NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1333/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o statistice peněžních trhů
(ECB/2014/48)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky transakcí peněžního trhu, zejména o zajištěných, nezajištěných a určitých derivátových transakcích peněžního trhu, jak je dále uvedeno v tomto nařízení, které uzavírají měnové finanční instituce s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu s jinými měnovými finančními institucemi a které uzavírají měnové finanční instituce s jinými finančními institucemi, vládními institucemi nebo nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny.
(2)
Hlavním účelem shromažďování této statistiky je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobné a harmonizované statistické informace o peněžních trzích v eurozóně. Údaje odvozené z transakcí shromažďovaných ve vztahu ke shora uvedeným segmentům trhu poskytují informace o transmisním mechanismu rozhodnutí měnové politiky. Jsou proto statistickým souborem, který je nezbytný pro účely měnové politiky v eurozóně.
(3)
Shromažďování statistických údajů je rovněž nezbytné s cílem umožnit ECB, aby poskytovala analytickou a statistickou podporu jednotnému mechanismu dohledu v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (3). V tomto rámci je shromažďování statistických údajů nezbytné rovněž pro podporu úkolů ECB v oblasti finanční stability.
(4)
Pokud národní centrální banka rozhodne, že nebude shromažďovat údaje vyžadované na základě tohoto nařízení, měla by o tom informovat ECB, přičemž ECB převezme úkol shromažďovat údaje přímo od zpravodajských jednotek.
(5)
ECB je povinna v souladu se Smlouvami a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(6)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí a současně zajistit dostupnost včasné a vysoce kvalitní statistiky bude ECB zpočátku vyžadovat, aby údaje vykazovaly největší měnové finanční instituce eurozóny, určené podle velikosti jejich celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy za všechny měnové finanční instituce eurozóny. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů ECB rozšířit počet vykazujících měnových finančních institucí tak, že zohlední rovněž další kritéria, kterými jsou například význam činnosti měnové finanční instituce na peněžních trzích a její význam pro stabilitu a fungování finančního systému. S cílem zajistit minimální úroveň geografického zastoupení ECB zajistí, aby v každém členském státě, jehož měnou je euro (dále jen „členský stát eurozóny“), byly alespoň tři zpravodajské měnové finanční instituce. Na základě národních statistické zpravodajské povinnosti mohou národní centrální banky údaje shromažďovat i od měnových finančních institucí, které nepatří do skutečného souboru zpravodajských jednotek; v tomto případě se údaje budou vykazovat a ověřovat podle tohoto nařízení.
(7)
S cílem ještě více minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí tím, že jim nebude uložena dvojí zpravodajská povinnost, při současném zajištění dostupnosti včasné a vysoce kvalitní statistiky by ECB měla být oprávněna měnovým finančním institucím udělit výjimku z povinnosti vykazovat údaje o transakcích týkajících se financování cenných papírů nebo derivátových smluv, pokud tyto údaje již byly vykázány registru obchodních údajů a pokud má ECB k včasným a standardizovaným údajům účinný přístup v souladu s požadavky vymezenými v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si musí samy řídit organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovat s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Pokud údaje shromažďované na základě tohoto nařízení obsahují důvěrné statistické informace, uplatní se pravidla ochrany a využití těchto informací obsažená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
(11)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(12)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. Nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(13)
Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení není dotčena zpravodajská povinnost stanovená v jiných právních aktech a nástrojích ECB, která může alespoň částečně pokrývat vykazování podle jednotlivých transakcí nebo agregované vykazování statistických informací o peněžních trzích,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2.
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) a nestanoví-li některé ustanovení tohoto nařízení jinak, zahrnuje všechny pobočky měnové finanční instituce nacházející se v Unii a ESVO;
3.
„ostatním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu revidovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5);
4.
„pojišťovacími společnostmi“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění, jak je uvedeno v ESA 2010;
5.
„penzijními fondy“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění), jak je uvedeno v ESA 2010;
6.
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků, jak je vymezen v ESA 2010;
7.
„vládními institucemi“ se rozumí institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství, jak je uvedeno v ESA 2010;
8.
„celkovými hlavními rozvahovými aktivy“ se rozumí celková aktiva minus ostatní aktiva ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„statistikou peněžního trhu“ se rozumí statistika týkající se zajištěných, nezajištěných a derivátových transakcí s nástroji peněžního trhu, které spolu v příslušném vykazovaném období uzavírají měnové finanční instituce a které uzavírají měnové finanční instituce s ostatními finančními zprostředkovateli, pojišťovacími společnostmi, penzijními fondy, centrálními bankami, vládními institucemi a nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny;
10.
„nástrojem peněžního trhu“ se rozumí jakýkoli nástroj uvedený v příloze I, II a III;
11.
„fondem peněžního trhu“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který musí mít povolení působit jako subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (6), nebo se jedná o alternativní investiční fond podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (7), investuje do krátkodobých aktiv a jako zvláštní nebo kumulativní cíle má nabízení výnosů v souladu se sazbami peněžního trhu nebo zachování hodnoty investice;
12.
„centrální bankou“ se rozumí centrální banka bez ohledu na to, kde se nachází;
13.
„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banky členských států Unie;
14.
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny (kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu) a které přijímají vklady v eurech a/nebo vydávají jakékoli jiné dluhové nástroje a/nebo poskytují úvěry v eurech, jak je uvedeno v přílohách I, II nebo III, od jiných měnových finančních institucí nebo jiným měnovým finančním institucím a/nebo od ostatních finančních zprostředkovatelů, pojišťovacích společností, penzijních fondů, vládních institucí, centrálních bank pro investiční účely či nefinančních podniků nebo těmto subjektům;
15.
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, která mimo jiné zahrnuje bankovní skupinu, jež se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, jejichž účetní závěrky jsou konsolidovány pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (8);
16.
„pobočkou“ se rozumí provozovna, která je právně závislou částí instituce a která přímo provádí všechny nebo některé transakce tvořící podstatu činnosti instituce;
17.
„pobočkou v Unii a ESVO“ se rozumí pobočka, která se nachází a je zapsána v rejstříku v členském státě Unie nebo v zemi ESVO;
18.
„Evropským sdružením volného obchodu“ se rozumí mezivládní organizace založená za účelem podpory volného obchodu a ekonomické integrace ve prospěch svých členských států;
19.
„transakcí v rámci skupiny“ se rozumí transakce s nástroji peněžního trhu, kterou zpravodajská jednotka uzavřela s jiným podnikem, jenž je zcela zahrnut ve stejné konsolidované účetní závěrce. Podniky, které jsou stranami transakce, se považují za zcela zahrnuté do „téže konsolidace“, pokud jsou oba buď:
a)
zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 2013/34/EU nebo mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (9), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami této třetí země, které jsou určeny jako rovnocenné s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10) (nebo účetními standardy třetí země, jejichž užívání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení); nebo
b)
podléhají stejnému konsolidovanému dohledu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, stejnému konsolidovanému dohledu ze strany příslušného orgánu třetí země, který byl ověřen jako rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v článku 127 směrnice 2013/36/EU;
20.
„obchodním dnem“ se ve vztahu ke dni, který je uveden ve smlouvě nebo v potvrzení o transakci s nástrojem peněžního trhu, rozumí den, v němž jsou obchodní banky a devizové trhy otevřeny pro všeobecný obchod (včetně obchodování s příslušným nástrojem peněžního trhu) a provádějí vypořádání plateb ve stejné měně jako platební závazek, který je splatný v tento den nebo který je vypočten odkazem na tento den. V případě transakce s nástrojem peněžního trhu, jež se řídí standardní rámcovou smlouvou vydanou Evropskou bankovní federací (European Banking Federation - EBF), Sdružením pro úvěrový trh (Loan Market Association - LMA), Mezinárodním sdružením pro swapy a deriváty (International Swaps and Derivatives Association, Inc. - ISDA) nebo jinými předními evropskými nebo mezinárodními tržními sdruženími, se formou odkazu použije definice uvedená nebo zakotvená v takové smlouvě. Ve vztahu k vypořádání transakce s nástrojem peněžního trhu, jež má být vypořádána prostřednictvím určeného vypořádacího systému, se tímto dnem rozumí den, kdy je tento vypořádací systém otevřen pro vypořádání této transakce;
21.
„dnem zúčtování v TARGET2“ se rozumí den, kdy je otevřen TARGET2 (transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase);
22.
„repem“ se rozumí dohoda, na jejímž základě mohou smluvní strany uzavírat transakce, v nichž se jedna strana („prodávající“) zaváže druhé smluvní straně („kupujícímu“) v blízký budoucí den proti zaplacení kupní ceny kupujícím prodávajícímu prodat určitá „aktiva“ („cenné papíry“, „komodity“ nebo „jiná finanční aktiva“) se současným závazkem kupujícího prodávajícímu tato aktiva znovu prodat v pevně stanovený budoucí den nebo na požádání proti zaplacení ceny zpětného odkupu prodávajícím kupujícímu. Tato transakce může být repo obchodem nebo dohodou o operacích typu „buy/sell back“. „Repo“ může rovněž znamenat dohodu o zástavě aktiv a udělení obecného práva na opětovné užívání výměnou za poskytnutí hotovostního úvěru v blízký budoucí den a splacení úvěru a úroků ve vzdálený budoucí den oproti vrácení aktiv. Repo obchody mohou být prováděny s předem definovaným dnem splatnosti (repo obchody „s pevně stanoveným datem“) nebo bez předem definovaného dne splatnosti, což oběma stranám ponechává možnost každý den se dohodnout na prodloužení nebo ukončení této dohody („otevřené“ repo obchody);
23.
„třístranným repem“ se rozumí repo obchod, v němž za výběr a správu zajištění po dobu životnosti transakce odpovídá třetí osoba;
24.
„měnovým swapem“ se rozumí swapová transakce, v níž jedna strana prodává druhé straně určitou částku určité měny proti zaplacení dohodnuté částky určité jiné měny na základě sjednaného směnného kurzu (který je znám jako spotový směnný kurz) s dohodou prodanou měnu v budoucí den (známý jako den splatnosti) odkoupit oproti prodeji měny původně nakoupené za rozdílný směnný kurz (známý jako forwardový směnný kurz);
25.
„jednodenním indexovým swapem“ („Overnight index swap - OIS“) se rozumí úrokový swap, jehož pravidelná proměnlivá úroková sazba se rovná geometrickému průměru jednodenní sazby (nebo sazby jednodenního indexu) po určité období. Konečná platba se vypočte jako rozdíl mezi pevnou úrokovou sazbou a složenou jednodenní sazbou zaznamenanou v průběhu životnosti OIS a uplatněnou na nominální hodnotu transakce. Jelikož se toto nařízení soustředí pouze na OIS v eurech, bude jednodenní sazbou EONIA;
26.
„Rámcem Basel III LCR“ se rozumí ukazatel krytí likvidity (Liquidity Coverage Ratio - LCR), který navrhl Basilejský výbor a který dne 7. ledna 2013 schválila skupina guvernérů a vedoucích orgánů dohledu, která je orgánem dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled, jako minimální globální regulatorní standard pro opatření krátkodobé likvidity v bankovním sektoru.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z měnových finančních institucí, které jsou rezidenty eurozóny, které pocházejí z referenčního souboru zpravodajských jednotek, které Rada guvernérů určila jako zpravodajské jednotky podle odstavce 2, případně 3, nebo z měnových finančních institucí určených jako zpravodajské jednotky podle odstavce 4 na základě kritérií v daném odstavci uvedených, a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (dále jen „zpravodajské jednotky“).
2. Po vstupu tohoto nařízení v platnost může Rada guvernérů rozhodnout, že měnová finanční instituce je zpravodajskou jednotkou, pokud má celková hlavní rozvahová aktiva větší než 0,35 % celkových hlavních rozvahových aktiv všech měnových finančních institucí eurozóny na základě nejaktuálnějších údajů, které má ECB k dispozici, tj.:
a)
údaje ke konci prosince kalendářního roku, který předchází oznámení podle odstavce 5; nebo
b)
nejsou-li údaje podle písmene a) k dispozici, údaje ke konci prosince předchozího roku.
Pro účely tohoto rozhodnutí se do výpočtu celkových hlavních rozvahových aktiv příslušné měnové finanční instituce nezahrnují pobočky mimo hostitelský stát příslušné měnové finanční instituce.
3. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rozhodnout o klasifikaci jiné měnové finanční instituce jako zpravodajské jednotky na základě velikosti jejích celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy všech měnových finančních institucí eurozóny, významu činnosti měnové finanční instituce při obchodování nástrojů peněžního trhu a jejího významu pro stabilitu a fungování finančního systému eurozóny a/nebo jednotlivých členských států.
4. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rovněž rozhodnout, že pro každý členský stát eurozóny budou jako zpravodajské jednotky určeny alespoň tři měnové finanční instituce. Budou-li tedy na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatých podle odstavce 2 nebo 3 vybrány méně než tři měnové finanční instituce v určitém členském státě eurozóny, bude skutečný soubor zpravodajských jednotek zahrnovat rovněž jiné měnové finanční instituce z tohoto členského státu eurozóny, které příslušná národní centrální banka považuje za reprezentativní (dále jen „reprezentativní zpravodajské jednotky“), tak aby pro tento členský stát eurozóny byly jako zpravodajské jednotky určeny minimálně tři zpravodajské jednotky.
Reprezentativní zpravodajské jednotky se vyberou z největších úvěrových institucí, které jsou rezidenty v dotčeném členském státě eurozóny, na základě celkových hlavních rozvahových aktiv těchto institucí, pokud národní centrální banky nenavrhnou alternativní kritéria a ECB je písemně nepotvrdí.
5. ECB nebo příslušná národní centrální banka dotčené měnové finanční instituce vyrozumí o rozhodnutí Rady guvernérů přijatém podle odstavců 2, 3 nebo 4 a o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení. Toto oznámení se zasílá písemně alespoň čtyři měsíce před zahájením prvního vykazování.
6. Bez ohledu na rozhodnutí Rady guvernérů přijatá podle odstavců 2, 3 nebo 4 mohou národní centrální banky na základě národní statistické zpravodajské povinnosti shromažďovat statistiku peněžního trhu rovněž od měnových finančních institucí, které jsou rezidenty v jejich členském státě a které nejsou zpravodajskými jednotkami podle odstavců 2, 3 nebo 4 (dále jen „dodatečné zpravodajské jednotky“). Pokud národní centrální banka tímto způsobem určí dodatečné zpravodajské jednotky, neprodleně je o tom vyrozumí.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro účely pravidelného sestavování statistiky peněžního trhu vykazují zpravodajské jednotky národní centrální bance členského státu, v němž jsou rezidenty, na konsolidovaném základě včetně všech svých poboček, které se nacházejí v Unii a ESVO, denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I, II a III. Statistické informace, které obdrží od zpravodajských jednotek, národní centrální banka předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají zpravodajské jednotky řídit ve vztahu k nástrojům peněžního trhu. Tyto zpravodajské postupy zajistí, aby byly poskytovány požadované statistické informace, a umožňují přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
3. Bez ohledu na zpravodajskou povinnost uvedenou v odstavci 1 může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky vybrané podle čl. 2 odst. 2, 3 a 4, které jsou rezidenty členského státu národní centrální banky, vykazují statistické informace uvedené v přílohách I, II a III ECB. Národní centrální banka přiměřeně informuje ECB a zpravodajské jednotky, načež ECB vymezí a provede zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, a převezme úkol požadované údaje shromažďovat přímo od zpravodajských jednotek.
4. Pokud národní centrální banka vybrala dodatečné zpravodajské jednotky a vyrozuměla je, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 6, vykazují tyto jednotky národní centrální bance denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Statistické informace, které obdrží od dodatečných zpravodajských jednotek, národní centrální banka na žádost ECB předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit dodatečné zpravodajské jednotky, v souladu s národní statistickou zpravodajskou povinností. Národní centrální banky zajistí, aby vnitrostátní zpravodajské postupy vyžadovaly, aby dodatečné zpravodajské jednotky splňovaly požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 6 až 8, čl. 10 odst. 3 a článcích 11 a 12 tohoto nařízení. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
Článek 4
Lhůty
1. Pokud národní centrální banka podle čl. 3 odst. 3 rozhodne, že zpravodajské jednotky budou statistické informace uvedené v přílohách I, II a III vykazovat přímo ECB, předávají zpravodajské jednotky tyto informace ECB takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 19:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
2. Ve všech ostatních případech s výjimkou odstavce 1 předávají národní centrální banky ECB denní statistické informace o peněžním trhu podle příloh I, II a III, které obdržely od zpravodajských jednotek, takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně před 7:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje shromážděné od dodatečných zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 6 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu, jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, ke kterému se údaje vztahují, nebo jednou měsíčně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky rozhodnou o periodicitě vykazování a neprodleně o tom vyrozumí ECB. Národní centrální banky mohou periodicitu vykazování každoročně přezkoumávat.
d)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
3. Národní centrální banky rozhodují o tom, dokdy musí od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby byly schopny splnit lhůty pro vykazování, které musí dodržet podle odstavce 2, a přiměřeně o tom vyrozumí zpravodajské jednotky.
4. Připadá-li termín uvedený v odstavci 1 nebo 2 na den, kdy je systém TARGET2 uzavřen, prodlužuje se termín do následujícího provozního dne systému TARGET2, jak je oznámeno na internetových stránkách ECB.
Článek 5
Výjimka
Pokud byly zpravodajské jednotky vybrány podle čl. 2 odst. 3 nebo 4, může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky mohou denní statistiku peněžního trhu národní centrální bance předávat jednou týdně před 13:00 h (SEČ) v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují, pokud z provozních důvodů nemohou splnit požadavek na denní periodicitu vykazování. ECB může k uplatňování výjimky ze strany národních centrálních bank uložit podmínky.
Článek 6
Fúze, rozdělení, reorganizace a insolvence
1. V případě fúze, rozdělení, vyčlenění nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka ECB a příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením. Zpravodajská jednotka vyrozumí rovněž ECB a příslušnou národní centrální banku do 14 dnů od dokončení této operace.
2. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky sloučením s jinou jednotkou ve smyslu směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2011/35/EU (12) a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, ve vykazování podle tohoto nařízení pokračuje sloučený subjekt.
3. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky splynutím s jinou jednotkou ve smyslu směrnice 2011/35/EU a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, vykazování podle tohoto nařízení provádí výsledný subjekt, pokud splňuje definici zpravodajské jednotky.
4. Dojde-li k rozdělení zpravodajské jednotky na dvě či více jednotek, a to formou rozdělení mezi stávající společnosti nebo se založením nových společností ve smyslu šesté směrnice Rady 82/891/EHS (13), a jedním z nových subjektů je zpravodajská jednotka, provádí vykazování podle tohoto nařízení nový subjekt. Rozdělení zahrnuje rovněž vyčlenění, při němž zpravodajská jednotka převede veškerá svá aktiva a pasiva či jejich část na novou společnost výměnou za akcie nové společnosti.
5. Ocitne-li se zpravodajská jednotka v úpadku, ztratí svou bankovní licenci nebo jinak přestane vyvíjet bankovní činnost, což potvrdí příslušný orgán dohledu, není nadále povinna provádět vykazování podle tohoto nařízení.
6. Pro účely odstavce 5 se má za to, že zpravodajská jednotka je v úpadku, nastane-li jedna či více těchto skutečností:
a)
učiní všeobecné postoupení ve prospěch věřitelů nebo pro účely uzavření reorganizace, soudní dohody nebo vyrovnání s věřiteli;
b)
písemně uzná, že není schopna platit své dluhy ve lhůtě splatnosti;
c)
podá návrh na jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí, nebo s tímto jmenováním souhlasí nebo jej tiše akceptuje;
d)
předložení insolvenčního návrhu ve vztahu k této jednotce (s výjimkou návrhu protistrany, pokud se týká povinnosti zpravodajské jednotky vůči této protistraně) k soudu či podání tohoto návrhu k jinému příslušnému orgánu nebo instituci;
e)
nastane-li její likvidace nebo se ocitne v úpadku (nebo vstoupí do jiného obdobného řízení) nebo tato jednotka či jiný veřejný orgán nebo jiný subjekt či osoba podá návrh na její reorganizaci, soudní dohodu, vyrovnání, dobrovolné vyrovnání, nucenou správu, likvidaci, zánik či obdobné podpůrné opatření na základě stávajícího či budoucího právního či správního předpisu, přičemž tento návrh (s výjimkou návrhu na likvidaci nebo jiné obdobné řízení, kdy se neuplatní třicetidenní lhůta) nebyl odložen ani zamítnut ve lhůtě 30 dnů od jeho podání;
f)
jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí; nebo
g)
svolání jakékoli schůze věřitelů pro účely zvážení dobrovolné dohody (nebo jiného obdobného řízení).
Článek 7
Ustanovení o důvěrnosti
1. Při přijímání a nakládání s údaji podle tohoto nařízení, jež obsahují důvěrné informace, včetně sdílení těchto údajů s jinými národními centrálními bankami eurozóny, ECB a národní centrální banky uplatňují pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
2. S výhradou odstavce 1 se důvěrné informace obsažené ve statistických údajích, které ECB nebo národní centrální banka shromažďuje podle tohoto nařízení, nesmí předávat jinému orgánu nebo jiné třetí osobě s výjimkou ECB a národních centrálních bank eurozóny či je s těmito subjekty sdílet, pokud dotčená zpravodajská jednotka ECB nebo dotčené národní centrální bance předem neudělila výslovný písemný souhlas a pokud ECB, případně příslušná národní centrální banka s touto zpravodajskou jednotkou nepodepsala náležitou dohodu o zachovávání důvěrnosti.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
ECB a případně národní centrální banky mají právo ověřovat a v případě nutnosti vynuceně shromažďovat informace, které zpravodajské jednotky poskytují v souladu se statistickou zpravodajskou povinností vymezenou v článku 3 a v přílohách I, II a III tohoto nařízení. Toto právo lze vykonat zejména tehdy, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedené v příloze IV. Uplatňuje se rovněž článek 6 nařízení (ES) č. 2533/98.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
1. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 2 se podle tohoto nařízení (s výhradou přechodných ustanovení obsažených v článku 12) poprvé vykazují údaje za 1. duben 2016.
2. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 3 a 4 se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který ECB nebo příslušná národní centrální banka zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 5, v každém případě však nejdříve 12 měsíců po přijetí rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 2 odst. 3 nebo 4.
3. Dochází-li k výběru reprezentativních zpravodajských jednotek podle čl. 2 odst. 4, může reprezentativní zpravodajská jednotka ECB nebo příslušnou národní centrální banku písemně požádat o dočasné odložení prvního dne vykazování, přičemž uvede důvody takového odkladu. První den vykazování lze odložit po dobu až šesti měsíců s tím, že tuto dobu lze prodloužit o dalších až šest měsíců. ECB nebo příslušná národní centrální banka mohou souhlasit s odložením prvního dne vykazování pro reprezentativní zpravodajskou jednotku, která o odklad požádala, považují-li tento odklad za důvodný. Pokud reprezentativní zpravodajská jednotka v první den vykazování nemá k vykázání žádné údaje nebo pouze údaje, které ECB i národní centrální banka nepovažují za reprezentativní, může národní centrální banka souhlasit s tím, že na tuto jednotku se první den vykazování neuplatňuje. Tuto výjimku může národní centrální banka udělit pouze ve spolupráci s ECB, mají-li ECB i národní centrální banka za to, že žádost je důvodná a neohrožuje reprezentativnost zpravodajského výběrového souboru.
4. V případě měnových finančních institucí, které byly vybrány jako dodatečné zpravodajské jednotky podle čl. 2 odst. 6, se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který národní centrální banka dodatečné zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 6.
Článek 11
Ustanovení o pravidelném přezkumu
ECB přezkoumá fungování tohoto nařízení 12 měsíců po prvním vykazování a vydá o tom zprávu. Podle doporučení obsažených v této zprávě může ECB zvýšit nebo snížit počet zpravodajských jednotek a/nebo statistickou zpravodajskou povinnost. Po tomto úvodním přezkumu se každé dva roky bude provádět pravidelná aktualizace skutečného souboru zpravodajských jednotek.
Článek 12
Přechodné ustanovení
V období od 1. dubna 2016 do 1. července 2016 bude zpravodajským jednotkám dovoleno ECB nebo příslušné národní centrální bance vykazovat statistiku peněžního trhu za některé, a nikoli všechny relevantní dny. ECB nebo příslušná národní centrální banka může určit dny, za které bude vykazování vyžadováno.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. listopadu 2014.
UREDBA (EU) br. 1333/2014 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 26. studenoga 2014.
o statistici tržišta novca
(ESB/2014/48)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije (2),
budući da:
(1)
Europski sustav središnjih banaka (ESSB) za obavljanje svojih zadaća zahtijeva izradu statistike o transakcijama na tržištu novca, i to za osigurane i neosigurane transakcije te za određene transakcije izvedenih financijskih instrumenata tržišta novca, kako je dalje utvrđeno u ovoj Uredbi, a koje su monetarne financijske institucije, s iznimkom središnjih banaka i novčanih fondova, sklopile s drugim monetarnim financijskim institucijama i koje su sklopljene između monetarnih financijskih institucija i drugih financijskih institucija, opće države ili nefinancijskih društava, ali isključujući transakcije unutar grupe.
(2)
Glavna svrha prikupljanja takve statistike jest pružiti Europskoj središnjoj banci (ESB) sveobuhvatne, detaljne i usklađene statističke podatke o tržištima novca u europodručju. Podaci izvedeni iz transakcija prikupljenih u vezi s navedenim tržišnim segmentima pružaju informacije o mehanizmu prijenosa odluka monetarne politike. Ti podaci su stoga nužan skup statistike za potrebe monetarne politike u europodručju.
(3)
Prikupljanje statističkih podataka također je potrebno kako bi se ESB-u omogućilo pružanje analitičke i statističke potpore jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM) u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (3). U okviru toga, prikupljanje statističkih podataka također je potrebno radi pružanja potpore ESB-u prilikom obavljanja zadaća na području financijske stabilnosti.
(4)
Nacionalne središnje banke trebale bi obavijestiti ESB u slučaju da nacionalna središnja banka odluči ne prikupljati podatke koji se zahtijevaju na temelju ove Uredbe, te će u tom slučaju ESB preuzeti zadaću izravnog prikupljanja podataka od izvještajnih jedinica.
(5)
ESB je obvezan u skladu s Ugovorima te uvjetima utvrđenim u Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”) donositi uredbe u mjeri potrebnoj za provođenje zadaća ESSB-a, kako je određeno Statutom ESSB-a, te u nekim slučajevima kako je utvrđeno u odredbama koje je donijelo Vijeće u skladu s člankom 129. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
(6)
S ciljem smanjenja tereta izvještavanja za monetarne financijske institucije, uz istodobno osiguravanje raspoloživosti pravodobne i visokokvalitetne statistike, ESB će u početku zahtijevati dostavljanje podataka od najvećih monetarnih financijskih institucija europodručja na temelju veličine njihove ukupne glavne bilančne imovine u usporedbi s ukupnom glavnom bilančnom imovinom za sve monetarne financijske institucije europodručja. Od 1. siječnja 2017. Upravno vijeće ESB-a može povećati broj izvještajnih monetarnih financijskih institucija, također uzimajući u obzir druge kriterije, kao što je važnost aktivnosti monetarne financijske institucije na tržištima novca i njezina važnost za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava. ESB će osigurati da za svaku državu članicu čija valuta je euro (dalje u tekstu „država članica europodručja”) postoje najmanje tri izvještajne monetarne financijske institucije, kako bi se osigurala minimalna razina zemljopisne zastupljenosti. Nacionalne središnje banke također mogu prikupljati podatke od monetarnih financijskih institucija koje nisu dio stvarne izvještajne populacije na temelju njihovih nacionalnih statističkih izvještajnih zahtjeva, u kojem slučaju se takvi podaci dostavljaju i provjeravaju u skladu s ovom Uredbom.
(7)
Radi daljnjeg smanjenja tereta izvještavanja za monetarne financijske institucije, s ciljem izbjegavanja da se na njih primjenjuju dvostruki izvještajni zahtjevi, istodobno osiguravajući raspoloživost pravovremene i visokokvalitetne statistike, ESB bi trebao moći izuzeti monetarne financijske institucije od izvještavanja koje se odnosi na transakcije financiranja vrijednosnih papira ili izvedenice, ako su takvi podaci dostavljeni trgovinskom repozitoriju, pod uvjetom da ESB ima učinkovit pristup pravovremenim i standardiziranim podacima u skladu sa zahtjevima određenim u ovoj uredbi.
(8)
Člankom 5. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2533/98 propisano je da ESB može donositi uredbe kojima se određuju i uvode statistički izvještajni zahtjevi prema stvarnoj izvještajnoj populaciji u državama članicama europodručja. Člankom 6. stavkom 4. propisano je da ESB može donijeti uredbe kojima se određuju uvjeti pod kojima je moguće ostvariti pravo na provjeru ili na obvezno prikupljanje statističkih podataka.
(9)
Članak 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98 određuje da se države članice organiziraju u području statistike i da u potpunosti surađuju s ESSB-om kako bi se osiguralo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz članka 5. Statuta ESSB-a.
(10)
Pod uvjetom da podaci prikupljeni sukladno ovoj Uredbi sadrže povjerljive statističke podatke, primjenjuju se standardi zaštite i uporabe takvih podataka iz članka 8. i članka 8. točke (c) Uredbe (EZ) br. 2533/98.
(11)
Člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98 utvrđuje se da ESB ima ovlast za izricanje sankcija izvještajnim jedinicama koje ne ispunjavaju statističke izvještajne zahtjeve koji se utvrđuju uredbama ili odlukama ESB-a.
(12)
Iako se priznaje da uredbe koje donosi ESB u skladu s člankom 34. stavkom 1. Statuta ESSB-a ne daju nikakva prava, odnosno ne nameću nikakve obveze državama članicama čija valuta nije euro (dalje u tekstu „države članice izvan europodručja”), njegov članak 5. primjenjuje se i na države članice europodručja i na države članice izvan europodručja. Uredba (EZ) br. 2533/98 napominje da članak 5. Statuta ESSB-a, zajedno s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji podrazumijeva obvezu da se na nacionalnoj razini izrade i provedu sve mjere koje države članice izvan europodručja smatraju prikladnim da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike kako bi te države postale države članice europodručja.
(13)
Izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe ne dovode u pitanje izvještajne zahtjeve navedene u drugim pravnim aktima i instrumentima ESB-a koji mogu, barem djelomično, također obuhvaćati dostavljanje statističkih podataka za svaku transakciju posebno, ili agregirano dostavljanje statističkih podataka o tržištima novca,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1.
„izvještajne jedinice”, „rezident” i „rezidentan” imaju isto značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98;
2.
„monetarna financijska institucija (MFI)” ima jednako značenje kao što je određeno člankom 1. Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke (ESB/2013/33) (4) i tumači se na način da uključuje sve podružnice monetarnih financijskih institucija koje se nalaze na području Unije i EFTA-e, osim ako je drugačije izričito predviđeno odredbom ove Uredbe;
3.
„OFP” znači ostali financijski posrednici osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova, kako je utvrđeno u revidiranom Europskom sustavu računa (dalje u tekstu „ESA 2010”), a prema Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5);
4.
„osiguravajuća društva”znači sva financijska društva i kvazidruštva koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja rizika, većinom u obliku neposrednog osiguranja ili reosiguranja, kao što je utvrđeno u ESA-i 2010;
5.
„mirovinski fondovi” znači sva financijska društva i kvazidruštva koja se uglavnom bave financijskim posredovanjem koje proizlazi iz udruživanja socijalnih rizika i potreba osiguranih osoba (socijalno osiguranje), kao što je utvrđeno u ESA-i 2010;
6.
„nefinancijska društva” znači sektor nefinancijskih društava kao što je utvrđeno u ESA-i 2010;
7.
„opća država” znači institucionalne jedinice koje nisu tržišni proizvođači, čija je proizvodnja namijenjena individualnoj i kolektivnoj potrošnji, a financiraju se obveznim plaćanjima jedinica koje pripadaju drugim sektorima i institucionalnih jedinica koje se uglavnom bave preraspodjelom nacionalnog dohotka i bogatstva, kao što je utvrđeno u ESA-i 2010;
8.
„ukupna glavna bilančna imovina” znači ukupna imovina umanjena za preostalu imovinu kao što je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33);
9.
„statistika tržišta novca” znači statistika koja se odnosi na osigurane, neosigurane i određene transakcije izvedenih financijskih instrumenata tržišta novca sklopljene između monetarnih financijskih institucija i između monetarnih financijskih institucija i ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, središnjih banaka, opće države i nefinancijskih društava, ali isključujući transakcije unutar grupe u odgovarajućem izvještajnom razdoblju;
10.
„instrument tržišta novca” znači svaki instrument naveden u Prilozima I., II. i III.;
11.
„novčani fond” znači subjekt za zajednička ulaganja koji zahtijeva odobrenje za rad kao društvo za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire prema Direktivi 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) ili koji je alternativni investicijski fond prema Direktivi 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7), koji ulaže u kratkoročnu imovinu te čiji je pojedinačni ili kumulativni cilj nuditi prinose u skladu sa stopama na tržištu novca ili očuvanje vrijednosti ulaganja;
12.
„središnja banka” znači svaka središnja banka neovisno o tome gdje se nalazi;
13.
„nacionalna središnja banka” ili „nacionalne središnje banke” znači nacionalne središnje banke država članica Unije;
14.
„referentna izvještajna populacija” znači monetarne financijske institucije koje su rezidenti europodručja, osim središnjih banaka i novčanih fondova, koje primaju depozite u eurima i/ili izdaju bilo koji drugi dužnički instrument i/ili odobravaju kredite u eurima kao što je navedeno u Prilozima I., II. ili III. od drugih monetarnih financijskih institucija/za druge monetarne financijske institucije i/ili od ostalih financijskih posrednika/za ostale financijske posrednike, osiguravajuća društva, mirovinske fondove, opću državu, središnje banke za potrebe ulaganja, ili nefinancijska društva;
15.
„grupa” znači grupa društava, koja uključuje, ali nije ograničena na bankovnu grupu, a koja se sastoji od matičnog društva i njegovih društava kćeri čiji su financijski izvještaji konsolidirani za potrebe Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8);
16.
„podružnica” znači mjesto poslovanja koje predstavlja pravno ovisni dio institucije i koje izravno obavlja sve ili neke poslove koji su dio djelatnosti institucije;
17.
„podružnica u Uniji i EFTA podružnica” znači podružnica koja se nalazi u državi članici Unije ili u državi EFTA-e i čije sjedište u državi članici Unije ili u državi EFTA-e;
18.
„Europsko udruženje slobodne trgovine” znači međuvladina organizacija osnovana radi promicanja slobodne trgovine i ekonomske integracije za dobrobit svojih država članica;
19.
„transakcija unutar grupe” znači transakcija instrumenata tržišta novca koju sklapa izvještajna jedinica s drugim društvom koje je uključeno u isti konsolidirani financijski izvještaj na punoj osnovi. Društva koja su stranke u transakciji smatraju se uključenima u „istu konsolidaciju” na punoj osnovi kada su oba ili:
(a)
uključena u konsolidaciju u skladu s Direktivom 2013/34/EU ili u skladu s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) donesenih sukladno Uredbi (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (9) ili, u pogledu grupe čije matično društvo ima sjedište u trećoj zemlji, u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima te treće zemlje koja se mogu smatrati istovjetnim međunarodnim standardima financijskog izvještavanja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1569/2007 (10) (ili računovodstvenim standardima treće zemlje čija je uporaba dozvoljena u skladu s člankom 4. te Uredbe); ili
(b)
obuhvaćena istim konsolidiranim nadzorom u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) ili, u pogledu grupe čije matično društvo ima sjedište u trećoj zemlji, obuhvaćena istim konsolidiranim nadzorom od strane nadležnog tijela treće zemlje koji se smatra istovjetnim onom utemeljenom na načelima iz članka 127. Direktive 2013/36/EU;
20.
„radni dan” u odnosu na svaki datum naveden u ugovoru ili u potvrdi transakcije instrumenta tržišta novca, znači dan kada su poslovne banke i tržišta deviza otvorena za opće poslovanje (uključujući poslove odgovarajućeg instrumenta tržišta novca) i namiruju plaćanja u istoj valuti u kojoj je i obveza plaćanja koja je plativa na taj datum ili se računa s obzirom na taj datum. U slučaju transakcije instrumenta tržišta novca koja je uređena standardiziranim ugovorom kojeg je izdalo Europsko udruženje banaka (EBF), Udruženje tržišta kredita (LMA), Udruženje međunarodnog tržišta izvedenih financijskih instrumenata (ISDA) ili druga vodeća europska ili međunarodna udruženja tržišta, koristi se definicija propisana tim ugovorom ili definicija koja je navedena u tom ugovoru. U pogledu namire svake transakcije instrumenta tržišta novca koja se namiruje preko određenog sustava namire, znači dan kada je sustav namire otvoren kako bi se namirila takva transakcija;
21.
„dan namire sustava TARGET2” znači svaki dan kada je TARGET2 (Transeuropski automatizirani sustav ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu) otvoren;
22.
„repo ugovor” znači ugovor na temelju kojeg strane mogu sklapati transakcije u kojima jedna strana („prodavatelj”) pristaje prodati drugoj („kupac”) određenu„imovinu” („vrijednosne papire”, „robu” ili „drugu financijsku imovinu”) na datum koji je bliži datumu plaćanja kupovne cijene od strane kupca prodavatelju, uz istovremenu suglasnost kupca da ponovno proda imovinu prodavatelju na određeni datum u budućnosti ili na zahtjev od strane prodavatelja kupcu uz plaćanje cijene ponovne kupnje. Svaka takva transakcija može biti repo posao ili transakcija koja uključuje kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju „Repo ugovor” može također značiti sporazum kojim se zalaže imovina i daje opće pravo ponovne uporabe u zamjenu za gotovinski kredit na bliži datum i otplatu kredita i kamata na kasniji datum u zamjenu za vraćanje imovine. Repo poslovi mogu biti sklopljeni s unaprijed dogovorenim datumom dospijeća (repo poslovi na „određeno vrijeme”) ili bez unaprijed dogovorenog datuma dospijeća što ostavlja mogućnost ugovornim stranama o obnavljanju ili o raskidu ugovora u bilo koje doba („otvoreni repo poslovi” );
23.
„Trostrani repo” znači repo posao u kojoj je treća strana odgovorna za odabir i upravljanje instrumentom osiguranja za vrijeme trajanja posla
24.
„Valutni ugovor o razmjeni” znači ugovor o razmjeni u kojem jedna strana prodaje drugoj određeni iznos određene valute uz plaćanje dogovorenog iznosa određene druge valute na temelju dogovorenog deviznog tečaja (poznatog kao promptni devizni tečaj) sa sporazumom o ponovnoj kupnji prodane valute na određeni datum u budućnosti (poznato kao datum dospijeća) u zamjenu za prodaju prvotno kupljene valute po drugačijem deviznom tečaju (poznatom kao terminski devizni tečaj);
25.
„prekonoćni kamatni ugovor o razmjeni” (OIS) znači kamatni ugovor o razmjeni kod kojeg je periodična promjenjiva kamatna stopa jednaka geometrijskom prosjeku prekonoćne kamatne stope (ili prekonoćne indeksirane kamatne stope) za određeno razdoblje. Konačno plaćanje izračunava se kao razlika između nepromjenjive kamatne stope i obračunate prekonoćne kamatne stope zabilježene za vrijeme trajanja prekonoćnog kamatnog ugovora o razmjeni, koja se primjenjuje na nominalni iznos transakcije. Budući da je Uredba usmjerena samo na prekonoćne kamatne ugovore o razmjeni nominirane u eurima, prekonoćna kamatna stopa je EONIA;
26.
„Okvir koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III” znači Koeficijent likvidnosne pokrivenosti (LCR) kojeg je predložio Bazelski odbor, a 7. siječnja 2013. kao minimalni globalni regulatorni standard za kratkoročne likvidnosne mjere u bankarskom sektoru, prihvatila Skupina guvernera i čelnika nadzora, nadzorno tijelo Bazelskog odbora za nadzor banaka.
Članak 2.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od monetarnih financijskih institucija koji su rezidenti europodručja iz referentne izvještajne populacije, koje je Upravno vijeće prema potrebi odredilo kao izvještajne jedinice sukladno stavcima 2. ili 3., ili kao monetarne financijske institucije koje su određene kao izvještajne jedinice sukladno stavku 4. na temelju kriterija navedenih u tim odredbama i koje su obaviještene o svojim izvještajnim obvezama sukladno stavku 5. (dalje u tekstu „izvještajne jedinice”).
2. Danom stupanja na snagu ove Uredbe, Upravno vijeće može odlučiti da je monetarna financijska institucija izvještajna jedinica ako monetarna financijska institucija ima ukupnu glavnu bilančnu imovinu veću od 0,35 % ukupne glavne bilančne imovine svih monetarnih financijskih institucija europodručja na temelju najnovijih podataka koji su dostupni ESB-u, tj.:
(a)
podataka koji se odnose na kraj prosinca kalendarske godine koja prethodi obavijesti u skladu sa stavkom 5.; ili
(b)
ako podaci pod (a) nisu dostupni, na temelju podataka koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine.
Za potrebe ove odluke, izračun ukupne glavne bilančne imovine odgovarajuće monetarne financijske institucije isključuje podružnice izvan države domaćina odgovarajuće monetarne financijske institucije.
3. Od 1. siječnja 2017. Upravno vijeće može odlučiti razvrstati bilo koju drugu monetarnu financijsku instituciju na temelju veličine njezine ukupne glavne bilančne imovine u usporedbi s ukupnom glavnom bilančnom imovinom svih monetarnih financijskih institucija u europodručju, na temelju važnosti aktivnosti monetarne financijske institucije u trgovanju instrumentima tržišta novca i njezine važnosti za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u europodručju i/ili u pojedinim državama članicama.
4. Od 1. siječnja 2017. Upravno vijeće može također odlučiti da će za svaku državu članicu europodručja najmanje tri monetarne financijske institucije biti određene kao izvještajne jedinice. Shodno tomu, ako su na temelju odluka koje je Upravno vijeće donijelo sukladno stavku 2. ili stavku 3. odabrane manje od tri monetarne financijske institucije u određenoj državi članici europodručja, stvarna izvještajna populacija obuhvaća ostale monetarne financijske institucije iz te države članice europodručja koje odgovarajući NSB smatra reprezentativnima (dalje u tekstu „reprezentativne izvještajne jedinice”), kako bi najmanje tri izvještajne jedinice bile određene kao izvještajne jedinice te države članice europodručja.
Reprezentativne izvještajne jedinice biraju se između najvećih kreditnih institucija rezidenata dotične države članice europodručja, na temelju ukupne glavne bilančne imovine institucija, osim ako nacionalne središnje banke ne predlože druge kriterije koje u pisanom obliku prihvati ESB.
5. ESB ili odgovarajući NSB izvještava dotične monetarne financijske institucije o svakoj odluci Upravnog vijeća donesenoj sukladno stavcima 2., 3. ili 4. i o njihovim obvezama na temelju ove Uredbe. Obavijest se šalje u pisanom obliku najmanje dva mjeseca prije početka prvog izvještavanja.
6. Bez obzira na bilo koje odluke Upravnog vijeća donesene sukladno stavcima 2., 3. i 4., nacionalne središnje banke mogu također prikupljati statistiku tržišta novca od monetarnih financijskih institucija sa sjedištem u njihovoj državi članici koje nisu izvještajne jedinice, sukladno stavcima 2., 3. ili 4., na temelju njihovih nacionalnih statističkih izvještajnih zahtjeva (dalje u tekstu „dodatne izvještajne jedinice”). Ako NSB na taj način odredi dodatne izvještajne jedinice, odmah će ih o tome obavijestiti.
Članak 3.
Statistički izvještajni zahtjevi
1. Za potrebe redovnog sastavljanja statistike tržišta novca, izvještajne jedinice dostavljaju na konsolidiranoj osnovi NSB-u države članice čiji su rezidenti, dnevne statističke podatke koji se odnose na instrumente tržišta novca, uključujući podatke za sve njihove podružnice koje se nalaze na području Unije i EFTA-e. Traženi statistički podaci određeni su u Prilozima I., II. i III. NSB prenosi ESB-u statističke podatke koje primi od izvještajnih jedinica u skladu s člankom 4. stavkom 2. ove Uredbe.
2. Nacionalne središnje banke određuju i uvode izvještajne mehanizme koje su izvještajne jedinice dužne slijediti u vezi s instrumentima tržišta novca. Ti izvještajni mehanizmi osiguravaju dostavljanje traženih statističkih podataka i omogućuju točne provjere usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u Prilogu IV.
3. Bez obzira na izvještajni zahtjev naveden u stavku 1., NSB može odlučiti da izvještajne jedinice odabrane sukladno članku 2. stavcima 2., 3. i 4. koje su rezidenti države članice tog NSB-a, ESB-u dostavljaju statističke podatke navedene u Prilozima I., II. i III. NSB na odgovarajući način izvještava ESB i izvještajne jedinice, uslijed čega ESB određuje i provodi izvještajne mehanizme koje su izvještajne jedinice dužne slijediti te preuzima zadaću prikupljanja traženih podataka izravno od izvještajnih jedinica.
4. Ako je NSB odabrao dodatne izvještajne jedinice i obavijestio ih kao što je navedeno u članku 2. stavku 6., te izvještajne jedinice će NSB-u dostavljati dnevne statističke podatke koji se odnose na instrumente tržišta novca. NSB prenosi ESB-u na njegov zahtjev, statističke podatke koje primi od dodatnih izvještajnih jedinica u skladu s člankom 4. stavkom 2. ove Uredbe.
5. Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne mehanizme kojih se moraju pridržavati dodatne izvještajne jedinice u skladu s njihovim nacionalnim statističkim izvještajnim zahtjevima. Nacionalne središnje banke osiguravaju da nacionalni izvještajni mehanizmi zahtijevaju da dodatne izvještajne jedinice udovoljavaju zahtjevima koji su istovjetni člancima od 6. do 8., članku 10. stavku 3. i člancima 11. i 12. ove Uredbe. Nacionalne središnje banke osiguravaju da ti izvještajni mehanizmi daju zahtijevane statističke podatke i da omogućuju točne provjere usklađenosti s minimalnim standardima za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je navedeno u Prilogu IV.
Članak 4.
Pravodobnost
1. U slučaju kada NSB sukladno članku 3. stavku 3. odluči da izvještajne jedinice dostavljaju statističke podatke navedene u Prilozima I., II. i III. izravno ESB-u, izvještajne jedinice prenose takve podatke ESB-u kako slijedi.
(a)
Podaci prikupljeni od izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavku 2. prenose se ESB-u jednom dnevno između 18.00 sati na datum trgovanja i 07.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon datuma trgovanja.
(b)
Podaci prikupljeni od izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavcima 3. i 4. prenose se ESB-u jednom dnevno između 18.00 sati na datum trgovanja i 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon datuma trgovanja.
(c)
Podaci u odnosu na koje NSB ima odstupanje sukladno članku 5. prenose se ESB-u jednom tjedno između 18:00 sati na datum trgovanja i 13.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon kraja tjedna na koji se podaci odnose.
2. U slučajevima koji se razlikuju od onog iz stavka 1., nacionalne središnje banke prenose ESB-u dnevne statističke podatke tržišta novca koje su primile od izvještajnih jedinica, kako je navedeno u Prilozima I., II. i III., kako slijedi.
(a)
Podaci prikupljeni od izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavku 2. prenose se ESB-u jednom dnevno prije 7.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon datuma trgovanja.
(b)
Podaci prikupljeni od izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavcima 3. i 4. prenose se ESB-u jednom dnevno prije 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon datuma trgovanja.
(c)
Podaci prikupljeni od dodatnih izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavku 6. prenose se ESB-u jednom dnevno prije 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TAGRET2 nakon datuma trgovanja, jednom tjedno prije 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TAGRET2 nakon kraja tjedna na koji se podaci odnose, ili jednom mjesečno prije 13.00 sati prema srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon kraja mjeseca na koji se podaci odnose. Nacionalne središnje banke odlučuju o učestalosti izvještavanja i shodno tome pravodobno obavještavaju ESB. Nacionalne središnje banke mogu jednom godišnje preispitati učestalost izvještavanja.
(d)
Podaci u odnosu na koje NSB ima odstupanje sukladno članku 5. prenose se ESB-u jednom tjedno prije 13.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) prvog dana namire sustava TARGET2 nakon kraja tjedna na koji se podaci odnose.
3. Nacionalne središnje banke donose odluku o tome do kada moraju primiti podatke od izvještajnih jedinica kako bi ispunile svoje rokove za izvještavanje, kao što je određeno u stavku 2. i o tome na odgovarajući način obavještavaju izvještajne jedinice.
4. U slučaju kada rok iz stavaka 1. ili 2. pada na dan kada je sustav TARGET2 zatvoren, rok se produljuje do sljedećeg radnog dana sustava TARGET2, kao što je objavljeno na mrežnoj stranici ESB-a.
Članak 5.
Odstupanja
Kada su izvještajne jedinice odabrane sukladno članku 2. stavcima 3. ili 4., NSB može odlučiti da izvještajne jedinice mogu prenositi dnevnu statistiku tržišta novca NSB-u jednom tjedno prije 13:00 sati prema srednjoeuropskom vremenu na prvi dan namire sustava TARGET2 nakon kraja tjedna na koji se podaci odnose, ako zbog operativnih razloga ne mogu udovoljiti zahtjevu učestalosti dnevnog izvještavanja. ESB može nametnuti uvjete za primjenu odstupanja od strane nacionalnih središnjih banaka.
Članak 6.
Spajanja odnosno pripajanja, podjele, reorganizacije i insolventnost
1. U slučaju spajanja odnosno pripajanja, podjele, odvajanja ili bilo koje druge reorganizacije koja bi mogla utjecati na ispunjavanje njezinih statističkih obveza, dotična izvještajna jedinica obavještava odgovarajući NSB o postupcima koji se planiraju radi ispunjavanja statističkih izvještajnih zahtjeva propisanih ovom Uredbom, čim namjera provedbe takvog postupka postane javna te u razumnom roku prije njegove provedbe. Izvještajna jedinica također obavještava ESB i odgovarajući NSB u roku od 14 dana od okončanja takvog postupka.
2. U slučaju spajanja izvještajne jedinice s drugim subjektom putem spajanja s preuzimanjem kako je utvrđeno u Direktivi 2011/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća 7 (12) i kada je jedan od subjekata koji se spaja odnosno pripaja bio izvještajna jedinica,subjekt koji je preuzimatelj nastavlja izvještavati na temelju ove Uredbe.
3. U slučaju spajanja izvještajne jedinice s drugim subjektom osnivanjem novog društva kako je utvrđeno u Direktivi 2011/35/EU i kada je jedan od subjekata koji se spaja odnosno pripaja bio izvještajna jedinica, novonastali subjekt nastavlja izvještavati na temelju ove Uredbe.
4. U slučaju podjele izvještajne jedinice na dva ili više subjekta putem podjele preuzimanjem ili podjele s osnivanjem novih društava kako je utvrđeno u Šestoj direktivi Vijeća 82/891/EEZ (13) i kada je jedan od novih subjekata izvještajna jedinica, novi subjekt izvještava na temelju ove Uredbe. Podjela također uključuje postupak odvajanja pri čemu izvještajna jedinica prenosi svu ili dio svoje imovine i obveza na novo društvo u zamjenu za dionice u novom društvu.
5. Ako izvještajna jedinica postane insolventna, izgubi odobrenje za pružanje bankovnih usluga ili na drugi način prestane obavljati bankarsko poslovanje, a kao što je potvrdilo nadležno nadzorno tijelo, tada nije više obvezna izvještavati na temelju ove Uredbe.
6. Za potrebe stavka 5. izvještajna jedinica smatra se insolventnom ako nastupi jedan ili više od sljedećih događaja:
(a)
ako izvrši potpuno ustupanje u korist vjerovnika, ili u svrhu pokretanja postupka reorganizacije, sklapanja nagodbe ili stečajne nagodbe s vjerovnicima;
(b)
ako izjavi u pisanom obliku da nije u stanju podmiriti svoje dugove po dospijeću;
(c)
ako zatraži, da suglasnost ili prešutno pristane na imenovanje skrbnika, upravitelja, stečajnog upravitelja, likvidatora ili slične službene osobe za sebe, ili za svu ili bilo koji značajan dio svoje imovine;
(d)
u slučaju podnošenja zahtjeva sudu ili drugom tijelu nadležnom za postupak povodom insolventnosti u odnosu na tu izvještajnu jedinicu (a koji nije podnijela druga ugovorna strana u pogledu bilo koje druge obveze izvještajne jedinice prema toj drugoj ugovornoj strani);
(e)
ako je izvještajna jedinica likvidirana ili je postala insolventna (ili se nad njome provodi sličan postupak), ili je ta izvještajna jedinica, tijelo javne vlasti, drugi subjekt ili osoba podnijela zahtjev za svoju reorganizaciju, nagodbu, stečajnu nagodbu, dobrovoljni sporazum, upravljanje, likvidaciju, prestanak ili sličnu mjeru na temelju bilo kojeg sadašnjeg ili budućeg statuta, zakona ili propisa, pri čemu takav zahtjev (osim u slučaju zahtjeva za likvidaciju ili bilo kojeg sličan postupka u pogledu kojeg se ne primjenjuje rok od 30 dana) nije bio odbačen ili u pogledu kojeg postupak nije obustavljen u roku od 30 dana od njegovog podnošenja;
(f)
u slučaju imenovanja skrbnika, upravitelja, likvidatora ili slične službene osobe za sebe ili za svu ili bilo koji značajan dio svoje imovine;
(g)
u slučaju sazivanja sastanka vjerovnika izvještajne jedinice u svrhu razmatranja dobrovoljnog sporazuma (ili sličnog postupka).
Članak 7.
Odredbe o povjerljivosti
1. Prilikom primanja podataka i postupanja s podacima na temelju ove Uredbe, koji sadrže povjerljive informacije, uključujući dijeljenje takvih podataka s ostalim nacionalnim središnjim bankama europodručja, ESB i nacionalne središnje banke primjenjuju standarde zaštite i upotrebe povjerljivih statističkih podataka iz članka 8. i članka 8. točke (c) Uredbe (EZ) br. 2533/98.
2. Sukladno stavku 1., povjerljive informacije sadržane u statističkim podacima koje prikuplja ESB ili NSB na temelju ove Uredbe, ne prenose se niti se na drugi način ne razmjenjuju s nadležnim tijelima ili drugim trećim osobama koje nisu ESB i nacionalne središnje banke europodručja, osim ako je dotična izvještajna jedinica unaprijed dala ESB-u ili odgovarajućem NSB-u izričitu pisanu suglasnost i ako je ESB ili odgovarajući NSB prema potrebi, potpisao odgovarajući sporazum o povjerljivosti s takvom izvještajnom jedinicom.
Članak 8.
Provjera i obvezno prikupljanje
ESB i nacionalne središnje banke, ovisno o slučaju, imaju pravo provjeriti i, ako je potrebno, obavezno prikupljati podatke koje dostavljaju izvještajne jedinice u skladu s statističkim izvještajnim zahtjevima iz članka 3. i Priloga I., II. i III. ovoj Uredbi. Ovo se pravo može ostvarivati posebno kada izvještajna jedinica ne ispunjava minimalne standarde za prijenos, točnost, konceptualnu usklađenost i revizije kako je određeno u Prilogu IV. Članak 6. Uredbe (EZ) br. 2533/98 također se primjenjuje.
Članak 9.
Pojednostavnjeni postupak izmjena
Uzimajući u obzir stavove Odbora za statistiku ESSB-a, Izvršni odbor ESB-a može donositi tehničke izmjene priloga ovoj Uredbi pod uvjetom da se njima ne mijenja osnovni konceptualni okvir i da se ne utječe na teret izvještavanja izvještajnih jedinica. Izvršni odbor bez odgode izvještava Upravno vijeće o svim takvim izmjenama.
Članak 10.
Prvo izvještavanje
1. U slučaju izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavku 2., prvo izvještavanje na temelju ove Uredbe na koje se primjenjuju prijelazne odredbe iz članka 12., započinje s podacima za 1. travnja 2016.
2. U slučaju izvještajnih jedinica koje su odabrane sukladno članku 2. stavcima 3. i 4., prvo izvještavanje na temelju ove Uredbe započinje na datum o kojemu ESB ili odgovarajući NSB obavještava izvještajnu jedinicu sukladno članku 2. stavku 5., a u svakom slučaju ne ranije od 12 mjeseci nakon donošenja odluke Upravnog vijeća sukladno članku 2. stavcima 3. ili 4.
3. Nadalje, kada su reprezentativne izvještajne jedinice odabrane sukladno članku 2. stavku 4., reprezentativne izvještajne jedinice mogu podnijeti ESB-u ili odgovarajućem NSB-u pisani zahtjev za privremenu odgodu prvog izvještajnog datuma, navodeći razloge za takvu odgodu. Tražena odgoda može biti odobrena u trajanju do šest mjeseci s mogućnošću daljnjih produljenja do šest mjeseci. ESB ili odgovarajući NSB mogu pristati da odgode prvi izvještajni datum u odnosu na reprezentativnu izvještajnu jedinicu koja je podnijela zahtjev, ako smatraju da je takva odgoda opravdana. Nadalje, ako na prvi izvještajni datum reprezentativna izvještajna jedinica nema podatke za dostaviti ili ima samo podatke koje ESB i NSB ne smatraju reprezentativnima, NSB može pristati na izuzeće te izvještajne jedinice od primjene prvog izvještajnog datuma. Takvo izuzeće može odobriti samo NSB u suradnji s ESB-om, ako i ESB i NSB smatraju zahtjev opravdanim i ako to ne ugrožava reprezentativnost izvještajnog uzorka.
4. U slučaju monetarnih financijskih institucija koje su odabrane kao dodatne izvještajne jedinice sukladno članku 2. stavku 6., prvo izvještavanje na temelju ove Uredbe započinje na datum o kojemu je NSB obavijestio dodatnu izvještajnu jedinicu sukladno članku 2. stavku 6.
Članak 11.
Klauzula periodičkog preispitivanja
ESB preispituje djelovanje ove Uredbe 12 mjeseci nakon prvog izvještavanja te izdaje o tome izvještaj. U skladu s preporukama u izvještaju, ESB može povećati ili smanjiti broj izvještajnih jedinica i/ili statističkih izvještajnih zahtjeva. Nakon ovog početnog preispitivanja, stvarna izvještajna populacija redovito se ažurira svake druge godine.
Članak 12.
Prijelazna odredba
U razdoblju od 1. travnja 2016. do 1. srpnja 2016. izvještajnim jedinicama će biti dozvoljeno da ESB-u ili odgovarajućem NSB-u dostavljaju izvještaje o statistici tržišta novca za neke, ali ne sve odgovarajuće dane. ESB ili odgovarajući NSB mogu odrediti dane za koje se zahtijeva izvještavanje.
Članak 13.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 26. studenoga 2014.