proizvođače koji surađuju i ponderirane prosječne izvozne cijene u Uniju svakog trgovačkog društva, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(144)
Dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjene, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd
0 %
6.2. Za sve ostale proizvođače izvoznike
(145)
S obzirom na nisku suradnju iz NRK-a kako je navedeno u uvodnim izjavama 22. i 24., nalazi za trgovačka društva koja surađuju ne mogu se smatrati reprezentativnima za tu zemlju. Stoga se dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike u NRK-u ne može revidirati.
(146)
Stoga dampinška marža na području cijele zemlje ostaje nepromijenjena kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 1095/2005, tj. 48,5 %.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(147)
Procjenjuje se da istovjetni proizvod proizvodi oko 380 poznatih proizvođača u Uniji. Nadalje, javilo se šest nacionalnih udruženja proizvođača iz Unije.
(148)
Svi dostupni podaci, uključujući i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije i nacionalnih udruženja, kao i statistički podaci o proizvodnji dostupni Komisiji korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja u Uniji, koja je iznosila oko 11 milijuna bicikala u RRIP-u.
(149)
Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(150)
Kako je gore navedeno, s obzirom na velik broj proizvođača iz Unije koji surađuju, odabran je uzorak od osam proizvođača iz Unije koji predstavlja oko 25 % ukupne proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda koje je vršila industrija Unije u RRIP-u. Svi proizvođači iz Unije u uzorku imali su korist od programa izuzeća opisanoga gore u uvodnoj izjavi 1.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja u Uniji
(151)
Prodaja industrije Unije ocijenjena je na temelju podataka prikupljenih od proizvođača kao odgovor na obrasce vezane uz odabir uzoraka i podataka prikupljenih od raznih udruženja proizvođača bicikala u Uniji.
(152)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju prodaje čitave industrije Unije na tržištu Unije, kako je procijenjeno u uvodnoj izjavi 151., uz uvoz iz svih zemalja, prema izvješću Eurostata.
(153)
Ukupna potrošnja u Uniji smanjila se s 22 459 062 jedinice 2008. na 20 116 602 jedinice u RRIP-u, tj. za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. To je uglavnom posljedica pada od 8 % između 2008. i 2009., dok je potrošnja nakon toga ostala stabilna i samo se blago smanjila u RRIP-u (za 2 %). Na tržište je 2009. posebno utjecala gospodarska kriza, te se od tada nije oporavilo. Daljnji pad 2011. većim dijelom je uzrokovalo što su kupci nastavili oprezno trošiti i u trenutačnoj gospodarskoj klimi.
Tablica 1.
Potrošnja
2008.
2009.
2010.
2011.
Obujam (jedinice)
+ Ukupan uvoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+ Proizvodnja Unije prodana na tržištu Unije
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
= Potrošnja
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Indeks (2008. = 100)
100
92
92
90
Izvor: Eurostat, odgovori na upitnik.
2. Uvoz iz NRK-a
2.1. Obujam dampinškog uvoza i tržišni udio bicikala podrijetlom iz NRK-a
(154)
Obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a utvrđen je na temelju statističkih podataka Eurostata. Obujam uvoza iz NRK-a naglo se smanjio između 2008. i 2009. s 941 522 jedinice na 597 339 jedinica, tj. za 37 %. Uvoz se povećavao 2010., ali je u RRIP-u opet pao na 581 459 jedinica. Značajno smanjenje kineskog uvoza preklapalo se s gospodarskom krizom te se uvoz od tada nije oporavio. Kineski uvoz svekupuno se smanjio za 38 % tijekom razmatranog razdoblja.
(155)
Tržišni udio kineskog uvoza smanjio se u skladu s tim sa 4,2 % 2008. na 2,9 % tijekom RRIP-a. Smanjenje tržišnog udjela djelomično je kompenziralo smanjenje potrošnje u Uniji.
(156)
Međutim, treba naglasiti da se relativno nizak i opadajući tržišni udio kineskog uvoza mora promotriti u kontekstu nalaza usporednog ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera navedenog u uvodnim izjavama 14. i 15. (vidjeti donje uvodne izjave 223. i 224.).
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (jedinice)
941 522
597 339
627 120
581 459
Indeks (2008. = 100)
100
63
67
62
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Izvor: Eurostat.
3. Cijene dotičnog uvoza
3.1. Razvoj cijena
(157)
Kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1095/2005, podaci Eurostata mogli su se za utvrđivanje kretanja cijena dampinškog uvoza u razdoblju između 2008. i RRIP-a koristiti samo u ograničenoj mjeri iz sljedećih razloga:
(158)
Uvozne cijene temeljene na podacima Eurostata ne uzimaju u obzir različite vrste proizvoda i značajne razlike u cijeni između različitih vrsta dotičnog proizvoda. Prosječne cijene u zemlji pod snažnim su utjecajem raznovrsnosti ponude proizvoda u svakoj zemlji. Nadalje, pri međusobnoj usporedbi modela uvoza izvoznika koji surađuju, čak i unutar iste vrste proizvoda i modela postoje značajne razlike u cijeni koje ovise o komponentama bicikala. Stoga se iz cijena pronađenih u Eurostatu i dalje ne može ništa zaključiti za potrebe ovog ispitnog postupka. Uvozne cijene Eurostata za NRK, u nastavku naznačene indeksom, mogu služiti samo kao pokazatelj kretanja cijena, ali nisu korisne za usporedbu prodajnih cijena između raznih zemalja i Unije.
(159)
Prema podacima Eurostata, ponderirani prosjek uvoznih cijena, u nastavku naznačen indeksom, iz NRK-a značajno se povećao tijekom razmatranog razdoblja kako je pokazano u tablici 3. Međutim, iz toga se ne može ništa zaključiti ako ne postoje podaci o vrsti bicikala uvezenih iz NRK-a i mogućim promjenama u ponudi proizvoda od godine do godine.
Tablica 3.
Uvozna cijena iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RRIP
Uvozna cijena iz NRK-a
Indeks (2008. = 100)
100
173
217
214
Izvor: Eurostat.
3.2. Sniženje cijena
(160)
Sniženje cijena proizvođača izvoznika koji surađuju, a za koje je utvrđen damping, izračunano je na temelju njihove stvarne provjerene izvozne cijene (cijena CIF na granici Unije) s antidampinškom pristojbom i bez nje. Važne prodajne cijene industrije Unije bile su cijene za nezavisne kupce u Uniji prilagođene, prema potrebi, razini franko tvornica. Tijekom RRIP-a, na temelju različitih vrsta proizvoda definiranih u upitniku, sniženje cijena utvrđeno je samo za jednog proizvođača izvoznika, što je iznosilo 61 % bez antidampinške pristojbe i 44 % s antidampinškom pristojbom.
(161)
S obzirom na to da je razina suradnje s kineskim proizvođačima izvoznicima bila vrlo niska i da se nalazi za trgovačka društva koja surađuju nisu mogli smatrati reprezentativnima za tu zemlju, kao i na činjenicu da se prosječna cijena iz Eurostata nije mogla smatrati zaključnom, smatralo se da bi se razine sniženja cijena kako su utvrđene tijekom zadnje revizije nakon isteka mjera, zaključene Uredbom (EZ) br. 1095/2005 i spomenute u uvodnoj izjavi 3., tj. 53 % nakon odbijanja antidampinške pristojbe i 39 % s pristojbom, trebale koristiti kao referenca za utvrđivanje sniženja cijena na razini cijele zemlje za NRK jer nije bilo drugih dostupnih podataka.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(162)
Kako je naznačeno u uvodnim izjavama 8., 9. i 10., trenutačni ispitni postupak analizirao je je li došlo do promjene stanja industrije Unije koja bi opravdala potrebu za ponovnom ocjenom nalaza o šteti privremene revizije radi izmjene. Ispitni postupak potvrdio je da: i. U skladu sa svjetskim kretanjem, proizvodnja bicikala u Uniji sastoji se uglavnom od radno intenzivnog sklapanja dijelova bicikala koji su osmišljeni u skladu sa specifikacijama kupaca i nabavljeni iz različitih izvora. ii. Ispitni postupak pokazao je kontinuirane napore industrije Unije da automatizira i pojednostavi postupak sklapanja kako bi smanjila trošak proizvodnje. Osim toga, neki proizvođači iz Unije imali su koristi od troškova rada koji su u usporedbi niži u središnjoj i istočnoj Europi u odnosu na razdoblje ispitnog postupka privremene revizije radi izmjene. Statistički podaci o proizvodnji dostupni Komisiji potvrđuju ovo kretanje. iii. Ispitni postupak potvrdio je prednost slitina aluminija kao sirovine, dok se čelik i dalje koristi kao sirovina za modele niže klase i dječje bicikle. Uzimajući u obzir te promjene, gospodarsko stanje industrije Unije ispitano je kako je opisano niže u tekstu.
(163)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(164)
Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su kako slijedi:
-
makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, rast, visina dampinških marži i oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne industrije Unije za sve proizvođače iz Unije, na temelju podataka prikupljenih od nacionalnih udruženja proizvođača iz Unije i pojedinačnih proizvođača iz Unije. Ti su čimbenici uspoređeni, gdje je to bilo moguće, s ukupnim podacima odgovarajućih službenih statistika,
-
mikroekonomski pokazatelji (zalihe, jedinična prodajna cijena, trošak proizvodnje, novčani tok, profitabilnost, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, ulaganja i plaže) ocijenjeni su za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju podataka koje su sami dostavili.
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(165)
Tijekom razmatranog razdoblja, proizvodnja industrije Unije stalno se smanjivala, i to većom brzinom nego potrošnja u Uniji kako je pokazano gore u tablici 1. u uvodnoj izjavi 153. Tako se proizvodnja smanjila s 13 541 244 jedinice 2008. na 11 026 646 jedinica u RRIP-u, što je odražavalo pad od 19 %.
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (jedinice)
Proizvodnja
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Indeks (2008. = 100)
100
94
86
81
Izvor: Odgovori na upitnike, odgovarajući službeni statistički podaci.
(166)
Proizvodni kapacitet smanjio se za 5 % između 2008. i RRIP-a, što je djelomično ublažilo utjecaj 19-postotnog smanjenja proizvodnje na stopu iskorištenosti kapaciteta. Potonja se smanjila za 14 postotnih bodova tijekom istog razdoblja, dosegavši 74 % u RRIP-u.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (jedinice)
Proizvodni kapacitet
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Indeks (2008. = 100)
100
99
96
95
Iskorištenost kapaciteta
86 %
82 %
77 %
74 %
Indeks (2008. = 100)
100
95
90
86
Izvor: Odgovori na upitnike, odgovarajući službeni statistički podaci.
(b) Obujam prodaje
(167)
Sveukupno, obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjivao se na sličan način kao potrošnja u Uniji, i pokazao pad od 9 % tijekom razmatranog razdoblja, s 12 441 446 jedinica 2008. na 11 276 240 jedinica u RRIP-u. Međutim, između 2009. i 2010., prodaja je nastavila opadati dok je potrošnja ostala stabilna, što se odražava u gubitku tržišnog udjela industrije Unije tijekom 2010. kako je pokazano dolje u tablici 7. pod uvodnom izjavom 168. Obujam prodaje ponovo se povećao u RRIP-u, ali nije dosegao razinu iz 2008.
Tablica 6.
Prodaja industrije Unije u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (jedinice)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Indeks (2008. = 100)
100
93
88
91
Izvor: Odgovori na upitnike, odgovarajući službeni statistički podaci.
(c) Tržišni udio
(168)
Tržišni udio industrije Unije povećao se s 55,4 % 2008. na 56,1 % u RRIP-u, tj. za 0,7 postotnih bodova tijekom RRIP-a. To blago poboljšanje od 0,7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja uključivalo je značajan pad s 56,4 % 2009. na 52,9 % 2010. Ukupno povećanje tržišnog udjela industrije Unije, u svjetlu sve manjeg obujma prodaje (vidjeti uvodnu izjavu 167.), može se objasniti sveukupnim padom potrošnje (vidjeti uvodnu izjavu 153.).
Tablica 7.
Tržišni udio industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio Unije (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Indeks (2008. = 100)
100
102
96
101
Izvor: Odgovori na upitnike, odgovarajući službeni statistički podaci.
(d) Zaposlenost i produktivnost
(169)
Izravna se zaposlenost smanjila za 17 %, s 14 197 zaposlenika 2008. na 11 783 tijekom RRIP-a. Taj pad pratilo je smanjenje obujma proizvodnje.
(170)
Ukupno, produktivnost je tijekom razmatranog razdoblja pala za 2 %. Smanjenje proizvodnje između 2008. i 2009. u kombinaciji sa stalnom zaposlenosti tijekom istog razdoblja prouzrokovalo je pad produktivnosti između 2008. i 2009. To je pratilo povećanje produktivnosti između 2009. i 2010. koje se može objasniti restrukturiranjem industrije i ulaganjima u učinkovitije postupke proizvodnje tijekom istog razdoblja. Daljnji pad obujma proizvodnje u RRIP-u praćen manje oštrim padom zaposlenosti za posljedicu je imao ponovno smanjenje produktivnosti u RRIP-u.
Tablica 8.
Ukupna zaposlenost i produktivnost Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Broj zaposlenih
14 197
14 147
12 067
11 783
Indeks (2008. = 100)
100
100
85
83
Produktivnost (jedinica/godini)
954
903
968
936
Indeks (2008. = 100)
100
95
102
98
Izvor: Odgovori na upitnike, odgovarajući službeni statistički podaci.
(e) Rast
(171)
Potrošnja se smanjila za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije ostao je relativno stabilan (povećao se samo malo, tj. za + 0,7 postotnog boda tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 168.). Smanjenje tržišta Unije ukazuje na to da proizvođači iz Unije nemaju priliku za rast.
(f) Visina dampinške marže
(172)
Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 143. do 145. S obzirom na velik rezervni kapacitet u NRK-u (vidjeti uvodnu izjavu 203.) i utvrđeno izbjegavanje mjera (vidjeti uvodne izjave 223. i 224.), utjecaj stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
(g) Oporavak od prošlog dampinga
(173)
Analizirano je je li se industrija Unije oporavila od učinaka prethodnog dampinga. Zaključeno je da do očekivanog oporavka industrije Unije od učinaka prošlog dampinga nije došlo kako je pokazano, na što posebno ukazuje stalno niska razina produktivnosti i smanjenje iskorištenosti kapaciteta. Oporavak industrije Unije usporile su i utvrđene prakse izbjegavanja mjera (vidjeti uvodne izjave 223. i 224.).
(h) Zalihe
(174)
Zalihe bicikala za proizvođače iz Unije iznosile su 517 977 jedinica na kraju RRIP-a, relativno stabilno u usporedbi s razinom iz 2008. unatoč padu od 25 % između 2008. i 2009.
(175)
Neki proizvođači iz Unije imali su vrlo ograničene količine zaliha jer su svu svoju proizvodnju prodavali povezanim trgovačkim društvima unutar svoje grupe. Uz to, utvrđeno je da proizvođači iz Unije proizvode uglavnom po narudžbi kupaca. Razvoj zaliha tijekom razmatranog razdoblja poremetili su svi ti čimbenici, zbog čega se taj pokazatelj ne može smatrati značajnim.
Tablica 9.
Zalihe
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (jedinice)
Završne zalihe
519 832
390 398
522 779
517 977
Indeks (2008. = 100)
100
75
101
100
Izvor: odgovori na upitnik.
(i) Prodajne cijene i troškovi
(176)
Prosječna prodajna cijena franko tvornica u Uniji ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja unatoč porastu od 3 % između 2008. i 2009. Prodajna cijena u RRIP-u je ponovo pala na razinu iz 2008.
Tablica 10.
Jedinična prodajna cijena u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinična prodajna cijena u EU-u (EUR)
144
149
146
144
Indeks (2008. = 100)
100
103
102
100
Izvor: odgovori na upitnik.
(177)
Trošak proizvodnje izračunan je na temelju ponderiranog prosjeka svih vrsta istovjetnog proizvoda koji proizvode proizvođači iz Unije. Trošak proizvodnje blago je porastao za 2 % tijekom razmatranog razdoblja kako je pokazano dolje u tablici 11.
Tablica 11.
Jedinični trošak proizvodnje
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/jedinica)
141
147
146
145
Indeks (2008. = 100)
100
104
103
102
Izvor: odgovori na upitnik.
(j) Profitabilnost
(178)
Razine profitabilnosti utvrđene su na temelju prodaje nepovezanim kupcima. Industrija Unije bila je blizu razine najnižeg praga isplativosti između 2010. i RRIP-a. Sveukupno, profitabilnost se pogoršala tijekom razmatranog razdoblja, i pala s 1,9 % 2008. na - 0,1 % u RRIP-u. Tablica 12.
Profitabilnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Profitabilnost prodaje Unije
1,9 %
1,6 %
0,3 %
-0,1 %
Indeks (2008. = 100)
100
100
98
98
Izvor: odgovori na upitnik.
(k) Ulaganja i povrat ulaganja
(179)
Ulaganja su se značajno povećala za 16 % tijekom razmatranog razdoblja s 7 952 150 EUR 2008. na 9 263 184 EUR tijekom RRIP-a. To odražava stalne napore industrije Unije da poveća učinkovitost proizvodnog postupka i ostane konkurentna.
(180)
Povrat ulaganja slijedio je sličan trend kao profitabilnost. Povrat ulaganja bio je pozitivan 2008. (14 %), ali je pao na - 1 % tijekom RRIP-a.
Tablica 13.
Ulaganja i povrat ulaganja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ulaganja (u tisućama EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Indeks (2008. = 100)
100
118
243
116
Povrat ulaganja
14 %
11 %
2 %
-1 %
Izvor: odgovori na upitnik.
(l) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(181)
Novčani tok pratio je sličan razvoj kao profitabilnost, ali je ostao pozitivan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Dolje u tablici 14. izražen je kao postotak prometa.
(182)
Jedino proizvođači iz Unije koji su dio većih grupa nisu prijavili nikakve probleme s prikupljanjem kapitala. Proizvođači iz Unije koji nisu dio većih grupa prijavili su povećani pritisak na svoju novčanu situaciju povezan s niskom profitabilnosti i pogoršanjem poslovnih uvjeta kako s dobavljačima, tako i s kupcima. Sposobnost prikupljanja kapitala dodatno je ugrozilo oklijevanje banaka da financiraju tržište bicikala u trenutačnoj gospodarskoj klimi.
Tablica 14.
Novčani tok
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok
3,2 %
3,1 %
1,8 %
1,3 %
Indeks (2008. = 100)
100
97
99
98
Izvor: odgovori na upitnik.
(m) Plaće
(183)
Tijekom razmatranog razdoblja, trošak plaće po zaposleniku ostao je relativno stabilan, a porastao je jedino 2009. To je ponajviše posljedica utjecaja smanjenja broja zaposlenih na platnim ljestvicama trgovačkih društava, dok su osposobljene zaposlenike zadržavali kako bi održali učinkovitost i kvalitetu.
Tablica 15.
Plaće
2008.
2009.
2010.
RRIP
Trošak plaće po zaposleniku (EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Indeks (2008. = 100)
100
110
110
105
Izvor: odgovori na upitnik.
5. Zaključak o šteti
(184)
Unatoč mjerama na snazi, većina pokazatelja štete u vezi s rezultatima industrije Unije pogoršali su se tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, makroekonomski pokazatelji kao što su obujam proizvodnje (- 19 %), proizvodni kapacitet (- 5 %), stopa iskorištenosti kapaciteta (- 14 %) i zaposlenost (- 17 %) značajno su se smanjili. Nadalje, mikronomski pokazatelji u vezi s dobiti smanjili su se tijekom razmatranog razdoblja, s profitabilnosti od - 0,1 % u RRIP-u.
(185)
Gore je pokazano da je industrija Unije i dalje u osjetljivoj situaciji, sa sve manjom dobiti i blizu razine najnižeg praga isplativosti 2010. i tijekom RRIP-a. Osim toga, mogućnosti za daljnji rast i dobit potkopava pritisak dampinškog uvoza iz NRK-a i uvoz koji izbjegava mjere (vidjeti uvodne izjave 223. i 224.).
(186)
Neovisno o tome, industrija Unija uspjela je održati i čak malo povećati svoj tržišni udio na tržištu koje se smanjuje. Povećanje ulaganja tijekom razmatranog razdoblja (+ 16 %) pokazuje napore industrije Unije da ostane konkurentna. Zajedno s posljednjim inovacijama industrije Unije opisanima dolje u uvodnoj izjavi 248., to pokazuje njezinu temeljnu vitalnost i gospodarsku održivost.
(187)
Na temelju toga zaključuje se da je industrija Unije nastavila trpjeti materijalnu štetu u smislu članka 3. Osnovne uredbe i da je ostala u osjetljivom stanju.
(188)
Nakon objave, stranke su se pozvale na slučaj o konzerviranim mandarinama (27), kad je Komisija bila dužna poduzeti sve korake kako bi ispravila nedostatak određenih podataka koji je uzrokovala niska razina suradnje kineskih proizvođača izvoznika, a time što to nije učinila, Komisija je prekršila svoje postupovne obveze prema Osnovnoj uredbi. Nadalje, stranke su predložile da se koriste kineski statistički podaci o izvozu, u kojima su odijeljene glavne vrste bicikala koji se izvoze na tržište EU-a za razliku od podataka Eurostata, ili da se od državnih carinskih tijela država članica koje najviše uvoze prema članku 6. stavku 3. ili stavku 4. Osnovne uredbe zatraži da provedu analizu različitih vrsta uvezenih iz NRK-a.
(189)
Kako je spomenuto u uvodnim izjavama 19. i 21., Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila poznate proizvođače izvoznike iz NRK-a, jedno udruženje kineskih proizvođača i predstavnike dotične zemlje. Komisija je kontaktirala oko 70 kineskih trgovačkih društava koja su službama Komisije bila poznata iz prethodnog ispitnog postupka i, u kasnijoj fazi, kad je pokrenut antisubvencijski ispitni postupak naveden u uvodnoj izjavi 16., Komisija je otkrila oko 300 dodatnih kineskih proizvođača izvoznika koje je kontaktirala i u kontekstu ove privremene revizije. Nadalje, predstavnici dotične zemlje obaviješteni su pri pokretanju ispitnog postupka da bi, ne budu li proizvođači izvoznici dostatno surađivali, Komisija mogla temeljiti svoje nalaze na dostupnim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Naglasilo se da bi nalaz temeljen na dostupnim činjenicama mogao biti manje povoljan za dotičnu stranku.
(190)
U slučaju o konzerviranim mandarinama, element koji je Sud analizirao bio je stupanj napora koje je Komisija trebala uložiti u traženje suradnje od utvrđenih potencijalnih analognih tržišta kako bi od domaćih proizvođača u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva prikupila bitne podatke u vezi s izračunom uobičajene vrijednosti temeljene na cijeni ili izračunanoj vrijednosti.
(191)
U trenutačnom ispitnom postupku, nedostatak podataka posljedica je iznimno niske razine suradnje stranaka koje se zapravo ispituju. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 186., stranke su više puta pozvane na suradnju, ali se nisu odazvale. Stoga je, za razliku od slučaja o konzerviranim mandarinama, Komisija aktivno i opetovano tražila suradnju od dotičnih stranaka. Usporedba između slučaja o konzerviranim mandarinama i trenutačnog ispitnog postupka stoga nije potkrijepljena.
(192)
Komisija je ocijenila korisnost drugih izvora, uključujući i kineske statističke podatke o izvozu. Zaključeno je da alternativni izvori nisu prikladni za ovaj ispitni postupak zbog toga što razina detalja nije dovoljna da bi bilo moguće izračunati nove marže. Osim toga, utvrđeno je i da su kineski statistički podaci nesukladni sa statističkim podacima Eurostata jer, na primjer, pokazuju značajno više razine uvoza od onih iz Eurostata. Predloženi alternativni izvori stoga se nisu mogli koristiti. Neke stranke također su predložile da Komisija zatraži od državnih carinskih tijela država članica koje najviše uvoze da surađuju i provedu analizu različitih kategorija proizvoda koji se uvoze iz NRK-a. Kao odgovor na tu tvrdnju, smatra se da, kad bi se ti podaci i prikupili unatoč praktičnoj neizvedivosti, oni ne bi mogli nadoknaditi nedostatak podataka koji je uzrokovala nesuradnja. Razlog tome je, ponajviše, što se zatražena razina analize ne bi mogla jednostavno temeljiti na računima, jer bi nedostajali bitni opisi vrsta proizvoda na razini detalja potrebnoj za značajnu usporedivost vrsta proizvoda.
(193)
Nekoliko stranaka također je tvrdilo da Komisija nije provela analizu ponude proizvoda na uvozu iz NRK-u, potrebnu za primjerenu usporedbu uvoza s biciklima koji se proizvode u Uniji radi objektivne i poštene usporedbe u utvrđivanju štete i sniženja cijene. Osim toga, stranke su tvrdile da je Komisija navela podatak o sniženju cijena utvrđen tijekom prethodnog ispitnog postupka, spomenut u uvodnoj izjavi 5., koji je izračunan u odnosu na prosječne cijene iz Eurostata, a da nije znala stvarni sastav uvoza. Nadalje, tvrdilo se da Komisija nije poduzela nikakve napore kako bi utvrdila jesu li uvezeni proizvodi stvarno usporedivi s biciklima koji se proizvode u Uniji, zbog čega je analiza sniženja cijene koju je Komisija provela u vezi s proizvođačima koji surađuju manjkava. Iz tih razloga, stranke su tvrdile da se treba zaključiti i da Komisija nije uspjela provesti objektivnu ocjenu i dati odgovarajuće objašnjenje tvrdnji da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu.
(194)
U tom pogledu trebalo bi napomenuti da, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 160., sniženje cijena proizvođača izvoznika koji surađuju, a za koje je utvrđen damping, izračunano je na temelju njihove stvarne provjerene izvozne cijene (cijena CIF na granici Unije) s antidampinškom pristojbom i bez nje, uzimajući u obzir ponudu proizvoda njihovog izvoza tijekom RRIP-a. Međutim, s obzirom na vrlo nisku razinu suradnje s kineskim proizvođačima izvoznicima i time što se, slijedom toga, nalazi kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju nisu mogli smatrati reprezentativnima za cijeli NRK kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 145., razine sniženja cijene kako su utvrđene u privremenoj reviziji radi izmjene spomenutoj u uvodnoj izjavi 3. nisu se mogle izmijeniti.
(195)
S obzirom na visoku nesuradnju, Komisija se morala osloniti na dostupne činjenice za utvrđivanje razina dampinga, sniženja cijene i uklanjanja štete na području cijele zemlje. U tom kontekstu, Komisija je smatrala da se alternativni izvori podataka ne mogu koristiti iz razloga navedenih u uvodnim izjavama 192. i 194. Stoga, u izostanku proturječnih nalaza, kao referentni podaci za potrebe ovog ispitnog postupka korištene su razine dampinga, sniženja cijene i uklanjanja štete na razini cijele zemlje, utvrđene tijekom privremene revizije radi izmjene spomenute u uvodnoj izjavi 3.
(196)
Suprotno tvrdnji stranaka, potvrđuje se da su korištene referentne razine bile one utvrđene tijekom revizije nakon isteka mjera zaključene Uredbom (EZ) br. 1095/2005 spomenutom u uvodnoj izjavi 3., a ne one utvrđene tijekom revizije nakon isteka mjera zaključene Provedbenom uredbom (EU) br. 990/2011.
(197)
Osim toga, tvrdilo se da Komisija nije analizirala navodne pogreške u državnim carinama čime je onemogućila primjerenu usporedbu kineskih uvoznih cijena. Podsjeća se da u trenutačnom ispitnom postupku nije bilo moguće izvršiti značajnu usporedbu cijena zbog velike nesuradnje, stoga se ta tvrdnja u tim okolnostima smatrala nebitnom.
F. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI I VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA I ŠTETE
1. Damping
(198)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, provedena je analiza o tome jesu li se okolnosti u vezi s dampingom i štetom značajno promijenile i može li se za tu promjenu objektivno reći da je trajne prirode.
(199)
Tri kineska proizvođača izvoznika koji surađuju u prethodnom ispitnom postupku su podlijegali preostaloj stopi pristojbe, dok su tijekom trenutačnog ispitnog postupka za njih izračunane pojedinačne stope pristojbe. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 113. i 115., sva tri proizvođača izvoznika u NRK-u ispunjavaju sve zahtjeve za individualni tretman. U dokumentu nije bilo podataka koji bi pokazali da bi se situacija dotičnih proizvođača izvoznika koji surađuju mogla promijeniti u predvidivoj budućnosti.
(200)
Nadalje, ispitni je postupak pokazao da je vlada NRK-a ukinula kineski sustav izvoznih kvota koji se primjenjivao tijekom privremene revizije radi izmjene i da nije vjerojatno da će ga ponovo uvesti, posebno s obzirom na vladinu politiku orijentiranu na izvoz u vezi sa sektorom bicikala spomenutu u uvodnoj izjavi 203. Nadalje, ispitni postupak nije otkrio nikakve dokaze da će se ponašanje izvoznih cijena tih triju trgovačkih društava značajno promijeniti u predvidivoj budućnosti.
(201)
Stoga se smatra da je priroda promijenjenih okolnosti koje su dovele do dampinških marži izračunanih za tri kineska proizvođača izvoznika koji surađuju trajna.
(202)
Što se tiče pristojbe na području cijele zemlje za NRK, ispitni postupak nije otkrio nikakve promijenjene okolnosti i predlaže se zadržavanje razine pristojbe utvrđene tijekom privremene revizije radi izmjene.
(203)
Također je ispitano je li daljnja primjena mjere potrebna za uklanjanje učinka dampinga. Prema kineskom udruženju za bicikle, ukupna proizvodnja bicikala u NRK-u iznosila je 83,45 milijuna jedinica 2011., što je porast od 2,3 % u usporedbi s 2010. Nadalje, kineska industrija bicikala i dalje je orijentirana na izvoz. Stoga je 2011. NRK izvezao 55,72 milijuna bicikala ili 67 % ukupne proizvodnje, što je pad od 4,2 % u odnosu na 2010. Domaća prodaja iznosila je otprilike 23,73 milijuna jedinica 2011. Najvažnija proizvodna regija u NRK-u je Tianjin, gdje je proizvedena otprilike polovina ukupne proizvodnje 2011. Prema razvojnom planu lake i tekstilne industrije općine Tianjin za 12. petogodišnji plan, u tom se području razvijaju novi industrijski parkovi specijalizirani za proizvodnju bicikala. Iz toga slijedi da procjenjuje da će do 2015. proizvodni kapacitet bicikala u području općine Tianjin doseći 55 milijuna bicikala, što je porast od 44 % u usporedbi s 2011., a otprilike polovina proizvodnje bit će za izvoz (što premašuje ukupnu potrošnju bicikala u Uniji u RRIP-u).
(204)
Nadalje, tri trgovačka društva koja surađuju prijavila su stopu iskorištenosti kapaciteta između 72 % i 81 % tijekom RRIP-a. Ekstrapolacijom se može procijeniti da rezervni kapacitet kineske industrije premašuje 25 milijuna bicikala, što je više nego dvostruko više od ukupne proizvodnje industrije Unije tijekom RRIP-a i 24 % više od ukupne potrošnje u Uniji. Uz to, budući da je proizvodnja bicikala radno intenzivna, čini se da su zbog značajnog broja jeftine radne snage dostupne u NRK-u kineski proizvođači u mogućnosti vrlo brzo stvoriti novi kapacitet.
(205)
Nadalje, u pogledu obujma, tržište Unije drugo je najveće u svijetu, nakon kineskog, što čini Uniju vrlo privlačnom u smislu potencijalne potražnje.
(206)
Nalazi iz ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera (vidjeti uvodnu izjavu 14.) potvrđuju da je tržište Unije i dalje tržište privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima i da bi oni u izostanku bilo kakvih mjera vrlo vjerojatno preusmjeravali značajan obujam u Uniju.
(207)
Nadalje, ostala potencijalno važna izvozna tržišta za NRK imaju antidampinške mjere na snazi (Kanada (28)) što smanjuje broj potencijalnih tržišta trećih zemalja otvorenih za kineski uvoz bez pristojbi.
(208)
Podsjeća se da je SAD u prošlosti imao domaću proizvodnju bicikala i da je na snazi imao antidampinške mjere protiv NRK-a. Međutim, nakon što su antidampinške pristojbe stavljene izvan snage krajem 90.-ih, kineski uvoz u velikim je količinama ušao na američko tržište. Domaća proizvodnja gotovo je nestala sljedećih godina. Procjenjuje se da je 99 % bicikala prodanih u Americi 2011. bilo uvezeno; 93 % iz NRK-a i 6 % iz Tajvana. Domaća proizvodnja bicikala u SAD-u procjenjuje se na oko 56 000 jedinica godišnje, uz godišnju potrošnju od oko 16 milijuna bicikala. Ukupna vrijednost američkog tržišta bicikala (uključujući prodaju povezanih dijelova i dodataka) procjenjivala se na 6 milijardi USD u 2011.
(209)
Zaključno, kineska industrija bicikala je industrija orijentirana na izvoz s prethodnim slučajevima nepravednog određivanja cijena na različitim tržištima diljem svijeta. Nadalje, nalazi iz ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera potvrdili su nastavak interesa kineskih izvoznika za tržište Unije. Nadalje, to ponašanje ukazuje na to da bi, stave li se mjere izvan snage, na tržište Unije vrlo vjerojatno bio usmjeren jeftin kineski uvoz s ciljem da se preuzme domaće tržište. Stoga se može zaključiti da je daljnja primjena mjera potrebna za uklanjanje učinka dampinga.
(210)
Nakon objave tvrdilo se da je analiza zanemarila to što rast proizvodnje u NRK-u ograničava dostupnost radne snage, i da NRK gubi prednost u vezi s troškom rada pred ostalim južnoazijskim zemljama koje posluju u skladu s preferencijalnim trgovinskim sporazumima. S obzirom na nesuradnju, ta se tvrdnja nije mogla provjeriti, te je stoga odbačena.
2. Šteta
(211)
Što se tiče temelja za pokretanje privremene revizije po službenoj dužnosti, ispitni postupak ispitao je sljedeće promjene strukture industrije bicikala EU-a: i. prijelaz s punog ciklusa proizvodnje na (djelomične) postupke sklapanja u kojima se koriste uvezeni dijelovi; ii. promjenu u razini troška zbog povećanja i premještanja te izgradnje novih proizvodnih pogona u središnjoj i istočnoj Europi; iii. promjenu izbora korištene sirovine iz čelika u slitinu u skladu s trendovima potrošača. Kao rezultat nalaza navedenih u uvodnoj izjavi 162., sve gore navedene promjene traju još uvijek i njihova priroda je globalna, zbog čega nije vjerojatno da će se promijeniti u predvidivoj budućnosti.
(212)
U pogledu ocjene vjerojatnosti nastavka štete, s obzirom na osjetljivu situaciju industrije Unije, kako je opisano u uvodnim izjavama od 184. do 187., vjerojatno je da proizvođači iz Unije neće moći izdržati daljnji cjenovni pritisak koji bi vršio kineski dampinški uvoz i da će, slijedom toga, biti prisiljeni povući se s tržišta Unije, što će za posljedicu imati gubitak zaposlenosti i ulaganja, tehnologije i praktičnog znanja (vidjeti uvodne izjave 247. i 248.). Stoga se može zaključiti da u ovom slučaju postoji vjerojatnost nastavka štete stave li se mjere izvan snage.
(213)
Neke su stranke tvrdile da industrija Unije ne trpi materijalnu štetu jer podaci dostupni javnosti ukazuju na to da je njeno financijsko stanje dobro. Treba napomenuti da se financijska situacija industrije Unije ocjenjuje na temelju podataka prikupljenih i provjerenih tijekom ispitnog postupka od reprezentativnog uzorka proizvođača iz Unije. Tu ocjenu ne mogu zamijeniti podaci dostupni javnosti vezani za neke proizvođače iz Unije čak ni ako je njihova proizvodna i prodajna vrijednost navodno velika. Stoga nalazi ispitnog postupka analizirani u uvodnim izjavama od 162. do 187. proturječe podacima koje su dostavile te stranke. Zato se smatralo da su njihove tvrdnje neutemeljene.
(214)
Također se tvrdilo da bi nastavak primjene antidampinških mjera protiv NRK-a bio diskriminirajući jer je i uvoz iz ostalih trećih zemalja navodno dampinški i uzrokuje štetu, posebno onaj iz Šri Lanke, a na snazi nisu nikakve antidampinške mjere protiv uvoza iz tih zemalja. Kao rezultat ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera, antidampinške mjere proširene su na uvoz bicikala, između ostalog, iz Šri Lanke. Osim toga, nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da bi stvarni proizvođači u dotičnoj zemlji vršili damping. S toga se tvrdnja te stranke smatrala neutemeljenom i odbačena je.
G. UZROČNOST
1. Uvod
(215)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitivalo se je li dotični dampinški uvoz uzrokovao materijalnu štetu koje je pretrpjela industrija Unije. Također su ispitani i poznati čimbenici osim dampinškog uvoza koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu. Posebno su analizirani rezultati ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera.
2. Učinak kineskog dampinškog uvoza
(216)
Kineski uvoz smanjio se tijekom razmatranog razdoblja, i predstavljao 2,9 % tržišnog udjela u RRIP-u. Taj relativno nizak i sve manji tržišni udio treba promotriti u kontekstu uvoza koji izbjegava mjere iz Indonezije, Malezije, Šri Lanke i Tunisa (vidjeti uvodne izjave 223. i 224.).
(217)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 160., zaključeno je da uvoz iz NRK-a i dalje značajno smanjuje prodajnu cijenu industrije Unije na tržištu Unije, čime vrši značajan pritisak na razinu cijena na tržištu Unije.
(218)
Istodobno, većina pokazatelja štete pokazivala je opadajuće kretanje, a posebno obujam proizvodnje (- 19 %) i prodaje (- 9 %), kapacitet (- 5 %) i iskorištenost kapaciteta (- 14 %).
(219)
Profitabilnost industrije Unije opadala je tijekom cijelog razmatranog razdoblja, a industrija Unije bila je blizu razine najnižeg praga isplativosti zbog pritiska kineskih cijena. Zbog toga industrija Unije nije mogla povisiti cijene na profitabilne razine, a da ne izgubi značajan tržišni udio.
(220)
Stoga se zaključuje da je pritisak koji je posljedica uvoza bicikala po dampinškim cijenama imao presudan učinak na trenutačno osjetljivo gospodarsko stanje industrije Unije.
(221)
Nakon objave se tvrdilo da važnost opadajućih razina proizvodnje i iskorištenosti kapaciteta nije odgovarajuće potkrijepljena, posebno uzimajući u kontekst činjenicu da se smatralo da smanjenje proizvodnje nema učinka na profitabilnost. Napominje se da su svi elementi štete bitni za ocjenu gospodarskog stanja industrije Unije, neovisno o tome imaju li utjecaj na razine profitabilnosti u ovom slučaju. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 237., smanjenje profitabilnosti ili drugih pokazatelja vezanih za dobit nije uzrokovalo tržište koje se smanjuje, već se ono može pripisati stalnom pritisku kineskog dampišnkog uvoza. Argument je stoga odbijen.
(222)
Ista je stranka tvrdila i da razvoj tržišnog udjela kineskog uvoza nije bio odgovarajuće analiziran jer u analizi nije uzet u obzir nagli pad uvoza tijekom razmatranog razdoblja. Također se tvrdilo da u analizi uzročnosti nije uzet u obzir pozitivno kretanje cijena tog izvoza. Kao odgovor na tu tvrdnju podsjeća se da sve manji obujam kineskog uvoza treba promotriti u kontekstu nalaza usporednog ispitnog postupka protiv izbjegavanja mjera (vidjeti uvodnu izjavu 216.). Kretanje cijena kineskog uvoza utvrđeno na temelju Eurostata nije toliko značajno jer ne uzima u obzir razvoj cijena uvoza kineskih bicikala preko zemalja koje izbjegavaju mjere. Argument je na temelju toga odbačen.
3. Učinak uvoza koji izbjegava mjere
(223)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., ispitni postupak protiv izbjegavanja mjera utvrdio je izbjegavanje mjera na snazi protiv NRK-a putem postupka sklapanja i pretovara preko Indonezije, Malezije, Šri Lanke i Tunisa. Na temelju tih nalaza, razlika između obujma uvoza iz tih zemalja prijavljenog u Eurostatu i obujma koji su izvozili poznati stvarni proizvođači, tj. oni koji su ispunili uvjete za izuzeće od proširenih mjera na temelju razloga određenih Uredbom (EU) br. 501/2013, smatrala se uvozom koji izbjegava mjere na snazi.
(224)
U kontekstu analize uzročnosti, za taj uvoz smatralo se da zapravo potječe iz Kine i zbog toga bi ga trebalo razmotriti zajedno s izravnim uvozom iz Kine. Na temelju toga, utvrđeni obujam kineskog uvoza dosegao je 1 904 761 jedinicu tijekom RRIP-a. Uvoz je 2008. dosegao 2 321 240 jedinica. U 2009. smanjio se na 1 802 101 jedinica, tj. za 22 %, a 2010. se smanjio na gotovo iste razine kao 2008. i dosegao 10,6 % tržišnog udjela. Konačno, uvoz se ponovo smanjio u RRIP-u za 13 % i dosegao tržišni udio od 9,5 %. Tijekom razmatranog razdoblja, obujam uvoza smanjio se za 18 %. U kontekstu smanjivanja tržišta (vidjeti uvodnu izjavu 153.), opisano smanjenje obujma uvoza nije imalo za posljedicu značajan gubitak tržišnog udjela jer se potonji smanjio tek za 0,8 % tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na to da je ponuda proizvoda uvoza iz NRK-a i uvoza koji izbjegava mjere nepoznata, nema smisla uspoređivati cijene tih uvoza s cijenama industrije Unije na tržištu Unije.
Tablica 16.
Uvoz iz NRK-a zajedno s uvozom koji izbjegava mjere iz Indonezije, Malezije, Šri Lanke i Tunisa
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza (jedinice)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Indeks (2008. = 100)
100
78
95
82
Tržišni udio
10,3 %
8,8 %
10,6 %
9,5 %
Izvor: Eurostat.
(225)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da je analiza učinka uvoza koji izbjegava mjere manjkava jer se temeljila samo na učinke u vezi s obujmom, pa nije uključivala nikakvu usporedbu cijena na temelju analize ponude proizvoda. Tvrdilo se da je taj nedostatak analize rezultat pogreške u postupku jer je analiza ponude proizvoda izostavljena iako su proizvođači izvoznici iz dotičnih zemalja surađivali. Osim toga, tvrdilo se da uvoz iz tih zemalja u Uniju obuhvaća jeftine dječje bicikle ili ostale bicikle koji ne konkuriraju biciklima koji se proizvode u Uniji. Kao odgovor na taj argument, napominje se da nije bilo moguće izvršiti analizu ponude proizvoda iz razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 192. Također, većina uvoza koji izbjegava mjere bio je pretovar, pa u tim slučajevima nije bilo dostupnih podataka o ponudi proizvoda. Konačno, napominje se da je utvrđeno da proizvođači iz Unije proizvode sve segmente proizvoda; stoga se smatralo da je argument o navodnom nekonkurentnom uvozu dječjih i jeftinih bicikala neutemeljen.
4. Učinak ostalih čimbenika
4.1. Uvoz iz ostalih zemalja
(226)
Ukupni uvoz iz ostalih trećih zemalja iznosio je 6 931 333 jedinice tijekom RRIP-a. Ta razina uvoza blago se povećala za 1 % tijekom razmatranog razdoblja.
(227)
S obzirom na smanjenje potrošnje u Uniji, tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je relativno stabilan, dosegavši 34 % u RRIP-u.
(228)
Tajvan je ostao glavna zemlja izvoznica u Uniju s relativno stabilnim tržišnim udjelom tijekom razmatranog razdoblja, i predstavljao je 14 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.
(229)
Tajland je druga najveća zemlja izvoznica u Uniju. Njegov tržišni udio smanjio se za 2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja, tj. sa 7 % 2008. na 5 % u RRIP-u.
(230)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 157., cijene iz Eurostata ne uzimaju u obzir razne kombinacije proizvoda iz svake zemlje i stoga se u vezi s kretanjem cijena koriste samo indeksi. S obzirom na to da je ponuda proizvoda uvezenih iz ostalih trećih zemalja nepoznata, nema smisla uspoređivati cijene tog uvoza s cijenama industrije Unije na tržištu Unije.
(213)
Međutim, trebalo bi napomenuti da samo uvoz iz Tajvana premašuje obujam kineskog uvoza (uključujući i uvoz koji izbjegava mjere). U tom pogledu trebalo bi napomenuti da je uvoz bicikala iz Tajvana uglavnom usmjeren na tržište visokokvalitetnih proizvoda i nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji govore suprotno. Stoga se zaključuje da se taj uvoz ne može smatrati uzrokom štete za industriju Unije.
(232)
Nekoliko stranaka tvrdilo je da se uvoz iz ostalih trećih zemalja vrši po nižim cijenama nego kineski uvoz i da zato kineski uvoz nije uzrokovao materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Taj argument nije se mogao prihvatiti jer se prosječne uvozne cijene nisu mogle utvrditi na temelju Eurostata iz razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 157., zbog čega se po tom pitanju nije mogao donijeti nikakav zaključak.
(233)
Jedna druga stranka tvrdila je da se očekuje porast uvoza iz trećih zemalja koje podliježu općem sustavu povlastica (OSP) od 1. siječnja 2011. nadalje (Kambodža i Bangladeš). Međutim, učinak uvoznih cijena i količina i utjecaj na tržište Unije ne mogu se ocjenjivati a priori. Uz to, nisu bili dostupni nikakvi podaci o sposobnosti tih zemalja da povećaju proizvodni kapacitet i obujam prodaje na tržište Unije. Na temelju toga ne može se donijeti čvrst zaključak, zbog čega se ta tvrdnja morala odbaciti.
(234)
Nakon objave stranke su tvrdile da analiza učinka uvoza iz trećih zemalja s preferencijalnim trgovinskim sporazumima nije bila odgovarajuće uzeta u obzir jer se za uvoz iz tih zemalja tvrdilo da je značajan u smislu obujma u usporedbi s kineskim uvozom, a i neke od cijena tog uvoza također su bile značajno niže. U tom kontekstu podsjeća se da je NRK drugi najveći uvoznik u Uniju. Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja bio je manji od obujma uvoza kineskih bicikala. Također, protiv tih zemalja nisu iznesene optužbe za damping. Stoga je zaključeno da uvoz iz tih zemalja ne bi imao učinak koji bi prekinuo utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između velikog obujma dampinškog uvoza iz Kine koji se preklapao s nastavkom materijalne štete za industriju Unije. Na temelju toga, argument je odbačen.
Tablica 17.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (29)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinice
Tržišni udio
Cijena EUR/jedinica
Jedinice
Tržišni udio
Cijena EUR/jedinica
Jedinice
Tržišni udio
Cijena EUR/jedinica
Jedinice
Tržišni udio
Cijena EUR/jedinica
Tajvan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indeks
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Tajland
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indeks
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostali
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indeks
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Ukupno
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indeks
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Izvor: Eurostat.
4.2. Kretanje potrošnje
(235)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 153., od 2008. do RRIP-a potrošnja se smanjila za 10 %. Međutim, industrija Unije zadržala je i čak malo povećala svoj tržišni udio (vidjeti uvodnu izjavu 168.). Stoga smanjenje tržišta ne može biti izvor štete.
4.3. Gospodarska kriza i klimatski uvjeti
(236)
Neke stranke tvrdile su da su prevladavajući negativni gospodarski uvjeti u Uniji utjecali na kupovno ponašanje potrošača tijekom razmatranog razdoblja. Također se tvrdilo da su loši vremenski uvjeti u Uniji 2011. imali barem djelomičan utjecaj na stanje industrije Unije. Ti čimbenici navodno su za posljedicu imali sveukupno smanjenje potrošnje bicikala u Uniji.
(237)
Ispitni postupak zaista je pokazao smanjenje potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 234., smanjenje tržišta ne može se smatrati izvorom štete.
(238)
Te stranke također su tvrdile da su se proizvodnja i zaposlenost smanjili samo kako bi pratili kretanje potrošnje, a ne zbog dampinškog uvoza. Međutim, s obzirom na to da industrija bicikala nema visoke fiksne troškove, pad proizvodnje nije utjecao na profitabilnost industrije bicikala Unije. Što se tiče zaposlenosti, ona je pod utjecajem procesa restrukturiranja koje provodi industrija Unije. U svakom slučaju, to kretanje ne objašnjava negativan trend ostalih pokazatelja štete.
4.4. Nedampinški uvoz
(239)
Nedampinški uvoz jednog od proizvođača izvoznika koji surađuju predstavljao je zanemarive količine, tj. gotovo 0 % ukupnog uvoza iz NRK-a i stoga nije mogao imati primjetan učinak na stanje industrije Unije.
4.5. Električni bicikli
(240)
Tvrdilo se da je štetu koju je pretrpjela industrija U nije uzrokovao razvoj električnih bicikala koji su navodno počeli zamjenjivati dotični proizvod. Međutim, razvoj električnih bicikala započeo je vrlo nedavno, pa su oni predstavljali samo zanemariv obujam prodaje tijekom RRIP-a. Stoga to nije moglo utjecati na stanje industrije Unije.
4.6. Učinak strukturalnih promjena
(241)
Nakon objave jedna je stranka tvrdila da Komisija u svojoj analizi štete i uzročnosti nije uspješno analizirala utjecaj prepoznatih strukturalnih promjena tržišta i industrije Unije. Za primjer se tvrdilo da Komisija u svojoj analizi troškova proizvodnje nije uzela u obzir utjecaj premještanja proizvodnje prema istočnoeuropskim zemljama. Kao odgovor na tu tvrdnju, napominje se da je provedena analiza trajne prirode tih promjena (vidjeti uvodnu izjavu 162.) i zaključeno je da je priroda tih promjena trajna (vidjeti uvodnu izjavu 211). Iz tog razloga provedena je nova analiza štete na temelju uzorka proizvođača iz Unije odabranog kako bi odražavao te strukturalne promjene. Stoga se smatra da je utjecaj takvih promjena odgovarajuće uzet u obzir u analizi štete i uzročnosti. Argument je stoga odbijen.
4.7. Zaključak
(242)
Unatoč sve manjoj potrošnji u Uniji, utvrđeno je da značajan obujam izravnog dampinškog uvoza ili dampinškog uvoza koji izbjegava mjere kineskih bicikala ušao na tržište Unije. Relativno stabilan i značajan tržišni udio tog uvoza tijekom razmatranog razdoblja preklapao se s razdobljem stalne gospodarske ranjivosti industrije Unije (vidjeti uvodne izjave od 184. do 187.). Stoga se zaključuje da postoji uzročno-posljedična veza između uvoza iz NRK-a (izravnog i onog koji izbjegava mjere) i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(243)
Razmotreni su i ostali čimbenici, kao utjecaj uvoza iz ostalih trećih zemalja, razvoj potrošnje, gospodarska kriza i klimatski uvjeti, nedampinški uvoz i razvoj elektroničkih bicikala. Ni za jedan od tih čimbenika nije utvrđeno da je dovoljno značajan da prekine uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između kineskog dampinškog uvoza i pretrpljene materijalne štete.
(244)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog izvoza, privremeno je zaključeno da je dampinški izvoz iz NRK-a zajedno s uvozom koji izbjegava mjere prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
H. INTERES UNIJE
1. Uvod
(245)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je postoje li, usprkos zaključku o štetnom dampingu, uvjerljivi razlozi na temelju kojih se može jasno zaključiti da zadržavanje antidampinških mjera protiv uvoza iz NRK-a po dolje određenim stopama (vidjeti uvodnu izjavu 279.) ne bi bilo u interesu Unije.
(246)
Trebalo bi podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak privremena revizija u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(247)
Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, proizvođača dijelova za bicikle, nepovezanih uvoznika i korisnika.
2. Interes industrije Unije
(248)
Ispitni postupak pokazao je da je stanje industrije osjetljivo. S obzirom na značajan obujam dampinškog uvoza iz NRK-a i vjerojatnost nastavka dampinga i štete, postoji velika vjerojatnost da bi proizvodnja u Uniji nestala stave li se mjere izvan snage.
(249)
Industrija Unije značajno pridonosi tehnološkom napretku i proizvodnji izvedenih proizvoda, poput nedavno razvijenih bicikala na električni pogon (EPAC) i elektroničkih bicikala koji ne bi bili gospodarski održivi bez industrije bicikala u Uniji. Nadalje, industrija Unije pridonosi ciljevima u vezi s okolišem kao što su dekarbonizacija i razvoj prijevoza prihvatljivog za okoliš.
(250)
Industrija Unije također je pokretačka sila za povezane industrije, poput proizvodnje dijelova i dodataka za bicikle, i povezanih usluga. Sveukupno, industrija Unije izravno i neizravno stvara između 60 000 i 70 000 radnih mjesta na tržištu Unije.
(251)
Industrija Unije poduzela je napore oko restrukturiranja i ulagala u inovacije, što bi propalo kad bi industrija Unije nestala. Suprotno tome, kad bi mjere bile na snazi, industrija Unije mogla bi održati ili čak povećati obujam prodaje i tako ostvariti potreban povrat ulaganja, zahvaljujući kojemu bi mogla nastaviti ulagati u nove tehnologije i inovacije.
(252)
U pogledu zaključaka o stanju industrije Unije navedenima u uvodnim izjavama od 184. do 187., može se očekivati da bi se, bez mjera, gospodarsko stanje industrije Unije vjerojatno značajno pogoršalo i na kraju dovelo do rizika od prekida proizvodnje. Stoga su antidampinške mjere u interesu industrije Unije.
3. Interes proizvođača dijelova za bicikle
(253)
Udruženje proizvođača dijelova za bicikle (COLIPED) istupilo je tijekom ispitnog postupka. Udruženje COLIPED dostavilo je podatke da u Uniji postoji oko 370 trgovačkih društava koja nabavljaju komponente za proizvođače bicikala i zapošljavaju oko 16 000 osoba. Industrija dobavljača ovisi o nastavku proizvodnje bicikala u Uniji.
(254)
53 proizvođača dijelova za bicikle koja predstavljaju 39 % ukupnog prometa industrije dijelova za bicikle procijenjenog na 1,2 milijarde EUR javila su se i podržala mjere. Proizvođači dijelova za bicikle imaju korist od proširenja postojećih mjera na osnovne dijelove za bicikle (vidjeti uvodnu izjavu 1.). Postojeći program izuzeća (vidjeti uvodnu izjavu 1.) potiče lokalnu proizvodnju dijelova za bicikle ograničavanjem udjela korištenih kineskih dijelova za bicikle na manje od 60 % ukupne vrijednosti. Zahvaljujući mjerama na snazi, industrija Unije imala je priliku razviti se i ulagati u nove projekte kako bi nastavila proizvodnju određenih osnovnih dijelova za bicikle u Uniji.
(255)
U tom pogledu utvrđeno je da će, bez mjera i zbog očekivanog prekida proizvodnje bicikala u Uniji, industrija dijelova za bicikle u Uniji također trpjeti negativne posljedice jer će izgubiti kupce. Stoga se zaključuje da bi uvođenje amtidampinških mjera bilo u interesu industrije dijelova za bicikle.
4. Interes korisnika/potrošača
(256)
Europska biciklistička federacija (ECF), krovna federacija nacionalnih biciklističkih udruženja u Europi, podržala je nastavak antidampinških mjera na snazi. ECF je tvrdio da je lokalna proizvodnja u interesu potrošača jer osigurava kvalitetu i sigurnost, kao i specijalizirane službe za korisnike.
(257)
ECF je tvrdio da bi porast uvoza iz NRK-a imao negativan utjecaj na visoku razinu kvalitete i sigurnosnih standarda u Uniji, na štetu potrošača.
(258)
Procjenjuje se da utjecaj antidampinških pristojba na potrošačke cijene nije značajan jer većina proizvođača bicikala iz Unije posluje u skladu s programom izuzeća, dok se osnovni dijelovi za bicikle mogu uvesti iz NRK-a bez pristojbe do 60 % ukupne vrijednosti korištenih dijelova.
(259)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za korisnike/potrošače. Unatoč mjerama na snazi, moguće je dobavljati bicikle iz NRK-a, kao i zemalja koje nemaju mjere na snazi. Stoga se zaključuje da antidampinške mjere nemaju značajan negativni utjecaj na korisnike u Uniji.
(260)
Nakon objave jedna je stranka tvrdila da analiza nije u obzir uzela negativni utjecaj mjera na korisnike u obliku dodatnih troškova koje nameću mjere. Napominje se da se ECF koji predstavlja potrošače javio kako bi podržao mjere radi kvalitete i sigurnosti (vidjeti uvodnu izjavu 255.). Osim toga, zahvaljujući programu izuzeća korisnici već imaju koristi od snižene cijene određenih dijelova za bicikle (vidjeti uvodnu izjavu 257.). Stoga se taj argument smatrao neutemeljenim.
5. Interes nepovezanih uvoznika
(261)
Nijedan nepovezani uvoznik nije surađivao s ispitnim postupkom. Stoga nije bilo moguće ocijeniti utjecaj mjera tijekom RRIP-a. Također bi trebalo podsjetiti da svrha antidampinških mjera nije spriječiti uvoz nego ponovno uspostaviti poštenu trgovinu i spriječiti uvoz po štetnim, dampinškim cijenama.
(262)
Podsjeća se da postoje drugi izvori uvoza i da su oko 45 % potrošnje bicikala zapravo uvezeni bicikli.
(263)
S obzirom na to da bi uvoz iz NRK-a po poštenim cijenama i dalje smio ulaziti na tržište Unije, i na to da bi se nastavio i uvoz iz trećih zemalja, vjerojatno je da bi se tradicionalno poslovanje uvoznika nastavilo čak i kad bi se zadržale antidampinške mjere protiv NRK-a. Izmijenjene antidampinške mjere za tri proizvođača izvoznika koja surađuju povećala bi mogućnosti uvoza iz NRK-a po 0 % ili sniženoj stopi. Stoga se zaključuje da antidampinške mjere nemaju značajan negativni utjecaj na nepovezane uvoznike u Uniji.
6. Učinkovitost mjera
(264)
Jedna stranka tvrdila je da mjere ne bi bile učinkovite s obzirom na to da industrija Unije i dalje trpi štetu nakon što su antidampinške mjere na snazi gotovo 20 godina. Napominje se da je, unatoč mjerama na snazi, potvrđeno da su kineski proizvođači izvoznici izbjegavali mjere pretovarom preko ostalih trećih zemalja, što barem djelomično objašnjava stanje industrije Unije tijekom RRIP-a. Stoga je argument odbačen.
(265)
Nakon objave, neke su stranke tvrdile da mjere koje postoje više od 23 godina nisu opravdane ni na pravnom temelju, niti na temelju trgovinske politike. Kao odgovor na tu tvrdnju napominje se da ne postoje vremenska ograničenja za trajanje mjera sve dok su ispunjeni uvjeti za njihovo uvođenje i zadržavanje. Osim toga, u ovom slučaju mjere su opravdane jer su nalazi potvrdili postojanje štetnog dampinga. Nadalje, stanje industrije Unije dodatno otežava izbjegavanje mjera. Stoga se argument odbacuje.
7. Zaključak
(266)
Nastavak mjera na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a očito bi bio u interesu industrije Unije i dobavljača dijelova za bicikle Unije. Omogućit će industriji Unije rast i oporavak od stanja koje je prouzrokovao dampinški uvoz. Nadalje, na uvoznike neće znatno utjecati jer će bicikli uvezeni po poštenim cijenama iz NRK-a i ostalih trećih zemalja i dalje biti prisutni na tržištu. Uz to, zbog tog što industrija Unije u znatnoj mjeri koristi postojeći program izuzeća, zaključeno je da postojeće mjere nemaju značajan negativni učinak na korisnike/potrošače. U suprotnom, kad bi se mjere stavile izvan snage, proizvođači bicikala iz Unije vjerojatno bi prekinuli proizvodnju, što bi ugrozilo i opstanak proizvođača dijelova za bicikle iz Unije.
(267)
S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera po naznačenim stopama (uvodna izjava 279.) na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
I. PREDLOŽENE PRISTOJBE
1. Razina uklanjanja štete
(268)
S obzirom na zaključke u vezi s dampingom, nastalom štetom i interesom Unije, trebalo bi zadržati postojeće mjere kako su uvedene Provedbenom uredbom (EU) br. 990/2011, osim u niže određenim slučajevima.
(269)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije.
(270)
Mjere bi trebalo uvesti na razini dovoljnoj za uklanjanje štete koju je uzrokovao navedeni uvoz bez prekoračenja utvrđene dampinške marže. Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da sveukupno ostvari dobit prije oporezivanja koju od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza. Profitna marža prije oporezivanja koja se koristila za ovaj izračun bila je 8 % prometa od prodaje bicikala. Ta je stopa ista kao u prethodnom ispitnom postupku jer nije bilo naznaka da bi se trebala promijeniti.
(271)
S obzirom na nisku suradnju iz NRK-a kako je navedeno u uvodnim izjavama 22. i 24., nalazi za trgovačka društva koja surađuju ne mogu se smatrati reprezentativnima za tu zemlju. Slijedom toga, dampinška marža na području cijele zemlje ostaje nepromijenjena kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 1095/2005.
(272)
Za dva proizvođača izvoznika koji surađuju za koje je utvrđen damping, marže štete utvrđene su na temelju usporedbe njihovih vlastitih izvoznih cijena, na istoj razini trgovine, s neštetnim cijenama industrije Unije za odgovarajuću vrstu proizvoda. Za treće trgovačko društvo, za koje nije utvrđen damping, nije izračunana marža štete. Za društvo Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd nije utvrđena marža štete. Međutim, značajna marža štete viša od dampinške marže utvrđena je za društvo Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
(273)
Nakon objave jedno je trgovačko društvo tvrdilo da je ciljna dobit od 8 % utvrđena pri tržišnim uvjetima koji ne odgovaraju trenutačnom stanju i da Komisija nije dala odgovarajuće obrazloženje kojim bi opravdala zadržavanje ciljne dobiti utvrđene u prethodnom ispitnom postupku, spomenutom u uvodnoj izjavi 5. Napominje se da u okviru trenutačne revizije nije bilo naznaka da bi se stopa ciljne dobiti trebala promijeniti. Dotična stranka nije dostavila nikakav utemeljeni izračun alternativne razine ciljne dobiti koja bi se trebala koristiti. Stoga je argument odbačen.
2. Konačne mjere
(274)
Što se tiče triju kineskih grupa izvoznika koje surađuju, stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga, one odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka kada su u pitanju te grupe. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode te grupe, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neka druga grupa koja se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(275)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (30) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će biti izmijenjena u skladu s tim tako što će se dopuniti popis društava kojima su određene individualne pristojbe.
(276)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RRIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(277)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene posebne mjere uključuju sljedeće: dostavljanje carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima propisanima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike.
(278)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja dotičnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja primjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojba te posljedično uvođenje pristojbe na cijelom području zemlje,
(279)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, stope pristojbe za izvoznike koji surađuju utvrđene su na razini potrebnoj kako bi se uklonila šteta industriji Unije. Za Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd i Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd stope pristojbe temelje se na dampinškim maržama utvrđenima u ispitnom postupku jer su one bile niže od marža štete. Za Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd marža štete bila je niža od dampinške marže, stoga je pristojba utvrđena na razini marže štete.
(280)
Pojedinačne stope pristojbi izračunane za RRIP trebale bi biti sljedeće:
Trgovačko društvo
Konačna pristojba
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd
0 %
Sva ostala trgovačka društva
48,5 %
(281)
Napominje se da se, prema članku 2. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 71/97, antidampinška pristojba od 48,5 % uvedena za sva ostala trgovačka društva ovom Uredbom (vidjeti uvodnu izjavu 279.) primjenjuje i na uvoz osnovnih dijelova za bicikle podrijetlom iz NRK-a, kako je definirano u članku 1. Uredbe (EZ) br. 71/97,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bicikala i ostalih sličnih vozila (uključujući dostavne tricikle, no isključujući jednocikle), bez motornog pogona, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 8712 00 30 i ex 8712 00 70 (oznake TARIC 8712007091 i 8712007099), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Konačna pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd
0 %
B774
Sva ostala trgovačka društva
48,5 %
B999
3. Primjena stopa individualne pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Nastavlja se primjena proširenja antidampinške pristojbe uvedene na uvoz bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine na uvoz određenih dijelova bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine Uredbom (EZ) br. 71/97.
Konačna antidampinška pristojba navedena u članku 2. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 71/97 je antidampinška pristojba za „sva ostala trgovačka društva” uvedena člankom 1. stavkom 2.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. svibnja 2013.