NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
32013R0099
L 039/12
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 99/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 15. siječnja 2013.
o europskome statističkom programu od 2013. do 2017.
(Tekst značajan za EGP i Švicarsku)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostave nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),
budući da:
(1)
Pouzdani empirijski podaci i statistika su prijeko potrebni za mjerenje napretka i ocjenjivanje učinkovitosti politika i programa Unije, a posebno u kontekstu Strategije Europa 2020. određene u Priopćenju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (Strategija Europa 2020.).
(2)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici (2), trebalo bi utvrditi višegodišnji europski statistički program („višegodišnji program”), koji pruža okvir za financiranje aktivnosti Unije.
(3)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009, višegodišnji program trebalo bi osigurati okvir za razvoj, izradu i diseminaciju europske statistike, glavna područja i ciljeve aktivnosti predviđenih u razdoblju od najviše pet godina. Tim bi se programom trebalo utvrditi prioritete u pogledu potreba za informacijama s ciljem provođenja aktivnosti Unije. Potrebno je odvagnuti te potrebe u odnosu na potrebna sredstva na razini Unije i na nacionalnoj razini za pružanje potrebne statistike, kao i u odnosu na dužnost izvještavanja i povezane troškove davatelja podataka, posebno vodeći računa o učinkovitosti u odnosu na troškove.
(4)
Razvoj, izradu i diseminaciju europske statistike u zakonodavnom okviru višegodišnjeg programa trebalo bi postići bliskom i koordiniranom suradnjom u okviru Europskog statističkog sustava (ESS) između statističkog tijela Unije, odnosno Komisije (Eurostata), i nacionalnih zavoda za statistiku i ostalih nacionalnih tijela koja određuju države članice (3) (pod zajedničkim nazivom „nacionalna statistička tijela”). Profesionalna neovisnost nacionalnih zavoda za statistiku i Komisije (Eurostata) nužna je za pružanje vjerodostojnih i visokokvalitetnih statističkih podataka.
(5)
Pojačana suradnja između Komisije (Eurostata) i nacionalnih zavoda za statistiku je prijeko potrebna radi povećanja kvalitete europske statistike. Takva pojačana suradnja trebala bi se uglavnom usredotočiti na pružanje daljnjeg metodološkog osposobljavanja o statistici i povezanim pitanjima, na razvoj i diseminaciju postojećih dobrih praksi u okviru ESS-a te na razmjenu osoblja između država članica i Komisije (Eurostata) u oba pravca.
(6)
Provedba višegodišnjeg programa prilika je za izradu harmonizirane europske statistike kako bi se doprinijelo razvoju, izradi i diseminaciji zajedničkih, usporedivih i pouzdanih statističkih informacija na razini Unije.
(7)
Visokokvalitetna statistika koja se razvija, izrađuje i širi u sklopu višegodišnjeg programa ključna je za odlučivanje koje se temelji na dokazima i trebala bi biti pravodobno dostupna i doprinijeti provedbi politika Unije u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Strategijom Europa 2020. i ostalim politikama sadržanima u strateškim prioritetima Komisije za razdoblje 2010.-2014., odnosno jačanje i integraciju gospodarskog upravljanja, klimatske promjene, reformiranu poljoprivrednu politiku, rast i socijalnu koheziju, ravnopravnost spolova, Europu naroda i globalizaciju. Njih bi trebalo podupirati aktivnostima koje se financiraju u okviru višegodišnjeg programa u kojima Unija može doprinijeti jasnu dodanu vrijednost i koje imaju za cilj osigurati jednak tretman svih gospodarskih, socijalnih i okolišnih pokazatelja.
(8)
Prilikom definiranja statističkih područja koja je potrebno razviti, trebalo bi uzeti u obzir ciljeve Uredbe (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2011. o europskim ekonomskim računima okoliša (4) koji se odnose na razvoj novih modula ekonomskih računa okoliša.
(9)
Pored toga, u statističkim studijama posebnu pažnju trebalo bi obratiti na učinak programa fiskalne konsolidacije na radnike i ostale građane. Statistički podaci bi se trebali prikupljati tako da se osigura da se vide kretanja u pojedinim državama članicama, poput kretanja u odnosu na nezaposlenost, iznos i promjene plaćanja socijalnih transfera, broj i kvalitetu radnih mjesta, mobilnost radne snage unutar država članica, unutar Unije i između Unije i trećih zemalja kao i povezane društveno-geografske promjene u strukturi plaća i mjera osposobljavanja.
(10)
ESS se posljednjih godina suočava s brojnim izazovima. Prvo, nedostatak visokokvalitetne nacionalne statistike može imati štetan utjecaj na države članice i na Uniju općenito. Dosljedno točna i visokokvalitetna statistika koju izrađuju profesionalno neovisni nacionalni zavodi za statistiku je stoga prijeko potrebna za potrebe utvrđivanja politike na nacionalnoj razini i razini Unije i posebno u kontekstu nadzornih mehanizama europodručja.
(11)
Drugo, potreba za europskom statistikom stalno raste i nije vjerojatno da će se taj trend promijeniti u budućnosti. Gospodarska globalizacija predstavlja poseban izazov i traži razvoj nove metrike za mjerenje globalnih vrijednosnih lanaca na međunarodno koordiniran način, čime se pruža bolja slika gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta.
(12)
Treće, priroda potreba stalno se mijenja i zahtijeva više sinergije između statističkih područja.
(13)
Četvrto, odgovarajuća raščlamba dostupnih podataka može olakšati praćenje učinaka gospodarske i financijske krize i učinak provedenih politika na građane, uključujući najugroženije skupine.
(14)
Peto, promijenila se priroda statistike. Više nije samo izvor informacija za potrebe utvrđivanja politike već je sada ključni dio postupka odlučivanja. Odlučivanje koje se temelji na dokazima zahtijeva statistiku koja ispunjava kriterije visoke kvalitete povezane s posebnim ciljevima kojima služi te postoji rastuća potreba za složenom višedimenzionalnom statistikom koja podupire složena područja politike. Radi pravilnog ispunjavanja zahtjeva utvrđivanja politike, potrebni su podaci razvrstani po spolovima, ako je to primjereno.
(15)
Šesto, zbog pojave novih čimbenika na tržištu informacija, uključujući one koji pružaju informacije u gotovo realnom vremenu, prioritet ESS-a u budućnosti je visoka kvaliteta, uključujući pravodobnost.
(16)
Sedmo, proračunska ograničenja na nacionalnoj razini i razini Unije kao i potreba za daljnjim smanjenjem opterećenja za poduzeća i građane predstavljaju dodatne izazove.
(17)
Priopćenje Komisije od 10. kolovoza 2009. o načinu izrade statistike EU-a: vizija za sljedeće desetljeće te strategija ESS-a za njezinu provedbu rješavaju svih tih sedam izazova pokušavajući rekonstruirati načine za rad u ESS-u kako bi je učinili učinkovitijom i fleksibilnijom. Provedba tog Priopćenja čini temelj višegodišnjeg programa u okviru zajedničke strategije ESS-a.
(18)
Kako bi se osigurao integritet i upravljanja kvalitetom razvoja, izrade i diseminacije europske statistike u skladu s ovom Uredbom, nacionalni zavodi za statistiku i Komisija (Eurostat) trebali bi poduzeti sve potrebne mjere za održavanje povjerenja javnosti u statistiku i za omogućavanje strože primjene Kodeksa prakse europske statistike na snazi i Priopćenja Komisije od 15. travnja 2011. pod nazivom „Prema snažnom upravljanju kvalitetom europske statistike”, uz istodobno poštovanje tamo određenih načela.
(19)
S ciljem boljeg usklađivanja ograničenih sredstava koja stoje na raspolaganju nacionalnim i europskim proizvođačima za izradu europske statistike u uvjetima rastuće potrebe za statistikom, pripremna faza godišnjih statističkih programa rada Komisije, u kojima se detaljno navodi višegodišnji program, trebala bi sadržavati sustavno i temeljito preispitivanje statističkih prioriteta čime će se smanjiti manje važni zahtjevi i pojednostaviti postojeći procesi uz istodobno poboljšanje pouzdanosti i održavanje visokih standarda službene statistike. Trebalo bi uzeti u obzir i opterećenje ispitanika, neovisno jesu li poslovni subjekti, jedinice središnje, regionalne ili lokalne vlasti, kućanstava ili pojedinci. Taj bi se proces trebao odvijati u bliskoj suradnji s korisnicima i proizvođačima europske statistike.
(20)
U tom smislu trebalo bi postići prihvatljivu podjelu financijskog tereta između proračuna Unije i država članica. Uz financijsku alokaciju određenu ovom Uredbom, nacionalna statistička tijela trebala bi stoga na nacionalnoj razini primati odgovarajuća sredstva za provođenje pojedinačnih statističkih aktivnosti potrebnih za provedbu višegodišnjeg programa.
(21)
S obzirom na opterećenje koje proizlazi iz zahtjeva usklađenosti, a posebno u slučaju manjih država članica, Komisija (Eurostat) bi trebala moći pružiti tehničku pomoć i stručno znanje državama članicama kako bi im pomogla riješiti pitanje ograničenja u pogledu istraživanja i otkloniti veće metodološke prepreke radi osiguranja usklađenosti i pružanja visokokvalitetnih podataka.
(22)
Financijska omotnica višegodišnjeg programa trebala bi također biti dodijeljena tako da pokriva rashode potrebne za poboljšanje postupka za izradu visokokvalitetne europske statistike i mogućnosti izrade te statistike te za potrebe osposobljavanja nacionalnih statističara.
(23)
Financijski doprinosi Unije trebali bi podupirati aktivnosti usmjerene razvoju, izradi i diseminaciji europske statistike kako je određeno u ovoj Uredbi. Oni bi trebali biti u obliku bespovratnih sredstava, ugovora o javnoj nabavi ili bilo kojih drugih intervencija koje su potrebne za postizanje ciljeva višegodišnjeg programa. U tom kontekstu korištenje paušalnih svota trebalo bi biti glavni način za pojednostavljenje upravljanja bespovratnim sredstvima.
(24)
U skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 223/2009, trebalo bi izraditi odgovarajuću financijsku strukturu za podršku mrežama suradnje.
(25)
Trebalo bi osigurati da višegodišnji program bude otvoren za sudjelovanje zemalja Europskog udruženja slobodne trgovine koje sudjeluju u Europskom gospodarskom prostoru („države EGP-a/EFTA-e”) i Švicarske. Trebalo bi također osigurati da višegodišnji program bude otvoren za sudjelovanje drugih zemalja, a posebno susjednih zemalja Unije, država koje su podnijele zahtjev za članstvo u Uniji i država kandidatkinja i država pristupnica.
(26)
U kontekstu provedbe višegodišnjeg programa trebalo bi poticati, kada je to primjereno, suradnju s trećim zemljama koje ne sudjeluju u višegodišnjem programu uzimajući u obzir sve relevantne ili predviđene sporazume između tih zemalja i Unije.
(27)
Kako bi se smatrale odlukama o financiranju u skladu s člankom 84. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (5) („Financijska uredba”), u godišnjim programima rada koje donosi Komisija za provedbu višegodišnjeg programa trebaju biti određeni ciljevi koji se trebaju ostvariti, očekivani rezultati, način provedbe i njihov ukupan iznos. Oni također moraju sadržavati opis aktivnosti koje se financiraju, naznaku iznosa koji se dodjeljuje svakoj aktivnosti i okvirni raspored provedbe. Poželjno je da se u njima također navede značaj ciljeva koji se trebaju ostvariti za potrebe korisnika i projektni plan. U slučaju bespovratnih sredstava, trebaju sadržavati prioritete, osnovne kriterije za ocjenjivanje i najvišu stopu sufinanciranja. Nadalje, godišnji programi rada trebaju također uključivati odgovarajuće pokazatelje za praćenje rezultata.
(28)
Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri postići cilj ove Uredbe, odnosno uspostaviti višegodišnji program, te se on stoga može bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je određeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je određeno u navedenom članku, ova Uredba ne prelazi okvire onoga što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(29)
Ocjenjivanje ex-ante izvršeno je u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja kako bi se višegodišnji program usmjerio na potrebu uspješnosti i učinkovitosti u postizanju njegovih ciljeva i radi uključivanja proračunskih ograničenja od faze izrade višegodišnjeg programa nadalje. Vrijednost i učinak mjera poduzetih u okviru višegodišnjeg programa trebalo bi redovito pratiti i ocjenjivati, uključujući od strane neovisnih vanjskih ocjenjivača. Radi ocjenjivanja višegodišnjeg programa formulirani su mjerljivi ciljevi i razrađeni su pokazatelji.
(30)
Za 2013. godinu, ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za višegodišnji program koja je, u okviru godišnjeg proračunskog postupka, osnovna referentna vrijednost za proračunsko tijelo u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (6).
(31)
Uz financijsku omotnicu određenu ovom Uredbom, pojedinačne statističke aktivnosti čiji je cilj provedba višegodišnjeg programa, uključujući aktivnosti u obliku sporazuma između nacionalnih statističkih tijela i Komisije (Eurostat) trebale bi primati, u mjeri u kojoj je to moguće, primjerena sredstva na nacionalnoj razini.
(32)
Ocjena učinka ove Uredbe, u kojoj se navode smanjenja troškova za Uniju i države članice, temelj je za izdvajanje sredstava višegodišnjem programu. Smanjenja troškova će posebno biti rezultat novih načina izrade europske statistike koji proizlaze iz razvoja u području informacijske i komunikacijske tehnologije.
(33)
Financijski interesi Unije trebali bi se zaštititi razmjernim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i istragu nepravilnosti, osiguravanje povrata izgubljenih, nepravilno isplaćenih ili nepropisno korištenih sredstava i prema potrebi, sankcije.
(34)
Kako bi se osigurao kontinuitet statističkih aktivnosti u okviru ESS-a tijekom cijele kalendarske godine 2013. te radi pravne sigurnosti, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu na dan objave i primjenjivati se od 1. siječnja 2013. Datum primjene ove Uredbe trebao bi posebno služiti kako bi se opravdala plaćanja ugovornom osoblju i sve aktivnosti u okviru programa.
(35)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 nacrt višegodišnjeg programa podnesen je radi prethodnog ispitivanja Odboru Europskog statističkog sustava, Europskom statističkom savjetodavnom odboru osnovanom Odlukom br. 234/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) i Odboru za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku osnovanom Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (8),
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Utvrđivanje Europskog statističkog programa
Utvrđuje se Europski statistički program za razdoblje od 2013. do 2017. („program”).
Članak 2.
Dodana vrijednost
Ovaj program predstavlja dodanu vrijednost kojom se osigurava usredotočenost europske statistike na informacije koje su potrebne za izradu, provedbu, praćenje i ocjenu politika Unije. Pored toga, on doprinosi učinkovitom korištenju sredstava poticanjem aktivnosti koje pružaju ključni doprinos razvoju, izradi i diseminaciji harmoniziranih, usporedivih, pouzdanih, pristupačnih i dostupnih statističkih informacija na temelju jedinstvenih standarda i zajedničkih načela određenih u Kodeksu prakse europske statistike („Kodeks prakse”), kako ga je donio Odbor Europskog statističkog sustava (ESSC), a posebno kriterija kvalitete relevantnosti, ispravnosti i pouzdanosti, pravodobnosti, točnosti, pristupačnosti i jasnoće te usklađenosti i usporedivosti.
Članak 3.
Područje primjene
1. Ovom se Uredbom pruža programski okvir za razvoj, izradu i diseminaciju europske statistike, glavna područja i ciljevi predviđenih aktivnosti u razdoblju od 2013. do 2017., u skladu s člankom 13. i člankom 14. Uredbe (EZ) br. 223/2009.
2. Program ne obuhvaća mjere koje su predviđene Programom za modernizaciju europskih statistika o poduzećima i trgovini („Program MEETS”), koji je uspostavljen Odlukom br. 1297/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9), do završetka Programa MEETS 31. prosinca 2013., ali uključuje ciljeve u području statistike o poduzećima i trgovini čija je provedba planirana od 2014. do 2017.
Članak 4.
Ciljevi
1. Opći cilj programa je da Europski statistički sustav (ESS) i dalje bude vodeći pružatelj visokokvalitetne statistike o Europi.
2. Vodeći računa o dostupnim sredstvima na nacionalnoj razini i na razini Unije kao i o dužnosti izvještavanja, sljedeći specifični ciljevi ostvaruju se statističkim aktivnostima koje se poduzimaju za provedbu programa:
- Cilj 1.: pravodobno pružanje statističkih informacija radi pružanja podrške razvoju, praćenju i ocjeni politika Unije jasno odražavajući prioritete, istodobno održavajući ravnotežu između gospodarskih i socijalnih područja i područja zaštite okoliša te zadovoljavajući potrebe širokog kruga korisnika europske statistike, uključujući ostale donositelje odluka, istraživače, poduzetnike i europske građane općenito, na troškovno učinkovit način bez nepotrebnog udvostručavanja napora,
- Cilj 2.: provođenje novih načina izrade europske statistike čiji je cilj povećanje učinkovitosti i unaprjeđenje kvalitete,
- Cilj 3.: jačanje partnerstva u okviru i izvan ESS-a radi daljnjeg jačanja njegove produktivnosti i njegove vodeće uloge u službenoj statistici diljem svijeta, i
- Cilj 4.: osigurati dosljednu isporuku takve statistike tijekom cijelog trajanja programa, pod uvjetom da to ne utječe na mehanizme ESS-a za određivanje prioriteta.
3. Opći i specifični ciljevi iz stavaka 1. i 2. detaljnije su razrađeni u Prilogu, zajedno s pokazateljima koji se koriste za praćenje provedbe programa. U skladu s člancima 13. i 14. Uredbe (EZ) br. 223/2009, program podliježe detaljnom godišnjem planiranju koje će uključivati mehanizam za određivanje prioriteta kao sastavni dio postupka. Ciljevi programa postižu se bliskom i koordiniranom suradnjom u ESS-u. Program uključuje razvoj primjerenih instrumenata koji dovode do unapređenja kvalitete, veće fleksibilnosti ESS- i povećane sposobnost pravodobnog ispunjavanja korisničkih potreba. Njime se također predvodi razvoj pouzdanih pokazatelja koji se mogu nositi s izazovima 21. stoljeća, poput mjerenja održivosti okoliša, kvalitete života i socijalne kohezije te bilježenja gospodarske aktivnosti u tercijarnom sektoru i u socijalnom gospodarstvu.
Članak 5.
Statističko upravljanje, neovisnost, transparentnost i kvaliteta
1. Europski statistički podaci izrađuju se na profesionalno neovisan i transparentan način.
2. Program se provodi u skladu s načelima Kodeksa prakse radi izrade i diseminacije visokokvalitetne, harmonizirane i usporedive europske statistike u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 223/2009, i osiguranja pravilnog funkcioniranja ESS-a kao cjeline. Nacionalni zavodi za statistiku i statističko tijelo Unije (Komisija (Eurostat)) osiguravaju svojom profesionalnom neovisnošću usklađenost europske statistike s Kodeksom prakse.
3. Nacionalni zavodi za statistiku i ostala nacionalna tijela kako ih odrede države članice (zajedno „nacionalna statistička tijela”) i Komisija (Eurostat), koji su odgovorni za razvoj, izradu i diseminaciju europskih statističkih podataka, dužni su:
-
težiti jačanju institucionalnog i organizacijskog okruženja koje promiče koordinaciju, djelotvornost i vjerodostojnost nacionalnih statističkih tijela i Komisije (Eurostat) koji izrađuju i distribuiraju europsku statistiku,
-
staviti naglasak na statistička načela određena u članku 2. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 i potrebe korisnika,
-
služiti potrebama institucionalnih korisnika u Uniji u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009, i težiti razvoju statistike koja služi potrebama širokog kruga korisnika europske statistike, uključujući donositelje odluka, istraživače, poduzetnike i europske građane općenito, i
-
surađivati sa statističkim tijelima na međunarodnoj razini radi promicanja upotrebe međunarodnih pojmova, klasifikacija, metoda i ostalih standarda, posebno radi osiguranja veće usklađenosti i usporedivosti na globalnoj razini.
4. Svaka država članica nastoji osigurati da su njezini postupci za izradu statistike uspostavljeni na standardizirani način i da su unaprijeđeni, u mjeri u kojoj je to moguće, mehanizmima za reviziju.
5. U interesu transparentnosti, Komisija (Eurostat), kada je to primjereno, javno objavljuje svoju ocjenu kvalitete nacionalnih doprinosa europskoj statistici u okviru izvješća o kakvoći i praćenja usklađenosti.
6. Komisija (Eurostat) razmatra na koji način može svoje publikacije, posebno one koje su dostupne putem njezine internetske stranice, učiniti jednostavnijima za korištenje neprofesionalnim korisnicima te omogućava jednostavan pristup kompletnim serijama podataka i navodi intuitivne usporedne grafove kako bi se građanima pružila dodana vrijednost. Periodičnim ažuriranjima Komisije (Eurostata) pružaju se, kada je to moguće, informacije o svakoj državi članici te se pružaju godišnje, mjesečne i dugoročne serije podataka, kada je to primjereno, i kada su koristi veće od troškova prikupljanja.
Članak 6.
Određivanje statističkih prioriteta
1. Program osigurava statističke inicijative na kojima se temelji razvoj, provedba i praćenje važećih politika Unije i pruža statističku podršku važnim zahtjevima koji proizlaze iz novih inicijativa politika Unije.
2. Prilikom pripreme godišnjih programa rada iz članka 9., Komisija osigurava učinkovito određivanje prioriteta te godišnji pregled i izvještavanje o statističkim prioritetima. Na taj će način godišnji programi rada imati za cilj osigurati da se europske statistike izrađuju s raspoloživim sredstvima na nacionalnoj razini i na razini Unije. Određivanje prioriteta doprinosi smanjenju troškova i opterećenja novih statističkih zahtjeva smanjivanjem statističkih zahtjeva u postojećim područjima europske statistike te se ostvaruje u uskoj suradnji s državama članicama.
3. Komisija osigurava razvoj i primjenu instrumenata za godišnje preispitivanje prioriteta statističkih aktivnosti radi doprinosa smanjenju troškova i opterećenja za pružatelje podataka i izrađivače statistike.
4. Prilikom predlaganja novih aktivnosti ili uvođenja većih revizija postojeće statistike, Komisija ne odgovarajući način obrazlaže te aktivnosti ili revizije i pruža informacije s podacima primljenim od država članica o dužnosti izvještavanja i troškovima izrade u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 223/2009.
Članak 7.
Financiranje
1. Financijska omotnica Unije za provedbu programa za 2013. utvrđena je u iznosu od 57,3 milijuna eura i obuhvaćena je programskim razdobljem od 2007. do 2013.
2. Najkasnije tri mjeseca nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira za godine 2014.-2020. („VFO 2014. do 2020.”), Komisija se poziva da podnese Europskom parlamentu i Vijeću zakonodavni prijedlog o uvođenju financijske alokacije za razdoblje od 2014. do 2017.
3. Komisija provodi financijsku potporu Unije u skladu s Financijskom uredbom.
4. Komisija donosi svoju odluku o godišnjim izdvajanjima u skladu s nadležnostima proračunskog tijela.
Članak 8.
Administrativna i tehnička pomoć
Financijska alokacija za program može obuhvaćati rashode koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i ocjene koje su potrebne za upravljanje programom i za postizanje njegovih ciljeva; posebno za studije, sastanke stručnjaka, izdatke vezane uz naknade statističkim stručnjacima, aktivnosti vezane uz informiranje i komunikacije, izdatke vezane uz mreže informacijske tehnologije usmjerene na obradu i razmjenu podataka, kao i sve ostale izdatke Komisije za tehničku i administrativnu pomoć vezanu za upravljanje programom. Alokacija može pokrivati i tehničku i stručnu pomoć koja je pružena državama članicama koje ne mogu izraditi određenu europsku statistiku ili statistiku potrebne kvalitete zbog posebnih okolnosti.
Članak 9.
Godišnji programi rada
Radi provedbe programa, Komisija donosi godišnje programe rada koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 17. Uredbe (EZ) br. 223/2009 i u kojima se određuju ciljevi koje trebaju provesti i njihovi očekivani rezultati, u skladu s općim i posebnim ciljevima iz članka 4. stavaka 1. i 2. ove Uredbe. Svaki godišnji program rada dostavlja se Europskom parlamentu u informativne svrhe.
Članak 10.
Vrste intervencija
Financijski doprinosi Unije mogu biti u obliku bespovratnih sredstava, ugovora o javnoj nabavi ili bilo kojih drugih intervencija potrebnih za postizanje općih i posebnih ciljeva iz članka 4. stavaka 1. i 2.
Članak 11.
Prihvatljive aktivnosti
1. Financijski doprinos Unije podržava aktivnosti razvoja, izrade i diseminacije europske statistike potrebne za postizanje općih i posebnih ciljeva iz članka 4. stavaka 1. i 2. Prioritet se daje aktivnostima koje donose veliku dodanu vrijednost Uniji u skladu s člankom 2.
2. Financijski doprinos za podršku mrežama suradnje iz članka 15. Uredbe (EZ) br. 223/2009 može biti u obliku bespovratnih sredstava za određenu aktivnost i može pokrivati do 95 % prihvatljivih troškova.
3. Prema potrebi, mogu se dodijeliti bespovratna sredstva za poslovanje, ne veće od 50 % prihvatljivih troškova, za djelovanje organizacija iz članka 12. stavka 3.
4. Kao doprinos troškovima koje su države članice imale prilikom obavljanja aktivnosti koje se temelje na prikupljanju podataka, za svaku skupinu podataka čiji se ukupni rezultati dostavljaju Komisiji može se platiti paušalni iznos do maksimalnog iznosa definiranog za prikupljanje podataka. Paušalni iznos određuje Komisija uzimajući u obzir složenost prikupljanja podataka.
Članak 12.
Korisnici koji ispunjavaju uvjete za bespovratna sredstva
1. U skladu s drugim podstavkom članka 128. stavka 1. Financijske uredbe, bespovratna sredstva se mogu dodijeliti nacionalnim statističkim tijelima iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 223/2009 bez poziva na podnošenje prijedloga.
2. Mreže suradnje mogu uključivati korisnike iz stavka 1. i ostala tijela bez poziva na podnošenje prijedloga u skladu s člankom 128. stavkom 1. Financijske uredbe.
3. Bespovratna sredstva za poslovanje iz članka 11. stavka 3. mogu se dodijeliti organizacijama koje ispunjavaju oba sljedeća kriterija:
(a)
neprofitne su organizacije koje su neovisne o sektorskim, komercijalnim i poslovnim ili drugim sukobima interesa i čiji su primarni ciljevi i aktivnosti promicanje i podrška provedbi Kodeksa prakse i provedba novih načina izrade europske statistike čiji je cilj poboljšanje učinkovitosti i kvalitete na razini Unije; i
(b)
dostavile su Komisiji zadovoljavajući izvještaj o svojem članstvu, internim pravilima i izvorima financiranja.
Članak 13.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala zaštitu financijskih interesa Unije prilikom provedbe aktivnosti koje se financiraju u okviru ove Uredbe primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i ostalih nezakonitih aktivnosti putem dosljednih i djelotvornih provjera i, ako se otkriju nepravilnosti, osiguravanjem povrata nepravilno isplaćenih iznosa i, prema potrebi, izricanjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija.
2. Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud nadležni su za reviziju na temelju dokumenata i provjera na terenu svih korisnika bespovratnih sredstava, izvoditelja i podizvoditelja koji su primili sredstva u okviru ove Uredbe.
Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) prema potrebi provodi provjere i inspekcije na terenu gospodarskih subjekata na koje se izravno ili neizravno odnose ta sredstva, u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (10), radi utvrđivanja postojanja prijevare, korupcije ili neke druge nezakonite aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima, odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji se financira na temelju ove Uredbe.
Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumima o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama i ugovorima o bespovratnim sredstvima, odlukama o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovorima koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe izričito se ovlašćuje Komisija, Revizorski sud i OLAF za provođenje navedenih revizija, provjera i inspekcija na terenu.
Članak 14.
Sudjelovanje trećih zemalja u programu
Sudjelovanje u programu omogućuje se:
(a)
zemljama EGP-a/EFTA-e, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru;
(b)
Švicarskoj, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu od 26. listopada 2004. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o suradnji u području statistike (11); i
(c)
zemljama na koje se primjenjuje Europska politika susjedstva, zemljama koje su podnijele zahtjev za članstvo u Uniji, zemljama kandidatkinjama i zemljama pristupnicama i zemljama zapadnog Balkana uključenima u proces stabilizacije i pridruživanja, u skladu s uvjetima utvrđenima u odgovarajućim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima s tim zemljama kojima se utvrđuju opća načela njihovog sudjelovanja u programima Unije.
Članak 15.
Ocjena i preispitivanje programa
1. Komisija nakon savjetovanja s ESSC-om podnosi privremeno izvješće o napretku u provedbi programa Europskom parlamentu i Vijeću do 30. lipnja 2015.
2. Najkasnije do 31. prosinca 2016., Komisija može na temelju privremenog izvještaja o napretku iz stavka 1. i nakon savjetovanja s ESSC-om podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću prijedlog za produljenje programa za razdoblje od 2018. do 2020., uz poštovanje uvjeta VFO-a 2014. do 2020.
3. Do 31. prosinca 2018., Komisija podnosi, nakon savjetovanja s ESSC-om i Europskim statističkim savjetodavnim odborom, konačno izvješće o ocjeni provedbe programa Europskom parlamentu i Vijeću.
Članak 16.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2013.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 15. siječnja 2013.