PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/424
ze dne 11. března 2015,
kterým se schvaluje rozhodnutí o odchylkách podle článku 9 směrnice Rady 96/67/ES týkajících se poskytování určitých služeb pozemního odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb
(oznámeno pod číslem C(2015) 473)
(Pouze chorvatské znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
1. OZNÁMENÉ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH
(1)
Chorvatské úřady dopisem ze dne 13. srpna 2014, který byl Komisi doručen dne 1. září 2014, oznámily v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 96/67/ES (dále jen „směrnice“) rozhodnutí vlády Chorvatské republiky udělit mezinárodnímu letišti Záhřeb odchylky na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice. Dopisem ze dne 1. prosince 2014, který byl Komisi doručen dne 17. prosince 2014, poskytly chorvatské úřady doplňující informace, čímž bylo oznámení úplné.
(2)
Oznámené rozhodnutí zahrnuje dvě odchylky. Zaprvé, vyhrazuje pro jediného poskytovatele kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulace s nákladem a poštou, pokud jde o fyzickou manipulaci s přicházejícím, odesílaným nebo převáženým nákladem a poštou, mezi letištním terminálem a letadlem a manipulace na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi. Zadruhé, zakazuje odbavování vlastními silami pro uvedené tři kategorie služeb, s výjimkou řazení letadla na zemi. Obě odchylky platí po dobu dvou let, od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016.
2. STÁVAJÍCÍ SITUACE NA MEZINÁRODNÍM LETIŠTI ZÁHŘEB
(3)
Mezinárodní letiště Záhřeb provozuje společnost Zagreb International Airport Jsc. V roce 2013 odbavilo letiště 2,3 milionu cestujících.
(4)
V současnosti má mezinárodní letiště Záhřeb jeden terminál pro odbavování cestujících a probíhá výstavba nového terminálu pro odbavování cestujících s příslušnou infrastrukturou (odbavovací plochou, příjezdovými cestami a parkovišti). Nový terminál bude dokončen a provozuschopný nejpozději do konce roku 2016. Jeho kapacita bude 5 milionů cestujících. Stávající terminál bude uzavřen a využíván již pouze pro všeobecné letectví a další vedlejší činnosti (pronájem kanceláří apod.).
(5)
Podle chorvatských úřadů infrastrukturní a provozní omezení stávajícího terminálu neumožňují během výstavby nového terminálu zavést hospodárně a účinně služby dalšího poskytovatele služeb pozemního odbavování. Jakmile bude nová budova terminálu pro odbavování cestujících a nová odbavovací plocha dokončena a jejich provoz zahájen, bude problém nedostatečného prostoru a kapacity stávající infrastruktury vyřešen.
(6)
Podle chorvatských úřadů je v současnosti přístup na trh služeb odbavování zavazadel, manipulace na rampě a manipulace s nákladem a poštou otevřený. Dosud však žádný třetí poskytovatel služeb pozemního odbavování žádost o souhlas a o licenci na poskytování těchto služeb na mezinárodním letišti Záhřeb nepodal. Tyto služby v současnosti uživatelům letiště poskytuje společnost Zagreb International Airport Jsc. prostřednictvím plně vlastněné dceřiné společnosti.
(7)
Svoboda odbavovat vlastními silami se vztahuje i na mezinárodní letiště Záhřeb. V současnosti však odbavuje vlastními silami pouze jeden letecký dopravce jednu dílčí kategorii služeb odbavování na rampě (nakládání a vykládání potravin a nápojů). Žádný další letecký dopravce o odbavování vlastními silami zájem neprojevil.
(8)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jedno zařízení pro třídění zavazadel pro zavazadla odbavená na místě i všechna transferová zavazadla. Rozloha třídicího zařízení činí 515 m2. Třídicí plocha se nachází v suterénu centrální části terminálu.
(9)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jeden nákladní terminál o celkové rozloze 2 160 m2 a veškerá manipulace s nákladem se odehrává v této hale. Vzhledem ke značně omezenému prostoru probíhá celý tento proces ručně za použití ručních nástrojů a vysokozdvižných vozíků. Ve veřejném prostoru celního skladu je umístěna provozní plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu s jednou obousměrnou rampou.
(10)
Nákladní terminál mezinárodního letiště Záhřeb odbaví mezi 8 000 a 8 500 tun nákladu a pošty ročně, přičemž pošta tvoří 1 000 až 1 500 tun za rok.
(11)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jednu odbavovací plochu pro obchodní leteckou dopravu o celkové rozloze 140 000 m2 a 22 stání a odbavovací plochu pro všeobecné letectví o celkové rozloze 28 000 m2 s kapacitou 20 letadel.
3. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(12)
Komise v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice zveřejnila souhrn rozhodnutí o odchylkách, které jí oznámily chorvatské úřady, v Úředním věstníku Evropské unie a vyzvala dotčené osoby, aby se k němu vyjádřily.
(13)
Komise obdržela vyjádření jednoho poskytovatele služeb pozemního odbavování, který žádal informaci, zda se bude v době trvání odchylky konat zadávací řízení, aby vybraný poskytovatel mohl zahájit svou činnost, jakmile platnost odchylky vyprší. Žádné další připomínky zúčastněné strany nepředložily.
4. POSOUZENÍ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH S OHLEDEM NA SMĚRNICI
(14)
Chorvatské úřady vydaly své rozhodnutí o odchylkách na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice, podle nichž lze v případě zvláštního omezení disponibilního prostoru nebo kapacity vyhradit jednu či více kategorií služeb uvedených v čl. 6 odst. 2 pro jediného poskytovatele a zakázat odbavování vlastními silami pro kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v čl. 7 odst. 2 směrnice.
(15)
V souladu s čl. 9 odst. 2 písm. a) chorvatské úřady uvedly, že dané dvě odchylky se vztahují na kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulaci s nákladem a poštou a manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi.
(16)
Komise je toho názoru, že pokud jde o odbavování zavazadel, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(17)
Provozní prostor je omezený a úzký a manévrování se zavazadlovým vozíkem je obtížné. Třídění zavazadel při špičkové zátěži, kdy jsou v provozu oba odbavovací sektory, je zvlášť problematické. Pro efektivní provoz více než jednoho provozovatele tak není dostatek místa.
(18)
Problém s nedostatkem místa nelze v rámci stávajícího prostoru vyřešit, neboť zařízení pro třídění zavazadel nelze vzhledem k jeho umístění rozšířit do dalších částí. Rozšíření do podzemního podlaží není možné kvůli podzemní vodě a s tím spojenému nebezpečí zatopení. Rozšíření v podobě přístavby třídícího zařízení by znamenalo rozsáhlou rekonstrukci, která by měla značný dopad na současný provoz a nesla s sebou obrovské náklady, zatímco efektivnost takové stavby by byla sporná.
(19)
Pokud jde o manipulaci s nákladem a poštou, Komise se domnívá, že informace předložené chorvatskými úřady dokazují, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(20)
Velikost nákladního terminálu je omezená. Plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu má pouze jednu rampu pro oba směry, což v okamžiku, kdy je v uzavřeném prostoru zaparkováno několik tažných vozidel a čeká na nakládku či vykládku nebo ji provádí, značně redukuje provozní funkce plošiny. Pro dalšího provozovatele zde proto není dost místa.
(21)
Komise v této souvislosti rovněž podotýká, že roční objem nákladu a pošty činí zhruba 8 000 až 8 500 tun, což je hluboko pod hranicí 50 000 tun nákladu stanovenou směrnicí pro vznik povinnosti umožnit třetím stranám poskytování služeb pozemního odbavování a odbavování vlastními silami.
(22)
Komise se domnívá, že pokud jde o manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi při příletu a odletu, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastní pobočky poskytující služby pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(23)
V letovém řádu mezinárodního letiště Záhřeb existují tři krátké časové úseky s vysokou zátěží, a to ranní špička, odpolední špička a večerní špička. Během těchto špiček musí být v poměrně krátkém čase uvedena do provozu řada různých strojních jednotek, aby byly splněny všechny požadavky spojené s včasným odbavením letadel.
(24)
Zajistit parkování pro tak velký počet strojních jednotek představuje problém. Vzhledem k tomu, jaký prostor zabírají budovy a další stavby, není nikde v blízkosti parkovacího stání letadla místo pro zřízení parkovacích míst pro další nové strojní jednotky. Pro řízení letiště představují problém již parkovací místa potřebná pro stávající strojní jednotky. Problém je ještě větší v zimním období, kdy na omezené parkovací ploše parkují vozy na odklízení sněhu. Přijetí druhého provozovatele je tak z důvodu nedostatku parkovacích míst nemožné.
(25)
Uvedená omezení způsobená nedostatkem parkovacích míst se však netýkají řazení letadel na zemi, neboť pro tyto služby není třeba objemné zařízení. Rozhodnutí o odchylkách oznámené chorvatskými úřady se na tyto služby nevztahuje, a počet poskytovatelů služby řazení letadla na mezinárodním letišti Záhřeb proto nebude nijak omezen.
(26)
Z informací dostupných Komisi dále vyplývá, že výstavba nového terminálu mezinárodního letiště Záhřeb byla zahájena v prosinci 2013. První fáze výstavby nového terminálu má být dokončena v roce 2016 a do konce roku 2016 má být terminál provozuschopný. Roční kapacita nového terminálu bude 5 milionů cestujících, bude mít nový plně integrovaný zavazadlový systém, novou odbavovací plochu a také nové pojezdové dráhy a obslužné komunikace. Dle vysvětlení chorvatských úřadů vyřeší výstavba a provoz nového terminálu současný nedostatek místa a omezenou kapacitu. Výstavbu a provoz nového terminálu lze proto považovat za vhodné opatření k překonání těchto omezení podle čl. 9 odst. 2 písm. b).
(27)
Odchylky uvedené v rozhodnutí oznámeném chorvatskými úřady jsou časově omezené, a to na dobu dvou let. Odpovídají tedy požadavkům čl. 9 odst. 6 směrnice.
(28)
Ve světle uvedených skutečností, a zejména s ohledem na současnou situaci na mezinárodním letišti Záhřeb, věcnou a časovou omezenost předmětných odchylek a opatření přijatá v zájmu překonání stávajících omezení, má Komise za to, že odchylky nepoškozují nepřiměřeně cíle směrnice, nevyvolávají narušení hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb pozemního odbavování a uživateli letiště provádějícími odbavování vlastními silami ani nemají trvat déle, než je nutné, tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 druhém pododstavci směrnice.
(29)
V této souvislosti je rovněž nutné zvážit skutečnost, že omezení, která odchylky představují, platí pro všechny (potenciální) poskytovatele služeb pozemního odbavování (kromě oddělení letiště pro služby pozemního odbavování) a pro všechny uživatele letiště provádějící odbavování vlastními silami, a jsou tudíž nediskriminační, že žádný poskytovatel služeb pozemního odbavování ani uživatel letiště dosud nepodal žádost o povolení provozovat pozemní odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb, ačkoliv vstup třetích poskytovatelů služeb pozemního odbavování ani právo odbavovat vlastními silami nejsou v současnosti nijak omezeny, a že zúčastněné strany nepředložily proti rozhodnutí žádné námitky. Pokud jde o připomínku týkající se možného zadávacího řízení, Komise připomíná, že chorvatské úřady jsou povinny splnit včas veškerá relevantní ustanovení právních předpisů Unie týkajících se této věci, včetně článku 11 směrnice.
(30)
Tímto rozhodnutím není dotčen článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, který zakazuje, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na vnitřním trhu nebo jeho podstatné části, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, neboť takové jednání je s vnitřním trhem neslučitelné.
5. ZÁVĚR
(31)
Na základě výsledků posouzení, které Komise provedla, a po konzultaci Chorvatské republiky by rozhodnutí uvedeného členského státu o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, mělo být schváleno.
(32)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru uvedeného v článku 10 směrnice,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Chorvatské republiky o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice 96/67/ES týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, se tímto schvaluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 11. března 2015.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/424
оd 11. ožujka 2015.
o odobrenju odluke o izuzeću u skladu s člankom 9. Direktive Vijeća 96/67/EZ u pogledu pružanja određenih zemaljskih usluga u Međunarodnoj zračnoj luci Zagreb
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 473)
(Vjerodostojan je samo tekst na hrvatskom jeziku)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 96/67/EZ od 15. listopada 1996. o pristupu tržištu zemaljskih usluga u zračnim lukama Zajednice (1), a posebno njezin članak 9. stavak 5.,
budući da:
1. DOSTAVLJENA OBAVIJEST O ODLUCI O IZUZEĆU
(1)
Dopisom od 13. kolovoza 2014. koji je Komisija zaprimila 1. rujna 2014. hrvatska su tijela dostavila obavijest, u skladu s člankom 9. stavkom 3. Direktive 96/67/EZ (dalje u tekstu: „Direktiva”), o odluci o izuzeću Vlade Republike Hrvatske, donesenoj na temelju članka 9. stavka 1. točaka (b) i (d) Direktive, u vezi s Međunarodnom zračnom lukom Zagreb. Hrvatska tijela dostavila su dodatne informacije dopisom od 1. prosinca 2014. koji je Komisija zaprimila 17. prosinca 2014., a čime je upotpunjena obavijest.
(2)
Objavljenom odlukom predviđena su dva izuzeća. Prvo, zadržavaju se za jednog pružatelja kategorije zemaljskih usluga navedene u točkama 3., 4. i 5., uz iznimku točke 5.1. Priloga Direktivi, tj. rukovanje prtljagom, rukovanje teretom i poštom u pogledu fizičkog rukovanja teretom i poštom, bilo pri dolasku, odlasku ili transferu između zračnog terminala i zrakoplova te rukovanje na stajanci, osim raspoređivanja zrakoplova na tlu. Drugo, zabranjuje se samostalno obavljanje usluga za te tri kategorije zemaljskih usluga, osim raspoređivanja zrakoplova na tlu. Oba se izuzeća primjenjuju za razdoblje od dvije godine, od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2016.
2. TRENUTAČNA SITUACIJA U MEĐUNARODNOJ ZRAČNOJ LUCI ZAGREB
(3)
Međunarodnom zračnom lukom Zagreb upravlja Međunarodna zračna luka Zagreb d.d. Protok putnika u zračnoj luci u 2013. iznosio je 2,3 milijuna putnika.
(4)
Međunarodna zračna luka Zagreb trenutačno ima jedan putnički terminal, a u izgradnji je novi putnički terminal s pridruženom infrastrukturom (stajanka, pristupne ceste i parkirališta). Novi će terminal biti dovršen i postati operativan do kraja 2016. Imat će kapacitet od 5 milijuna putnika. Postojeći terminal bit će zatvoren, osim za opći zračni promet i druge razne aktivnosti (najam uredskog prostora itd.).
(5)
Prema hrvatskim tijelima, do izgradnje novog terminala postojeći terminal, zbog svoje infrastrukture, ali i zbog operativnih razloga, ne nudi dovoljno mjesta za uključivanje dodatnih pružatelja zemaljskih usluga na gospodarski prihvatljiv i učinkovit način. Izgradnjom novog putničkog terminala i nove stajanke i njihovim puštanjem u pogon, problemi koji se odnose na prostor i kapacitet povezani s postojećom infrastrukturom trebali bi biti riješeni.
(6)
Prema hrvatskim tijelima, pristup tržištu za pružanje usluga rukovanja prtljagom, rukovanja na stajanci te rukovanja teretom i poštom trenutačno je otvoren. Međutim, do sada pružatelji zemaljskih usluga treće stranke nisu podnijeli zahtjev za izdavanje odobrenja i dozvole za pružanje tih zemaljskih usluga u Međunarodnoj zračnoj luci Zagreb. Te usluge korisnicima trenutačno pruža Međunarodna zračna luka Zagreb d.d. preko društva kćeri koje je u njezinu potpunom vlasništvu.
(7)
Sloboda samostalnog obavljanja usluga također se primjenjuje na Međunarodnu zračnu luku Zagreb. Međutim, samo jedan zračni prijevoznik trenutačno samostalno obavlja usluge u jednoj potkategoriji koja se odnosi na pružanje usluga rukovanja na stajanci (utovar i istovar hrane i pića). Nijedan drugi zračni prijevoznik nije izrazio interes za samostalnim obavljanjem usluga.
(8)
Međunarodna zračna luka Zagreb ima jedan prostor za razvrstavanje prtljage namijenjen lokalnom kontroliranju prtljage i sve prtljage u provozu. Površina prostora za razvrstavanje iznosi 515 m2. Prostor za razvrstavanje nalazi se na podzemnoj razini središnjeg dijela terminala.
(9)
Međunarodna zračna luka Zagreb ima jedan teretni terminal s ukupnom površinom od 2 160 m2 i cijeli se postupak rukovanja teretom odvija u tom skladištu. Zbog znatnih prostornih ograničenja, cijeli se taj postupak obavlja ručno s pomoću ručnog alata i trake za podizanje prtljage. Operativna platforma za dostavu odnosno prihvat i otpremu tereta s jednom stajankom za utovar i istovar smještena je u carinskom skladištu na tlu.
(10)
Teretni terminal Međunarodne zračne luke Zagreb obrađuje između 8 000 i 8 500 tona tereta i pošte, od čega udio pošte iznosi između 1 000 i 1 500 tona godišnje.
(11)
Međunarodna zračna luka Zagreb ima jednu stajanku za komercijalne zrakoplove s ukupnom površinom od 140 000 m2 i 22 mjesta te stajanku za generalno zrakoplovstvo s ukupnom površinom od 28 000 m2 i kapacitetom od 20 zrakoplova.
3. SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA
(12)
U skladu s člankom 9. stavkom 3. Direktive, Komisija je u Službenom listu Europske unije objavila sažetak odluke o izuzeću o kojoj su hrvatska tijela dostavila obavijest i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.
(13)
Komisija je zaprimila jednu primjedbu od pružatelja zemaljskih usluga koji je zatražio informacije o mogućnosti organiziranja postupka nadmetanja tijekom razdoblja izuzeća kako bi odabrani pružatelj zemaljskih usluga mogao započeti s radom odmah po isteku tog razdoblja. Druge primjedbe zainteresiranih strana nisu zaprimljene.
4. OCJENJIVANJE ODLUKE O IZUZEĆU NA TEMELJU DIREKTIVE
(14)
Hrvatska tijela svoju su odluku o izuzeću donijela na temelju članka 9. stavka 1. točaka (b) i (d) Direktive, kojim se u slučaju posebnih ograničenja raspoloživog prostora ili kapaciteta dopušta zadržati za jednog pružatelja usluga jednu ili više kategorija zemaljskih usluga iz članka 6. stavka 2. i zabraniti samostalno obavljanje usluga za kategorije iz članka 7. stavka 2. Direktive.
(15)
U skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (a) Direktive, hrvatska tijela navela su kako se dva izuzeća primjenjuju na kategorije zemaljskih usluga navedene u točkama 3., 4. i 5., uz iznimku točke 5.1. Priloga Direktivi, tj. rukovanje prtljagom, rukovanje teretom i poštom u pogledu fizičkog rukovanja teretom i poštom te rukovanje na stajanci, osim raspoređivanja zrakoplova na tlu.
(16)
Što se tiče rukovanja prtljagom, Komisija smatra da su, na temelju dostavljenih informacija, hrvatska tijela dokazala kako nije moguće smjestiti drugog pružatelja zemaljskih usluga treće stranke uz odjel za zemaljske usluge zračne luke ili korisnika zračnih luka koji samostalno obavlja usluge.
(17)
Operativni je prostor ograničen i uzak, a teško je i manevrirati kolicima za prtljagu. Razvrstavanje prtljage tijekom razdoblja najvećeg opterećenja kada operiraju oba odjeljka za check-in posebno je problematično. Stoga ne postoji dovoljno prostora za učinkovit rad više od jednog operatera.
(18)
Prostorni problem nije moguće riješiti na postojećoj lokaciji, jer se prostor za razvrstavanje prtljage ne može proširiti na druga područja. Korištenje podzemne razine ne bi bilo izvedivo rješenje zbog razine podzemnih voda i povezanog rizika od poplava. Vanjska lokacija za izgradnju proširenja prostora za razvrstavanje također zahtijeva značajnu rekonstrukciju kojom bi se znatno utjecalo na postojeće procese prometa, što bi za posljedicu imalo velike troškove, dok bi učinkovitost tog objekta bila upitna.
(19)
Što se tiče rukovanja teretom i poštom, Komisija smatra da su, na temelju dostavljenih informacija, hrvatska tijela dokazala kako nije moguće smjestiti drugog pružatelja zemaljskih usluga treće stranke uz odjel za zemaljske usluge zračne luke ili korisnika zračnih luka koji samostalno obavlja usluge.
(20)
Veličina teretnog terminala je ograničena. Platforma za dostavu odnosno prihvat i otpremu tereta ima jednu stajanku za utovar i istovar, što značajno smanjuje operativne funkcije platforme kada je nekoliko teretnih vozila parkirano unutar zatvorenog prostora pri čekanju ili obavljanju utovara i istovara. Stoga ne postoji prostor za smještaj dodatnog operatera.
(21)
Komisija u tom kontekstu isto tako navodi da godišnji volumen tereta i pošte iznosi između 8 000 i 8 500 tona, što je znatno ispod praga od 50 000 tona za koji je Direktivom predviđena obveza otvaranja zemaljskih usluga za treće stranke i dopuštanje samostalnog obavljanja usluga.
(22)
Što se tiče rukovanja na stajanci, uz iznimku raspoređivanja zrakoplova na tlu pri dolasku i odlasku, Komisija smatra da su, na temelju dostavljenih informacija, hrvatska tijela dokazala kako nije moguće smjestiti drugog pružatelja zemaljskih usluga treće stranke uz vlastitog operatera za zemaljske usluge zračne luke ili korisnika zračne luke koji samostalno obavlja usluge.
(23)
Red letenja Međunarodne zračne luke Zagreb karakteriziraju tri kratkotrajna razdoblja najvećeg opterećenja, tj. jutarnje, poslijepodnevno i večernje. Tijekom tih razdoblja najvećeg opterećenja različite opremne jedinice moraju započeti s radom u relativno kratkom razdoblju kako bi se udovoljilo svim zahtjevima u vezi s pravovremenim rukovanjem zrakoplovima.
(24)
Problem se odnosi na kapacitet parkirališnog prostora potrebnog za taj veliki broj opremnih jedinica. Ako se uzme u obzir površina koju zauzimaju zgrade i drugi objekti, nema raspoloživog prostora u blizini parkirnog mjesta zrakoplova za smještaj parkirališta za dodatne opremne jedinice. Parkirališni prostor potreban za postojeću opremu već predstavlja problem za upravljanje zračnom lukom. Problem je još veći tijekom zime, kada su vozila zimske službe i komunalna vozila parkirana unutar ograničenog parkirališnog prostora. Zbog nedostatka parkirališnog prostora stoga nije moguće smjestiti drugog operatera.
(25)
Prethodno navedena ograničenja zbog nedostatka parkirališnog prostora ne primjenjuju se na raspoređivanje zrakoplova na tlu, međutim za te usluge ionako nije potrebna velika oprema. Te usluge nisu obuhvaćene odlukom o izuzeću o kojoj su hrvatska tijela dostavila obavijest i stoga neće biti ograničenja u broju pružatelja usluga za raspoređivanje zrakoplova u Međunarodnoj zračnoj luci Zagreb.
(26)
Nadalje, prema informacijama koje su dostupne Komisiji, izgradnja novog terminala u Međunarodnoj zračnoj luci Zagreb započela je u prosincu 2013. Završetak prve faze izgradnje novog terminala očekuje se u 2016., a terminal bi trebao postati operativan do kraja 2016. Novi terminal imat će kapacitet od 5 milijuna putnika godišnje, a uz novi potpuno integrirani sustav za razvrstavanje prtljage dobit će novu stajanku te nove vozne staze i servisne ceste. Hrvatska tijela objasnila su kako će se izgradnjom i puštanjem u uporabu novog terminala riješiti postojeća ograničenja prostora i kapaciteta. Izgradnja i puštanje u uporabu novog terminala može se stoga smatrati prikladnom mjerom radi rješavanja ograničenja u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (b).
(27)
Izuzeća utvrđena odlukom o izuzeću o kojoj su hrvatska tijela dostavila obavijest vremenski su ograničena, i to za razdoblje od dvije godine. Stoga su udovoljeni zahtjevi utvrđeni u članku 9. stavku 6. Direktive.
(28)
Konačno, s obzirom na prethodno navedeno, a posebno s obzirom na trenutačnu situaciju u Međunarodnoj zračnoj luci Zagreb, ograničenja tih izuzeća u pogledu materijalnog i vremenskog opsega te u pogledu poduzetih mjera kojima se namjeravaju riješiti postojeća ograničenja, Komisija smatra da se izuzećima ne dovode u pitanje ciljevi te Direktive, niti se narušava tržišno natjecanje među pružateljima zemaljskih usluga i/ili korisnicima zračnih luka koji samostalno obavljaju usluge, i ne proširuju se dalje nego što je potrebno, u skladu s drugim podstavkom članka 9. stavka 2. Direktive.
(29)
U tom smislu uzete su u obzir i činjenice da se ograničenja predviđena izuzećima primjenjuju na nediskriminacijski način na sve (potencijalne) pružatelje zemaljskih usluga, osim na odjel za zemaljske usluge zračne luke, i sve korisnike zračne luke koji samostalno obavljaju usluge, da do danas nijedan pružatelj zemaljskih usluga ili korisnik zračne luke nije podnio zahtjev za stjecanje prava na obavljanje zemaljskih aktivnosti u Međunarodnoj zračnoj luci Zagreb, iako trenutačno ne postoje ograničenja pristupa za pružatelje treće stranke ili ograničenja prava na samostalno obavljanje usluga te da nijedna zainteresirana strana nije dostavila prigovor na odluku o izuzeću. U odnosu na zaprimljenu primjedbu u vezi s mogućim postupkom nadmetanja, Komisija podsjeća na obvezu hrvatskih tijela da pravovremeno udovolje svim relevantnim propisima zakonodavstva Unije u tom pogledu, uključujući članak 11. Direktive.
(30)
Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje članak 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se zabranjuje svaka zlouporaba vladajućeg položaja od strane jednog poduzetnika ili više njih na unutarnjem tržištu ili njegovu znatnom dijelu budući da nije spojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj bi mogla utjecati na trgovinu među državama članicama.
5. ZAKLJUČAK
(31)
Stoga, s obzirom na ishod provjere koju je provela Komisija i nakon savjetovanja s Republikom Hrvatskom, trebalo bi odobriti odluku o izuzeću koju je ta država članica donijela na temelju članka 9. stavka 1. točaka (b) i (d) Direktive u vezi s Međunarodnom zračnom lukom Zagreb o kojoj je Komisija dobila obavijest 1. rujna 2014. i 17. prosinca 2014.
(32)
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora iz članka 10. Direktive,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ovim se odobrava odluka o izuzeću koju je Republika Hrvatska donijela na temelju članka 9. stavka 1. točaka (b) i (d) Direktive 96/67/EZ u vezi s Međunarodnom zračnom lukom Zagreb o kojoj je Komisija dobila obavijest 1. rujna 2014. i 17. prosinca 2014.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Republici Hrvatskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2015.