PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 461/2013
ze dne 21. května 2013,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Nařízením (ES) č. 1645/2005 (3) změnila Rada míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie. Změny byly důsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 základního nařízení. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (4) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla po částečných prozatímních přezkumech následně změněna nařízením (ES) č. 1286/2008 (5) a prováděcím nařízením (EU) č. 906/2011 (6). Druhý částečný prozatímní přezkum byl ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením (EU) č. 559/2012 (7). Rozhodnutím 2000/745/ES (8) přijala Komise závazky nabídnuté třemi vyvážejícími výrobci v Indii, které stanoví minimální dovozní cenu.
(2)
Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
2. Stávající antidumpingová opatření
(3)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (9) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let.
3. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti (11) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 25. listopadu 2011 žádost o zahájení přezkumu podle článku 18 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“). Tuto žádost podal výbor výrobců polyetylentereftalátů v Evropě (Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe (CPME), dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují téměř 95 % výroby polyetylentereftalátů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti o přezkum a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Komise však na svou nabídku konzultace od indické vlády neobdržela žádnou odpověď.
4. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 24. února 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
5. Souběžné šetření
(8)
Dne 24. února 2012 Komise rovněž zahájila přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 týkající se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (13).
6. Šetření
6.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(9)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
6.2. Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i zástupce dotčené země.
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu předložily písemně svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně velkému počtu indických vyvážejících výrobců a výrobců a dovozců v Unii se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, tento výběr provést, byli vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo na dotazník ohledně výběru vzorku a projevili ochotu spolupracovat při přezkumném šetření. Na základě toho byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců na základě objemu vývozu do Unie. Samotní výrobci zařazení do vzorku, výrobci nezařazení do vzorku ani příslušné indické orgány k tomuto vzorku nevznesli žádné námitky.
(14)
Třem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly řádným způsobem zaslány dotazníky k vyplnění a všichni poskytli své odpovědi. Odpovědi na dotazník jednoho indického výrobce zařazeného do vzorku však odhalily, že během období přezkumného šetření vyvezl jen nevýznamné množství dotčeného výrobku, a proto pro výpočet sazby subvence pro uvedenou společnost nebyly relevantní. Byly dokončeny inspekce na místě u dvou zbývajících vyvážejících výrobců, kteří společně představovali 99 % celkového objemu dovozu z Indie do Unie v období přezkumného šetření.
(15)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah (dále jen „zveřejnění informací“) požádal jeden indický spolupracující výrobce o výpočet rozpětí subvencí. V tomto ohledu bylo znovu potvrzeno, že vývoz této společnosti byl nevýznamný, a proto neměl v tomto přezkumu před pozbytím platnosti žádný dopad na určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování. Tato žádost byla tedy odmítnuta.
(16)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř společností z celkem třináct výrobců v Unii známých před zahájením šetření, které byly vybrány na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Některé zúčastněné strany vznesly připomínky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) Komise by neměla provádět výběr vzorku, zejména z toho důvodu, že v předchozím šetření také nebyl použit výběr vzorku; ii) byla napadnuta metoda použitá pro výběr vzorku z toho důvodu, že „směšuje tři různé kroky“, tj. ověření postavení, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku; iii) prozatímní vzorek byl stanoven na základě nesprávných a neúplných informací; iv) vybraný prozatímní vzorek není reprezentativní, protože zahrnuje subjekty a nikoli skupiny; rovněž byl vznesen argument, že zahrnutí společností, které v jednom případě prošly nedávným odprodejem nebo v jiném případě mají přidružené prodeje, snižuje reprezentativnost vzorku.
(18)
Reakce na argumenty vznesené těmito stranami byly tyto:
-
O použití vzorku výrobců v Unii se rozhoduje nezávisle v případě každého šetření v závislosti na konkrétních okolnostech každého případu a čl. 22 odst. 6 základního nařízení se nevztahuje na použití takového vzorku pro zjištění újmy v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti. Narozdíl od předchozích šetření, kdy šetření všech společností, jež se přihlásily a spolupracovaly, bylo proveditelné, Komise při tomto přezkumu dospěla k závěru, že v době, která je k dispozici, nelze vzhledem ke značnému počtu výrobců v Unii přiměřeně přezkoumat všechny, a že proto byly splněny podmínky článku 27.
-
Komise „nesmísila“ určení postavení, určení výrobního odvětví Unie a výběr prozatímního vzorku, jelikož tyto tři kroky byly provedeny nezávisle na sobě a bylo o nich rozhodnuto odděleně. Nebylo prokázáno, do jaké míry ovlivnilo použití údajů o výrobě a prodeji, které poskytly výrobci v Unii v souvislosti s ověřením postavení, reprezentativnost vzorku.
-
Vzorek byl určen na základě informací dostupných v době výběru v souladu s článkem 27 základního nařízení. Reprezentativnost vzorku byla přezkoumána v návaznosti na připomínky stran ohledně údajů o konkrétních společnostech. Žádná z těchto připomínek nebyla shledána odůvodněnou.
-
Jak požaduje článek 27 základního nařízení, byl vzorek určen tak, aby představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Subjekty, které patří k větším skupinám, u nichž bylo zjištěno, že fungují nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo třeba zkoumat skupinu jako celek. Zároveň byly tyto společnosti zařazeny do vzorku jako hospodářské subjekty, čímž je zajištěno, že všechny příslušné údaje mohly být ověřeny. Kromě toho odprodeje a existence přidružených prodejů byly součástí charakteristiky tohoto odvětví v posuzovaném období, a proto se žádný z těchto prvků nepovažoval za prvek, který by snižoval reprezentativnost vzorku.
(19)
Po zveřejnění informací zopakovaly strany výše uvedené argumenty, které již byly zodpovězeny.
(20)
Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl plánován již v oznámení o zahájení přezkumu. Při tomto šetření nespolupracoval ani jeden z 24 oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(21)
Všech pět známých dodavatelů surovin bylo kontaktováno při zahájení přezkumu a obdrželi příslušný dotazník. Dva dodavatelé se přihlásili a dotazník vyplnili.
(22)
Při zahájení přezkumu byli osloveni všichni známí uživatelé a sdružení uživatelů. Odpovědi na dotazník poskytlo 17 uživatelů. Přihlásilo se 20 sdružení uživatelů z 16 členských států a předložilo odpovědi na dotazník.
7. Ověření obdržených informací
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a u těchto zúčastněných stran:
a)
Vyvážející výrobci
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kalkata, Indie,
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indie.
b)
Výrobci v Unii
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemsko,
-
Equipolymers, Itálie, Německo,
-
Neo Group, UAB, Litva,
-
Novapet SA, Španělsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Coca-Cola Europe, Belgie,
-
Nestle Waters France, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Výrobek dotčený tímto přezkumem je tentýž jako dotčený výrobek v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5 pocházející z Indie. V současnosti spadá do kódu KN 3907 60 20.
2. Obdobný výrobek
(25)
Stejně jako v původním šetření a v přezkumných šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek, tedy PET vyráběné a prodávané na domácím trhu v dotčené zemi, i PET vyráběné a prodávané výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědích na dotazník Komise byly prošetřovány následující režimy, které se údajně týkají poskytování subvencí.
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ (dále jen „DEPBS“);
b)
režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, dále jen „DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
d)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
e)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ (dále jen „SHIS“);
f)
režim předběžného povolení („Advance Authorisation Scheme“, dále jen „AAS“);
g)
režim „Export Promotion Capital Goods Scheme“ (dále jen „EPCGS“);
h)
režim „Special Economic Zones/Export Oriented Units“ (zvláštní ekonomické zóny / jednotky orientované na vývoz, dále jen „SEZ/EOU“);
i)
režim vývozních úvěrů („Export Credit Scheme“, dále jen „ECS“);
j)
režim osvobození od daně z příjmu („Income Tax Exemption Scheme“, dále jen „ITES“).
Regionální režimy
k)
režim „West Bengal Incentive“ (dále jen „WBIS“);
l)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;
m)
režim „Gujarat Sales Tax Incentive Scheme“ (dále jen „GSTIS“);
n)
režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (dále jen „GEDES“);
o)
režim „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“) vlády státu Maháráštra.
(27)
Režimy uvedené v 26. bodě odůvodnění písm. a) a c) až h) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu indickou vládu opravňuje vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Customs (N.T.) ze dne 22. září 2011. Režim navracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 2009-2014 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
(29)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. i) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. j) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(31)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. k) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999, které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004.
(32)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. l) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(33)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. m) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z jeho politiky týkající se průmyslových pobídek.
(34)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. n) vychází ze zákona o bombayské dani z elektřiny (Bombay Electricity Duty Act) z roku 1958.
(35)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. o) je spravován státem Maháráštra a vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření poskytovaly výhody, pokud jde o dotčený výrobek, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku tyto režimy:
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“);
b)
režim navracení cla („DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);
d)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“);
e)
režim předběžného povolení („AAS“).
Regionální režimy
f)
režim „West Bengal Incentive“ („WBIS“).
2. Režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“)
a) Právní základ
(37)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(38)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(39)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 INR/kg.
(40)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozního prohlášení.
(41)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenositelné a jsou platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání.
(42)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku).
(43)
Bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu využívaly v prvních třech čtvrtinách období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DEPBS
(44)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(45)
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(46)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k DDS
(47)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření s ohledem na čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(48)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení nebo prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim „Advance Authorisation Scheme (AAS)“ nebo režim navracení cla (DDS).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření a řadu let před obdobím přezkumného šetření. Vývozci však nemohli využít DDS a DEPBS současně pro týž vývoz. Během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření činila sazba DDS 2,2 % s maximální hodnotou 1,5 INR/kg, což znamenalo, že režim DDS byl méně velkorysý, a tedy méně atraktivní než DEPBS. Je třeba uvést, že indická vláda zajistila plynulý přechod z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. - 42 /2011-Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku je vysvětleno, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(50)
Míry DDS použitelné na dotčený výrobek se od 1. října 2011 zvýšily z 2,2 % na 5,5 % hodnoty FOB a související maximální hodnota se zvýšila z 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. U této nové míry bylo zjištěno, že poskytuje podobné míry subvencování, jako poskytoval DEPBS do 30. září 2011 s 8 % mírou a maximální hodnotou 58 INR/kg. Pokud jde o ceny PET převládající během období přezkumného šetření, byla obecně použitelná maximální hodnota DEPBS a jejím výsledkem byla teoretická výhoda ve výši 4,64 INR/kg neboli 5,8 %. V případě DDS nebyla maximální hodnota použitelná, a teoretická výhoda tedy činila 5,5 %.
(51)
Šetřením byly potvrzeny úvahy předchozího bodu odůvodnění. Průměrná roční subvenční rozpětí společností zařazených do vzorku činila 5,5 % pro DEPBS a 6 % pro DDS.
(52)
Srovnání obou režimů rovněž ukazuje, že mají společné mnohé charakteristiky uplatňování.
(53)
Ve 47. až 51. bodě odůvodnění je prokázáno, že i přes ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 a že režim DEPBS je napadnutelný.
(54)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah tvrdil jeden vyvážející výrobce, že režim DEPBS byl ukončen, a proto by neměl být vyrovnán. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že režim DEPBS byl ukončen dne 30. září 2011, jak je popsáno rovněž ve 47. bodě odůvodnění. Subvencování však pokračovalo a vývozci měli možnost místo DEPBS požádat o výhody například v rámci DDS nebo AAS a tyto výhody získat. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
f) Výpočet výše subvence
(55)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(56)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 3,78 % a 4,42 %.
3. Režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, „DDS“)
a) Právní základ
(58)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(59)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(60)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DDS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření činila 5,5 % hodnoty FOB s maximální hodnotou 5,5 INR/kg.
(61)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Předloží-li přepravní společnost obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument srovná s údaji na přepravním dokladu s uspokojivým výsledkem, jsou splněny všechny podmínky pro povolení výplaty navráceného cla buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(62)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut po vyplacení částky navráceného cla, ale indická vláda vyplacenou částku vymáhá zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(63)
Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(64)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(65)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku využívaly režim DDS během poslední čtvrtiny období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DDS
(66)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(67)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(68)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(69)
Neexistuje žádný zavedený režim nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DDS.
(70)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(71)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navráceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navráceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(73)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(74)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro dotčené společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 1,65 % a 1,32 %.
4. Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“)
a) Právní základ
(75)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(76)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(77)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Na určité typy vývozních činností, například na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón / jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, například na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(78)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(79)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz uskutečňuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (například příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(80)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu v období přezkumného šetření využívaly.
d) Závěr k režimu FMS
(81)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(82)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(83)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(84)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(85)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,19 % a 0,87 %.
5. Režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“)
a) Právní základ
(86)
Podrobný popis režimu SHIS je uveden v kapitole 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.10 příručky HOP I 09-14. Podrobný popis kategorií statusu tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.10.1 až 3.10.4 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.1 až 3.5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(87)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou uznaní jako tzv. „držitelé statusu“.
c) Provádění v praxi
(88)
Pro status jsou způsobilí obchodníci-vývozci i výrobci-vývozci. V závislosti na jejich vývozní výkonnosti během stávajícího roku a během několika předcházejících let je žadatelům udělen jeden z těchto statusů: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
V rámci režimu SHIS mají držitelé statusu nárok na úvěr na clo ve výši 1 % hodnoty FOB vývozu v odvětvích uvedených v odstavci 3.16.4 dokumentu FTP 09-14, tj. kožedělné (kromě hotových usní) a textilní odvětví a odvětví juty, řemesla, strojní odvětví (vyjma některá pododvětví) a odvětví plastů a základních chemických látek (vyjma farmaceutické přípravky). Jelikož je dotčený výrobek druh plastu, tento režim se na něj vztahuje.
(90)
Úvěry na clo v rámci režimu SHIS nejsou přenositelné a musí být využity k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží použitého k výrobě výrobků, které spadají do jednoho z příslušných odvětví.
(91)
Pokud žadatel využil v průběhu roku nulovou sazbu v rámci EPCG, není způsobilý pro SHIS na vývoz uskutečněný v uvedeném roce.
(92)
Tento režim byl zaveden v roce 2009 pro vývoz uskutečněný v letech 2009-2010 a 2010-2011 a od té doby je každoročně prodlužován. Naposledy (viz oznámení č. 07/2012 - Cla ze dne 9. března 2012) byla platnost tohoto režimu prodloužena do 31. března 2013.
(93)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být úvěr na clo SHIS při splnění vývozní povinnosti zaúčtován do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(94)
Šetřením bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku využívala tento režim během období přezkumného šetření a druhá nebyla způsobilá v důsledku ustanovení popsaného v 90. bodě odůvodnění.
d) Závěr k režimu SHIS
(95)
Režim SHIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci SHIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci SHIS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(96)
Kromě toho SHIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(97)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Úvěr na clo bude nakonec použit k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží, které nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(98)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(99)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro jedinou společnost zařazenou do vzorku, která tento režim využívá, činí 1 %.
6. Režim Export Promotion Capital Goods („EPCGS“)
a) Právní základ
(100)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(101)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(102)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité kapitálové zboží až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží v průběhu určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(103)
Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
d) Závěr k režimu EPCGS
(104)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(105)
Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(106)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(107)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(108)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(109)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,55 % a 0,56 %.
7. Režim předběžného povolení („AAS“)
(110)
Bylo zjištěno, že pouze jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala. Šetřením se však zjistilo, že výhody, které společnost získala, nebyly významné, a proto režim AAS není dále rozebírán.
8. Režim West Bengal Incentive 1999 („WBIS 1999“)
a) Právní základ
(111)
Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je uveden v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.
b) Způsobilost
(112)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Provádění v praxi
(113)
Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v hospodářsky zaostalých oblastech tohoto státu.
(114)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité územní celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého hospodářského rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
(115)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala.
d) Závěr
(116)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(117)
Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(118)
Režim WBIS 1999 je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(119)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,36 %.
9. Výše napadnutelných subvencí
(120)
Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty výrobku, činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku 7,53 % a 8,17 %.
REŽIM
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Celkem
SPOLEČNOST
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nula
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nula
8,17
10. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(121)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude přetrvávat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(122)
Jak je uvedeno v 26. až 118. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření indičtí vývozci dotčeného výrobku nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od indických úřadů.
(123)
Režimy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto výhody měly být v blízké budoucnosti ukončeny. Každý vývozce je kromě toho způsobilý k využívání několika subvenčních režimů.
(124)
Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu.
(125)
Indie je významným výrobcem dotčeného výrobku. Na základě údajů shromážděných během šetření měla Indie během období přezkumného šetření výrobní kapacitu ve výši asi 700 000-900 000 tun a plánovala její rozšíření, jehož důsledkem by bylo dosažení celkové kapacity země ve výši 1 600 000-1 800 000 tun do roku 2014. Odhaduje se, že v důsledku toho by kapacita v roce 2014 přesáhla domácí poptávku o asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii během období přezkumného šetření.
(126)
Za těchto okolností jsou indičtí výrobci dotčeného výrobku velmi závislí na prodeji na vývoz a existuje pravděpodobnost, že objem vývozu do Unie, který byl významný již během období přezkumného šetření, by v případě zrušení opatření ještě vzrostl.
(127)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že se přebytečná kapacita po roce 2014 sníží, a proto situace týkající se přebytečné kapacity bude jen dočasná. Je třeba uvést, že bylo zjištěno, že údajný pokles přebytečné kapacity po roce 2014 je v souladu s výhledem vyplývajícím ze zprávy s informacemi o trhu. Proto se dospělo k závěru, že toto tvrzení nebylo takové povahy, aby změnilo analýzu, pokud jde o vývoj přebytečné kapacity.
(128)
Po zveřejnění informací tvrdil jeden vyvážející výrobce, že významné dočasné přebytečné kapacity byly nezbytné, jelikož nárůstu výrobní kapacity obecně může být dosaženo pouze velkými přírůstky, protože moderní výrobní závody pro PET mají určitou minimální velikost. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že během období přezkumného šetření a následujícího roku došlo k rozšíření výrobní kapacity v rozsahu nejméně 150 000-200 000 tun. Z toho vyplývá, že pouze uvedenými argumenty nelze odůvodnit přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz uvedenou ve 125. bodě odůvodnění. V každém případě není v této souvislosti příčina přebytečné kapacity dostupné pro vývoz relevantní. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(129)
Některé strany tvrdily, že přebytečná kapacita dostupná pro vývoz, která se vytváří v Indii, by mohla být absorbována i jinými třetími zeměmi, a že tedy tato přebytečná kapacita dostupná pro vývoz podle výpočtu Komise nebyla řádně posouzena. V žádném případě se nepředpokládalo, že celá přebytečná kapacita dostupná pro vývoz by byla směrována do Unie. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(130)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze dospět k závěru, že přetrvávání subvencování je pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(131)
Obdobný výrobek vyrábí třináct známých výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto se na ně dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(132)
Dvanáct známých výrobců v Unii, které v tomto případě zastupuje žadatel, spolupracovalo při šetření a poskytovalo podporu. Další jeden známý výrobce v Unii při tomto přezkumu nespolupracoval.
(133)
K určení celkové výroby v Unii za období přezkumného šetření byly použity veškeré dostupné informace o výrobním odvětví Unie, jako odpovědi na dotazníky, údaje z Eurostatu a žádost o přezkum.
(134)
Trh s PET v Evropské unii je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo Unii. V letech 2000-2012 prošlo výrobní odvětví PET v Unii několika přechody. Trh prochází konsolidací s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Neustále se vyvíjejí nové výrobky, jako recyklované PET a bio PET, spolu s poměrně nedávným rozvojem odvětví recyklace.
(135)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že popis situace výrobního odvětví Unie nebyl přesný, jelikož pět výrobců ve skutečnosti patří do jedné velké nadnárodní skupiny a další tři výrobci jsou ve spojení se společnostmi vyrábějícími obaly z PET. Žádná z těchto skutečností není v rozporu s popisem poskytnutým ve 134. bodě odůvodnění, kde se výslovně uvádí, že výrobci v Unii obvykle patří do větších skupin, jak bylo zveřejněno. Dopad této koncentrace je rozebrán ve 207. bodě odůvodnění. Posouzení dopadu závislého trhu je analyzováno ve 202., 203. a 204. bodě odůvodnění.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, byl vzhledem k poměrně vysokému počtu spolupracujících výrobců v Unii vybrán vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % výroby a prodeje celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(137)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu, a pokud jde o nespolupracujícího výrobce v Unii, na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(138)
Po počátečním nárůstu v letech 2009 a 2010 vykazovala spotřeba v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2008 mírný pokles ve výši 2 %, celkem 2,802 milionu tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Spotřeba
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Index (2008 = 100)
100
102
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, Eurostat a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(139)
I přes zavedená opatření se dovoz z Indie během posuzovaného období více než zdvojnásobil a z 46 313 tun v roce 2008 ze zvýšil na 96 678 v období přezkumného šetření.
(140)
Indický podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 1,6 % v roce 2008 na 3,5 % v období přezkumného šetření, a dosáhl úrovně významně převyšující podíl na trhu, který byl zjištěn během posledního přezkumu před pozbytím platnosti (0,3 %).
(141)
Průměrná cena během období přezkumného šetření činila 1 285 EUR/tunu. To odráží 22 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 21 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 2
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
46 313
44 482
83 691
96 678
Index (2008 = 100)
100
96
181
209
Průměrná cena
1 054
834
1 031
1 285
Index (2008 = 100)
100
79
98
122
Podíl dovozu na trhu (v %)
1,6
1,5
2,9
3,5
Zdroj:
Eurostat
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Thajska, Tchaj-wanu, Malajsie a Indonésie
(142)
Jak bylo uvedeno výše, byl zároveň s tímto šetřením proveden přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření, který se týkal dovozu z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska.
(143)
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska vzrostl během posuzovaného období o 56 %, i přes 59 % pokles do roku 2010. Celkový objem dovozu však zůstal pod zanedbatelnou úrovní.
(144)
Příslušný podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 0,7 % v roce 2008 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
(145)
Průměrná cena dosáhla 1 310 EUR/tunu v období přezkumného šetření, což je o 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 27 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 18 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 3
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (v tunách)
19 078
12 127
7 762
29 836
Index (2008 = 100)
100
64
41
156
Podíl dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska na trhu (v %)
0,7
0,4
0,3
1,1
Index (2008 = 100)
100
62
40
160
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 030
843
1 055
1 310
Index (2008 = 100)
100
82
102
127
Zdroj:
Eurostat
b) Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
(146)
Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena antidumpingová opatření, se v posuzovaném období snížil o 69 % po 49 % nárůstu v roce 2009. Pouze dovoz z Číny zůstal na stejné úrovni.
(147)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se snížil z 8,2 % v roce 2008 na 2,6 % v období přezkumného šetření, zejména včetně Spojených arabských emirátů (1,7 % v období přezkumného šetření) a Číny (0,6 % v období přezkumného šetření).
(148)
Průměrná cena dosáhla v období přezkumného šetření 1 258 EUR/tunu, což je 5,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 24 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 22 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 4
Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu (v tunách)
235 913
351 798
188 776
72 054
Index (2008 = 100)
100
149
80
31
Podíl dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu na trhu (v %)
8,2
12,0
6,5
2,6
Index (2008 = 100)
100
146
79
31
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 016
789
949
1 258
Index (2008 = 100)
100
78
93
124
Zdroj:
Eurostat
c) Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření
(149)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, včetně Ománu, Jižní Korey, Ruska, Mexika a Saúdské Arábie, vzrostl během posuzovaného období o 59 % po 71 % nárůstu v roce 2009. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se stal Omán nejvýznamnější zemí vyvážející do Unie.
(150)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se zvýšil z 9,7 % v roce 2008 na 15,8 % v období přezkumného šetření, zejména v důsledku nárůstu dovozu z Ománu ve výši 4,3 %. Podíl Jižní Korey na trhu činil v období přezkumného šetření 4 %, tj. 5 % pod jeho nejvyšší úrovní dosaženou v roce 2009.
(151)
Průměrná cena dosáhla 1 273 EUR/tunu, tj. 4,3 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 10 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření po počátečním 24 % poklesu v roce 2009. Průměrná cena dovozu z Ománu činila v období přezkumného šetření 1 310 EUR/tunu, tj. 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. Průměrná cena dovozu z Jižní Korey činila 1 294 EUR/tunu, tj. 2,7 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
279 188
478 570
469 753
442 692
Index (2008 = 100)
100
171
168
159
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
9,7
16,3
16,1
15,8
Index (2008 = 100)
100
168
165
162
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 156
879
997
1 273
Index (2008 = 100)
100
76
86
110
Hlavní vývozci (v tunách)
Omán
0
52 632
95 646
120 286
Jižní Korea
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusko
546
546
3
50 427
Mexiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saúdská Arábie
230
20 454
50 108
24 756
Ostatní
98 422
148 609
111 156
103 468
Zdroj:
Eurostat
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(152)
Podle čl. 8 odst. 4 základního nařízení byly posuzovány všechny hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(153)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah rozpětí subvencí, překonání účinků dřívějšího subvencování) byly posuzovány na úrovni celkové výroby v Unii pro všechny výrobce v Unii, a sice na základě informací získaných z výrobního odvětví Unie, žádosti o přezkum a veřejně dostupných statistik,
-
mikroekonomické ukazatele (zásoby, průměrné jednotkové ceny, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byly posuzovány u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných informací.
(154)
Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku prodal v červnu 2010 svá výrobní zařízení. Tato zařízení získal jiný výrobce v Unii. Jelikož je analýza makroekonomických ukazatelů založena na údajích získaných ode všech výrobců v Unii, neměl tento prodej žádný dopad na rozsah nebo jednotlivé ukazatele analýzy újmy.
(155)
V úvodu této analýzy by mělo být vysvětleno, že určité celosvětové ekonomické události, ke kterým došlo na konci roku 2010 a na začátku roku 2011, měly dopad na situaci na trhu Unie, zejména na ceny a objem prodeje obdobného výrobku. V tomto období měl pokles nabídky bavlny na asijském trhu za následek zvýšení poptávky po polyesterovém vlákně. PET a polyesterové vlákno jsou na navazujícím trhu do značné míry závislé na téže surovině, tj. na přečištěné kyselině tereftalové (PTA). Zvýšená poptávka po polyesterovém vlákně způsobila nedostatečnou nabídku PTA, čímž se zvýšily ceny PET. Jelikož výrobci PET na Blízkém východě jsou rovněž závislí na PTA z Asie, došlo k náhlému snížení dovozu PET do Unie. Zároveň hlavní dodavatelé PTA v Unii prohlásili, že vyšší moc způsobila další omezení domácí výroby PET.
4.1 Připomínky zúčastněných stran
(156)
Některé strany zpochybnily platnost analýzy újmy z toho důvodu, že byla založena na neúplných informacích, což také mělo dopad na práva zúčastněných stran na obhajobu. Byly vzneseny zejména níže uvedené argumenty.
(157)
Některé strany tvrdily, že informace získané od výrobců v Unii nejsou v souladu s pokyny pro vyplnění dotazníku, který požadoval, aby údaje od různých společností nebyly sčítány. Proto byl vznesen argument, že shromážděné informace nebyly přesné ani úplné vzhledem k tomu, že vykázaná čísla byla sečtena pro každý subjekt zařazený do vzorku. Je třeba uvést, že informace byly shromážděny řádným způsobem a byly ověřeny na místě. Bylo shledáno, že shromážděné informace poskytují dostatečně přesný obrázek o výrobním odvětví Unie, a proto bylo nutné výše uvedené tvrzení odmítnout. Po zveřejnění informací strany své tvrzení zopakovaly. Nebyly předloženy žádné nové argumenty ani důkazy. Některé strany zopakovaly své tvrzení, že údaje poskytnuté jednou společností zařazenou do vzorku nebyly úplné, jelikož se netýkaly celé skupiny, ale jen vybraného subjektu v rámci skupiny. Tato připomínka byla rozebrána ve fázi výběru vzorku, jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění.
(158)
Tytéž strany tvrdily, že se Komise pokoušela opravit údajné nedostatky ve shromážděných informacích tím, že zaslala dodatečné dotazníky. V tomto ohledu je třeba objasnit, že Komise skutečně zaslala dodatečné dotazníky, které však byly určeny pouze výrobcům v Unii nezařazeným do vzorku, aby shromáždila informace o makroekonomických ukazatelích, jež mají význam pro posouzení újmy, a tedy za účelem doplnění informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Po zveřejnění informací některé strany toto tvrzení zopakovaly, aniž by předložily jakékoli nové argumenty nebo nové důkazy. Toto tvrzení uvedených stran tedy bylo nutné zamítnout.
(159)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že informace poskytnuté výrobci zařazenými do vzorku byly v rozporu s povinnostmi, jež ukládá článek 29 základního nařízení, protože informace, které nebyly důvěrné povahy, byly poskytnuty jako důvěrné informace, a proto byly vyřazeny z dostupné dokumentace. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto informace byly klasifikovány jako „vyhrazené“ v souladu s žádostí strany, která je předložila. Na žádost uvedených stran byl status důvěrnosti předložených informací přehodnocen a ve vhodných případech byly informace po schválení dotčenými společnostmi překlasifikovány jako „dostupné k nahlédnutí zúčastněným stranám“. I toto tvrzení tedy bylo zamítnuto.
4.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(160)
V souvislosti se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu (jak je uvedeno ve 164. bodě odůvodnění) se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 11 % i výroba v Unii. Pokles výroby v Unii byl přerušen pouze v roce 2010, kdy se výroba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, ale přesto zůstala na úrovni o 4 % pod úrovní z roku 2008. V období přezkumného šetření pak dále klesala.
Tabulka 6
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Index (2008 = 100)
100
91
96
89
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(161)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 23 %. Tento trend souvisí s uzavřením několika výrobních závodů, jež bylo částečně kompenzováno otevřením nových továren.
(162)
Využití kapacity se zvýšilo ze 75 % v roce 2008 na 86 % v období přezkumného šetření. Na toto zvýšené využití kapacity je třeba pohlížet v souvislosti s restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, jak bylo vysvětleno ve 134. bodě odůvodnění.
Tabulka 7
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Index (2008 = 100)
100
87
84
77
Využití kapacity (v %)
75
77
85
86
Index (2008 = 100)
100
104
114
116
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Objem prodeje
(163)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie vykazoval tentýž vývoj jako výroba a během posuzovaného období se snížil o 6 %.
Tabulka 8
Celkový prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Prodej (v tunách)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Index (2008 = 100)
100
89
95
94
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(164)
Po počátečním 13 % poklesu v roce 2009 získalo výrobní odvětví Unie zpět část svého podílu na trhu, o který přišly Spojené arabské emiráty, Jižní Korea, Írán a Pákistán, a to i přes zvyšující se objem dovozu z Indie, Ománu a jiných třetích zemí (Rusko, Mexiko a Saúdská Arábie) v témže období. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 3 %.
Tabulka 9
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
80
70
74
77
Index (2008 = 100)
100
87
93
97
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(165)
Během posuzovaného období trh stagnoval. Výrobní odvětví Unie netěžilo z žádného růstu, naopak i přes restrukturalizační úsilí přišlo o další podíl na trhu v důsledku rostoucího dovozu, zejména ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Na mírný pokles spotřeby v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s dočasným nedostatkem suroviny (PTA) v Unii i na celosvětovém trhu.
f) Zaměstnanost a produktivita
(166)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie vykázala mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření pokles o 41 %. Tento pokles byl konstantní během posuzovaného období, včetně roku 2010, kdy vzrostla výroba (viz 160. bod odůvodnění). Vzhledem ke zvýšené produktivitě je tento pokles odrazem restrukturalizačního úsilí řady výrobců v Unii.
(167)
Produktivita práce výrobního odvětví Unie, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v posuzovaném období o 50 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené účinnosti výrobního odvětví Unie. To je obzvlášť patrné v roce 2010, kdy výroba vzrostla, míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 37 % vyšší než v roce 2008.
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
2 060
1 629
1 449
1 218
Index (2008 = 100)
100
79
70
59
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
1 130
1 294
1 545
1 698
Index (2008 = 100)
100
115
137
150
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Rozsah skutečného rozpětí subvencí
(168)
Dopad skutečného rozpětí subvencí u dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nelze, s ohledem na cenovou citlivost trhu s tímto výrobkem, považovat za zanedbatelný. Je potřeba uvést, že tento ukazatel má větší význam v souvislosti s analýzou pravděpodobnosti obnovení újmy. Kdyby opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by subvencovaný dovoz byl obnoven v takovém objemu a za takové ceny, že by dopad rozpětí subvencí byl značný.
h) Překonání účinků dřívějšího subvencování
(169)
Přestože ukazatele posuzované výše svědčí o tom, že po uložení konečných vyrovnávacích opatření v roce 2001 došlo k určitému zlepšení některých ekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie, dokazují rovněž, že výrobní odvětví Unie je stále citlivé.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Stav zásob
(170)
Úroveň zásob byla během období přezkumného šetření o 24 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008. Ve srovnání s výkonem však zásoby zůstaly na dříve zjištěných úrovních, tj. mezi 5 a 6 %.
Tabulka 11
Stav zásob
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
51 495
54 808
54 314
64 069
Index (2008 = 100)
100
106
105
124
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
b) Vývoj cen
(171)
Pokud jde o vývoj cen, po počátečním poklesu v roce 2009 (- 16 %), který byl způsoben zejména hospodářskou krizí, se ceny v roce 2010 přiblížily k úrovni z roku 2008. Následovalo prudké zvýšení průměrné jednotkové ceny v období přezkumného šetření, které vedlo ke zvýšení o 25 % během posuzovaného období.
(172)
Na tento prudký nárůst cen v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s neočekávaným vývojem na trhu s bavlnou na konci roku 2010 a v prvním čtvrtletí roku 2011. Jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění, rekordní ceny bavlny způsobily přechod na polyesterové vlákno, které využívá stejnou surovinu jako PET. Zvýšená poptávka po této surovině, tj. po PTA, zvýšila ceny PET v Asii a na Blízkém východě, což mělo vedlejší účinek na ceny PET v Unii. Ke zvýšení cen v Unii v té době přispěl i krátkodobý nedostatek PTA v Unii v důsledku „vyšší moci“ deklarované jedním z výrobců PTA v Unii.
Tabulka 12
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tunu)
1 066
891
1 045
1 330
Index (2008 = 100)
100
84
98
125
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
c) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(173)
Prodejní ceny PET obvykle sledují cenové tendence u jejich hlavních surovin (zejména PTA a monoethylenglykolu - MEG), jelikož ty tvoří až 90 % celkových nákladů PET. PTA je ropný derivát, jehož cena kolísá v závislosti na ceně ropy. To způsobuje velké kolísání cen PET.
(174)
Kromě toho PET využívá stejnou surovinu jako polyesterové vlákno, jehož výroba závisí na dostupnosti PTA ve stejné míře jako u PET. Jelikož je polyesterové vlákno pro textilní odvětví alternativou bavlny, je cena PET citlivá rovněž na vývoj na trhu s bavlnou.
d) Mzdy
(175)
Průměrná mzda se v posuzovaném období snížila o 7 %. K tomuto snížení došlo v období přezkumného šetření a přispělo ke zvýšení produktivity popsanému výše (viz 167. bod odůvodnění).
Tabulka 13
Mzdy
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Mzdy (průměr na osobu)
54 512
56 014
54 876
50 784
Index (2008 = 100)
100
103
101
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
e) Ziskovost a návratnost investic
(176)
Ziskovost a návratnost investic se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zlepšily. Zisk z prodeje na trhu Unie vzrostl z - 7,9 % v roce 2008 na 5,3 % v období přezkumného šetření a návratnost investic se zlepšila z - 9,6 % na 10,6 %. V roce 2008 byla výkonnost jednoho výrobce v Unii obzvlášť slabá. Zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie v letech 2009 a 2010, kdy ceny byly pod úrovní z roku 2008, však dokládá, že vztah mezi cenami a ziskovostí je jen volný. Naopak v případě zlepšení ziskovosti se zdá, že úzce souvisí se zlepšením využití kapacity a se zvýšením produktivity popsaným výše.
(177)
Díky vývoji na celosvětovém trhu na přelomu let 2010-2011 spolu s restrukturalizačním úsilím a zlepšením účinnosti popsaným výše bylo výrobní odvětví Unie schopné zlepšit v roce 2010 svou ziskovost a v období přezkumného šetření dosáhnout úrovně 5,3 %.
(178)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že tento vývoj byl neočekávaný a mimořádný a nelze jej považovat za reprezentativní pro celkovou situaci výrobního odvětví Unie.
(179)
V tomto ohledu je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie mohlo využít nárůstu cen PET na konci roku 2011 a na začátku roku 2012, jelikož ustálilo cenu PTA ještě předtím, než došlo k popsaným událostem na trhu. Na základě statistických zdrojů týkajících se vývoje po období přezkumného šetření, které předložily zúčastněné strany, se ziskové rozpětí výrobců PET v roce 2012 podstatně snížilo. Tím se potvrzuje, že ziskovost v roce 2011 (období přezkumného šetření) byla opravdu do značné míry ovlivněna neočekávanými a dočasnými celosvětovými ekonomickými událostmi (155. bod odůvodnění), ke kterým pravděpodobně již znovu nedojde a nelze je považovat za trvalé a reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie (v %)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Index (2008 = 100)
100
221
261
267
Návratnost investic (v %)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Index (2008 = 100)
100
224
292
310
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
f) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(180)
Peněžní tok se v posuzovaném období významně zlepšil a odrážel nedávné zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 15
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Index (2008 = 100)
100
269
363
375
V % obratu
-5,9
4,5
8,3
7,5
Index (2008 = 100)
100
176
242
229
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(181)
Neexistovaly žádné konkrétní náznaky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při získávání kapitálu, zejména proto, že výrobci v Unii jsou organizováni ve větších skupinách.
g) Investice
(182)
Úroveň investic se v posuzovaném období celkově snížila o 35 %. Původní investice provedené v roce 2008 byly v roce 2009 prudce omezeny a od té doby ještě nebyly plně obnoveny.
Tabulka 16
Investice
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Investice (v tis. EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Index (2008 = 100)
100
7
22
65
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(183)
Z analýzy makroekonomických údajů vyplynulo, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období snížilo objem výroby a prodeje. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se po počátečním poklesu v roce 2009 ještě plně neobnovil a v posuzovaném období vykazoval celkový pokles o 3 procentní body (na 77 % v období přezkumného šetření). Pokles zaměstnanosti a kapacity je výsledkem probíhající restrukturalizace a je třeba na něj pohlížet v souvislosti se zvyšujícím se využitím kapacity a zvyšující se produktivitou.
(184)
Zároveň vykazovala většina příslušných mikroekonomických ukazatelů známky zlepšení. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrazně vzrostly, zejména v roce 2010 a v období přezkumného šetření. Naopak investice v roce 2009 prudce poklesly a od té doby se ještě neobnovily.
(185)
Celkově se hospodářská situace výrobního odvětví zlepšila. K tomuto zlepšení však došlo poměrně nedávno a je do určité míry založeno na neočekávaném a dočasném vývoji na trhu na přelomu let 2010-2011 (viz 155. bod odůvodnění). Zdá se, že tento závěr podporují také dostupné informace o vývoji rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2012 (viz 179. bod odůvodnění), které ve srovnání s obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles.
(186)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a zdá se, že nedochází k žádné podstatné újmě. Situace výrobního odvětví Unie je však (navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému restrukturalizačnímu úsilí) stále ještě nestabilní.
(187)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěr, že výrobní odvětví Unie je stále ještě nestabilní, a tvrdily, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a od roku 1999 se významně transformovalo. Je třeba uvést, že, jak je vysvětleno ve 184. bodě odůvodnění, i přes celkové zlepšení a konsolidaci se ne všechny ekonomické ukazatele v posuzovaném období vyvíjely pozitivně. Například objem výroby a prodeje a rovněž podíl na trhu se snížily. Kromě toho došlo ke zlepšení poměrně nedávno a zdá se, že v důsledku propadu ziskovosti v roce 2012 mělo jen krátké trvání. Na tomto základě se dospělo k závěru, že v období přezkumného šetření sice nebyla prokázána žádná podstatná újma, ale výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní situaci. Tento argument byl proto zamítnut.
(188)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily použití údajů vztahujících se k době po období přezkumného šetření pro účely analýzy hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Jako reakce na toto tvrzení se potvrzuje, že situace výrobního odvětví Unie se posuzovala za posuzované období a na tomto základě nebyla zjištěna žádná podstatná újma. Vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie po období přezkumného šetření je však v tomto případě relevantní, zejména v souvislosti s mimořádným vývojem na celosvětovém trhu na přelomu let 2010 a 2011. Ilustruje také kolísavost, která je pro toto odvětví typická. Tento argument se proto zamítá.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(189)
Šetřením se ukázalo, že dovoz z Indie je nadále subvencován a že neexistují žádné náznaky toho, že subvencování by se v budoucnu omezilo nebo zrušilo.
(190)
Výhledová analýza pravděpodobného objemu dovozu do Unie z Indie odhalila, že kdyby byla opatření zrušena, dovoz z Indie by se vzhledem k přebytečné kapacitě dostupné pro vývoz (viz 125. bod odůvodnění), cenám v Unii a atraktivitě trhu Unie pravděpodobně zvýšil na úroveň vyšší, než byly úrovně dosažené v období přezkumného šetření. Odhaduje se, že v důsledku plánovaného rozšíření kapacity by přebytečná kapacita dostupná pro vývoz v blízké budoucnosti dosáhla asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(191)
Vzhledem k přetrvávání subvencování se očekává, že by se ceny dovozu z Indie dále snižovaly, kdyby byla opatření proti ní zrušena. Jelikož vývozci budou muset také soutěžit s levným dovozem z jiných zemí, pravděpodobně budou své ceny dále snižovat, aby zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(192)
Na základě toho bude výrobní odvětví Unie pravděpodobně vystaveno významnému objemu dovozu z Indie za subvencované ceny nižší, než jsou průměrné ceny výrobního odvětví Unie, což by poškodilo jeho hospodářskou situaci, která se nedávno zlepšila. V důsledku toho by se pravděpodobně obnovila podstatná újma, kdyby opatření proti Indii byla zrušena.
2. Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(193)
Jak bylo uvedeno ve 125. bodě odůvodnění, jsou vyvážející výrobci v Indii schopni zvýšit svůj objem vývozu na trh Unie. Indie zaznamenala v posuzovaném období významný nárůst své výrobní kapacity (viz 125. bod odůvodnění). Podle dostupných informací se očekává, že svou kapacitu bude dále zvyšovat, čímž by v blízké budoucnosti vznikl rozdíl mezi domácí spotřebou a výrobní kapacitou dostupnou pro vývoz o velikosti 600 000-700 000 tun. Tuto přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz je třeba považovat za významnou, jelikož představuje asi 21-25 % stávající spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
(194)
I když byl tedy dovoz do Unie poměrně omezený, v posuzovaném období se více než zdvojnásobil a hrozí riziko, že by do Unie mohl být přesměrován významný objem vývozu z Indie.
3. Ztráta vývozních trhů
(195)
Opatření na ochranu obchodu zaměřená proti dovozu z Indie jsou v současnosti zavedena v Turecku a v Jižní Africe. Následná možná ztráta těchto vývozních trhů pro Indii je dalším ukazatelem toho, že kdyby opatření pozbyla platnosti, cílem by se pravděpodobně stal trh Unie.
(196)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěry ohledně ztráty vývozních trhů pro Indii. Tvrdily, že oba trhy jsou jen okrajovými vývozními trhy, a že tedy z těchto trhů nelze přesměrovat žádný významný objem dovozu do Unie, kdyby opatření byla zrušena. Je třeba uvést, že pouhá existence opatření na ochranu obchodu na některých trzích vylučuje smysluplné srovnání relativního významu trhů s opatřeními a trhů bez opatření pro danou zemi. Kromě toho se v rozporu s uvedeným tvrzením nedospělo k závěru, že by objem vývozu z Indie určený pro tyto trhy byl přesměrován na trh Unie. Místo toho se dospělo k závěru, že existence opatření na ochranu obchodu na trzích jiných třetích zemí omezuje absorpční kapacitu trhů třetích zemí, pokud jde o předpokládaný nárůst přebytečné kapacity dostupné pro vývoz v Indii. Tento argument byl proto zamítnut.
(197)
Existence opatření na ochranu obchodu ve třetích zemích je také ukazatelem toho, že počínání při tvorbě cen indického vývozu se pravděpodobně bude opakovat na trhu Unie.
4. Atraktivita trhu Unie
(198)
Trh Unie s PET je atraktivní svou velikostí a cenami, jelikož se jedná o třetí největší trh na světě a má strukturální potřebu dovozu a vyšší ceny než ostatní trhy. V případě Indie bývají dovozní ceny pro Unii vyšší než ceny pro jiné třetí země, což svědčí o atraktivitě trhu Unie pro indický vývoz. To dobře dokládá skutečnost, že dovoz z Indie se v posuzovaném období zdvojnásobil, a to i přes zavedená opatření.
(199)
Atraktivitu trhu Unie pro dovozce potvrzuje i skutečnost, že výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu ve prospěch vzrůstajícího dovozu ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Platí to zejména v případě Jižní Korey, která významně zvýšila svůj vývoz na trh Unie v roce 2012 poté, co opatření proti této zemi pozbyla platnosti.
5. Další faktory
(200)
Dopad dovozu z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena opatření, na situaci výrobního odvětví Unie se nepovažoval za významný, jelikož objem příslušného dovozu byl nízký a jejich podíl na trhu v období přezkumného šetření se významně snížil.
(201)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, se během posuzovaného období zvýšil, avšak průměrná dovozní cena zůstala na podobné úrovni jako průměrná cena výrobního odvětví Unie. Dopad dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie se proto považuje pouze za omezený.
6. Závislý trh
(202)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že v důsledku vertikální integrace mezi výrobci a zpracovateli PET se významná část PET prodávala pro závislé využití, které není konkurencí pro dovoz. Rovněž tvrdily, že podíl závislého trhu byl významný a že ovlivnil výsledky analýzy.
(203)
Na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že podíl závislého prodeje nebyl významný (méně než 10 %). Je třeba zdůraznit, že dané strany vyjádřily přítomnost výrobců PET v odvětví výroby obalů jako instalovanou výrobní kapacitu PET, a nikoli jako jejich podíl na trhu v odvětví výroby obalů. Bylo tedy zjištěno, že tvrzení o významném podílu závislého využití je neopodstatněné. Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že se ceny závislého a nesouvisejícího prodeje pohybovaly na stejných úrovních.
(204)
Na základě toho se dospělo k závěru, že rozlišovací analýza dopadu závislého prodeje není nutná, a tato tvrzení stran byla odmítnuta.
7. Připomínky zúčastněných stran
(205)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že během období přezkumného šetření nedocházelo k újmě způsobené dovozem z Indie, což potvrzuje relativní hospodářská životaschopnost a zisk výrobního odvětví Unie. Je třeba uvést, že v tomto případě opravdu nebylo zjištěno žádné přetrvávání újmy, a tvrzení těchto stran tedy odpovídá zjištěním šetření.
(206)
Některé strany tvrdily, že dopad na situaci výrobního odvětví Unie mohly mít jiné faktory, jako jsou strukturální nedostatky výrobního odvětví Unie a nedostatečné investice a rovněž sezónní a konjunkturální faktory (například špatné počasí a hospodářské krize). Pokud jde o první uvedený bod, je třeba uvést, že restrukturalizace výrobního odvětví Unie již probíhá a dosažené zlepšení účinnosti naznačuje, že toto tvrzení stran je nepodložené. Pokud jde o konjunkturální faktory, zdá se, že přestože hospodářské krize měly dopad na situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009, jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, tyto účinky již v současnosti nejsou přítomné. Pokud jde o účinek špatného počasí, tím lze částečně vysvětlit klesající spotřebu v období přezkumného šetření, avšak jeho údajný dopad na situaci výrobního odvětví Unie jednak nebyl doložen a také se zdá, že mírný pokles v roce 2011 souvisel spíše s dočasným nedostatkem surovin v důsledku vývoje na celosvětovém trhu v roce 2011. Proto není žádné z těchto tvrzení vzhledem k zjištění šetření opodstatněné.
(207)
Kromě toho některé strany tvrdily, že kdyby opatření pozbyla platnosti, není obnovení újmy v tomto případě pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie je díky své struktuře (koncentrace a vertikální integrace) chráněno před účinky dovozu. Kromě toho byl vznesen argument, že přechod na dovážené PET není v blízké budoucnosti žádoucí ani možný, zejména proto, že smlouvy a strategie týkající se odběru a rovněž proces homologace velkých vlastníků značek (následných uživatelů) činí změny dodavatelů PET problematickými. Je třeba uvést, že na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu během posuzovaného období. To dokládá, že výrobní odvětví Unie jednak není chráněno před účinky dovozu a také že přechod na dovoz není hypotetický, ale již k němu skutečně dochází. Tyto argumenty proto musely být zamítnuty.
(208)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany tvrzení, že výrobní odvětví Unie je díky své struktuře chráněno před potenciální konkurencí dovozu. Zaprvé, pokud jde o tvrzení o dominantním postavení jedné z výrobních skupin na trhu Unie, která kontroluje pět výrobců, je třeba uvést, že trh Unie je otevřený trh s dalšími osmi výrobci, kteří působí mimo tuto skupinu, na němž narůstá konkurence dovozu ze třetích zemí, ať už se zavedenými opatřeními, nebo bez nich. Zadruhé, koncentrace je typická pro tento druh obchodu, který je založen na komoditě a jehož konkurenceschopnost závisí na úsporách z rozsahu. Zatřetí nebylo zjištěno, že by na trhu Unie existoval nějaký subjekt určující ceny. Kromě toho strany znovu zopakovaly, že nebyl analyzován dopad dovozu z dotčených tří zemí v souvislosti s vertikální integrací některých výrobců v Unii s odvětvím vyrábějícím obaly nebo s výrobci PTA. Jak bylo uvedeno ve 205. bodě odůvodnění, tyto aspekty byly analyzovány a byly shledány neopodstatněnými. Kromě toho ověření společností dotčených vertikální integrací s výrobci surovin potvrdilo, že neexistovala žádná komparativní výhoda, jelikož převody se uskutečňovaly za tržní cenu. Na základě výše uvedených skutečností bylo tvrzení, že výrobní odvětví Unie je chráněno před konkurencí, odmítnuto.
(209)
Kromě toho některé strany tvrdily, že žádné prvky nepodporují závěr, že indická vývozní kapacita se může zaměřit na trh Unie za „nízké ceny“, jelikož i) domácí poptávka v Indii roste a očekává se, že bude růst i nadále; ii) vzhledem k domácí spotřebě sice existuje přebytek PET, ale soutěž na vývozních trzích nezpůsobila abnormálně levný vývoz; iii) nárůst výrobní kapacity v Asii odpovídá očekávanému celosvětovému nárůstu poptávky. Je třeba uvést, že zjištění tohoto šetření prokazují, že předpokládaný růst kapacity ukazuje na vzrůstající přebytek výrobní kapacity nad domácí poptávkou. Kromě toho byly indické ceny na třetích trzích nižší než indické dovozní ceny pro Unii. Na základě zjištění popsaných ve 189. až 199. bodě odůvodnění je pravděpodobné, že pokud vyrovnávací opatření pozbudou platnosti, subvencovaný indický dovoz se zaměří na trh Unie ve významném objemu a za ceny nižší, než je průměrná cena výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se tyto argumenty stran zamítají.
8. Závěr k obnovení újmy
(210)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokud vyrovnávací opatření budou zrušena, je pravděpodobné, že podstatný objem subvencovaného dovozu z Indie bude přesměrován do Unie. Díky pokračujícímu subvencování by ceny dovozu pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Kdyby se indičtí vyvážející výrobci pokoušeli zvýšit svůj podíl na trhu, ceny tohoto dovozu by se pravděpodobně snížily ještě více. Se vší pravděpodobností by to vedlo k dalšímu zesílení tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo jeho situaci.
(211)
Během posuzovaného období se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zejména pokud jde o produktivitu a využití kapacity a také ziskové rozpětí, které v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, jež se blíží cílovému zisku určenému v původním šetření. Proto lze dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie, třebaže je jeho situace stále nestabilní, během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. Vzhledem k pravděpodobnému podstatnému nárůstu subvencovaného dovozu z Indie, který pravděpodobně bude představovat cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, se však dospělo k závěru, že kdyby opatření pozbyla platnosti, situace by se velmi pravděpodobně zhoršila a podstatná újma by se obnovila.
G. ZÁJEM UNIE
(212)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření bylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního nařízení.
(213)
Je třeba připomenout, že ani v původním šetření, ani v posledním přezkumu před pozbytím platnosti se nedospělo k závěru, že přijetí opatření by bylo v rozporu se zájmem Unie. Kromě toho byla analýza při posledním přezkumu před pozbytím platnosti provedena v situaci, kdy opatření byla již zavedena, a při posouzení se proto přihlíželo k jakémukoli nežádoucímu nepříznivému dopadu na strany dotčené danými opatřeními.
(214)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o přetrvávání subvencování a pravděpodobnosti obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(215)
Zachování vyrovnávacích opatření uložených na dovoz z Indie by pomohlo výrobnímu odvětví Unie pokračovat s probíhající restrukturalizací a dále zlepšovat svou hospodářskou situaci, která se zlepšila teprve nedávno, jelikož by se tím zabránilo tomu, aby výrobní odvětví Unie bylo vystaveno významnému objemu subvencovaného dovozu z Indie, jemuž by nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících vyrovnávacích opatření.
(216)
Proto se dospělo k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření proti Indii by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(217)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, při tomto přezkumu nespolupracoval. I přes platná opatření dovoz z Indie pokračoval a v posuzovaném období se téměř zdvojnásobil.
(218)
Docházelo rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli dovozci přístup k alternativním zdrojům dodávek.
(219)
Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude v rozporu se zájmy dovozců v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(220)
Surovinou pro výrobu dotčeného výrobku je PTA/MEG. Dva z pěti známých dodavatelů surovin (jeden dodavatel PTA a jeden dodavatel MEG) spolupracovali při šetření tím, že poskytli své odpovědi na dotazník. Oba dodavatelé surovin vyjádřili svou podporu pro zachování opatření.
(221)
Šetřením se ukázalo, že spolupracující výrobce PTA představoval během období přezkumného šetření mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku podstatnou část nákupů PTA. Vzhledem k tomu, že PTA nemá v Unii žádné jiné využití, než je výroba PET, je rozumné předpokládat, že výrobci PTA jsou do značné míry závislí na výrobním odvětví PET.
(222)
Pokud jde o spolupracujícího dodavatele MEG, MEG představoval v období přezkumného šetření jen poměrně malou část jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, nepředstavují PET jeho jediné ani nejdůležitější možné uplatnění a výrobci MEG jsou méně závislí na situaci výrobního odvětví PET. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by mělo pozitivní, i když pravděpodobně omezený, dopad na dodavatele MEG.
(223)
Bylo vzneseno tvrzení, že dodavatelé surovin nejsou závislí na výrobcích PET v Unii. Zejména se tvrdilo, že dva ze čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku ve skutečnosti dováželi suroviny.
(224)
Pokud jde o toto tvrzení, šetřením se ukázalo, že dovezeným materiálem byl převážně MEG, jenž může být použit i pro jiné účely než pro PET. Nebyly zjištěny žádné náznaky, které by svědčily o více než zanedbatelném dovozu PTA do Unie. Proto tímto tvrzením nejsou dotčeny závěry přijaté v souvislosti se závislostí výrobců PTA na výrobě PET v Unii.
(225)
Proto se dospělo k závěru, že ze zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by měli prospěch výrobci PTA a rovněž, i když v menší míře, i dodavatelé MEG. Proto by zachování opatření proti dovozu z Indie nebylo v rozporu se zájmy dodavatelů surovin.
(226)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že docházelo k vývozu PTA, a proto výrobci PTA údajně nebyli závislí na výrobním odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl tento argument stran odmítnut jako neodůvodněný.
(227)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že zrušení opatření nebude mít žádný dopad na výrobce PTA, jelikož spolupracující uživatelé údajně nepřejdou na dovoz a budou nadále odebírat PET od výrobního odvětví Unie. Úroveň spotřeby PTA v Unii tedy zůstane tatáž. Na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu. To ukazuje, že přechod na dovoz není hypotetický (viz 164. bod odůvodnění). Tento argument uvedených stran byl tedy zamítnut.
4. Zájem odvětví recyklace PET
(228)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že situace odvětví recyklace závisí na udržitelné ceně prvotních PET (nerecyklovaných PET) na trhu Unie. Toto tvrzení bylo podloženo tiskovou zprávou sdružení podniků recyklujících plasty v Evropě, podle níž by potenciální zrušení opatření u prvotních PET mohlo ještě více zhoršit situaci odvětví recyklace.
(229)
Některé zúčastněné strany zpochybňovaly, že by situace odvětví recyklace závisela na udržitelné ceně prvotních PET na trhu Unie, a tvrdily, že ceny prvotních PET a recyklovaných PET spolu nesouvisejí. Tvrdily, že recyklované PET se převážně používají k výrobě polyesterového vlákna, a proto je nelze spojovat s vývojem cen prvotních PET. Kromě toho bylo uvedeno, že recyklované PET zcela podporují plnírny, a proto toto odvětví není závislé na výrobcích PET. Kromě toho bylo rovněž uvedeno, že odvětví recyklace se nepřihlásilo jako zúčastněná strana v tomto šetření.
(230)
Jelikož se odvětví recyklace v tomto šetření nepřihlásilo, nebylo možné žádné z výše uvedených tvrzení ověřit srovnáním se skutečnými čísly. Proto se dospělo k závěru, že obecně by platná opatření nebyla v rozporu se zájmem odvětví recyklace v Unii.
5. Zájem uživatelů
(231)
Dotčený výrobek se používá převážně k výrobě lahví na vodu a jiné nealkoholické nápoje. Jeho použití pro výrobu jiných obalů (pro potraviny, fólie atd.) zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. stejná společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarované polotovary a foukáním je tvaruje na láhve), nebo omezena na druhou fázi (vyfukování předtvarovaných polotovarů do tvaru láhve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(232)
Na tomto základě byly určeny dvě hlavní skupiny následných uživatelů pro zjištění dopadu platných opatření: i) zpracovatelé nebo výrobci lahví, kteří transformují PET granule na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodávají je k následnému zpracování; a ii) stáčírny, které plní (a vyfukují) předtvarované polotovary do lahví; tato skupina zastupuje zejména výrobce minerálních vod a nealkoholických nápojů. Stáčírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(233)
Při šetření spolupracovalo a informace požadované v dotazníku poskytlo 17 uživatelů (pět zpracovatelů a dvanáct stáčíren). Spolupracující zpracovatelé představovali 22,7 % a stáčírny 13 % celkové spotřeby PET v Unii. Odpovědi od stáčíren pocházejí z různých poboček nadnárodních společností (známých jako vlastníci značek).
(234)
Bylo zjištěno, že spolupracující uživatelé získávali PET zejména od výrobců v Unii a pouze malá část byla získána z dovozu. Dovoz z Indie představoval asi polovinu tohoto dovozu, a tedy jen minimální podíl použitých PET. Docházelo však rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli uživatelé přístup k alternativním zdrojům dodávek.
6. Připomínky uživatelského odvětví
(235)
Uživatelé tvrdili, že je významným způsobem ovlivnil podstatný nárůst ceny PET v posledních letech, který nemůže být za současné hospodářské situace přenesen na maloobchodníky a spotřebitele. Tvrdili, že tento nárůst cen způsobila akumulace mnohaletého používání opatření na ochranu obchodu, která chránila výrobce v Unii před konkurencí dovozu v době, kdy se výrobní odvětví PET v Unii stalo koncentrovanějším a integrovanějším. V důsledku toho uživatelé tvrdili, že jsou zavedená opatření kvůli jejich údajnému dopadu na cenu PET odpovědná za zhoršení zaměstnanosti v následných odvětvích, výzkumu a vývoje a konkurenceschopnosti na vývozních trzích, přičemž tento dopad je ještě citelnější pro malé a střední podniky. Rovněž se tvrdilo, že ztráta pracovních míst v důsledku zavedených opatření přesáhla počet osob, které jsou v současnosti zaměstnávány výrobním odvětvím PET v Unii.
6.1 Cenová citlivost a nákladová struktura uživatelů
(236)
Pokud jde o cenovou citlivost PET u zpracovatelů, bylo zjištěno, že PET představuje asi 80 % celkových nákladů. Proto se PET považuje při tomto typu činnosti za nejdůležitější složku nákladů. Kromě toho bylo zjištěno, že zpracovatelské odvětví je spíše fragmentované a má poměrně slabou vyjednávací pozici vůči velkým stáčírnám a potýká se s podstatnými strukturálními problémy, jež jsou typické pro odvětví založené na komoditách. V důsledku toho vykazovalo toto odvětví vzrůstající tendenci k vertikální integraci se stáčírnami a k používání dohod o zpracování, na jejichž základě jsou zaručeny poplatky za zpracování a cena PET je dojednána a zaplacena stáčírnami. Odhaduje se, že podstatnou část nákupů PET na trhu Unie kontrolují přímo velké stáčírny. Jelikož smlouvy na předtvarované polotovary často zahrnují mechanismus, který odráží kolísání cen PET, jsou zpracovatelé čím dál neutrálnější vůči vývoji cen PET.
(237)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé závěr o nárůstu používání dohod o zpracování a cenových vzorců. Informace v dokumentaci existenci tohoto trendu potvrdily. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(238)
Tvrdilo se, že zavedená opatření by zpracovatelům nezpůsobila žádnou škodu, kdyby se podobná opatření uplatnila i na dovoz předtvarovaných polotovarů do Unie. Tvrdilo se, že v oblastech blízko hranic Unie se třetími zeměmi, v nichž nejsou zavedena žádná opatření proti dovozu PET z Indie, existují podněty k přemístění výroby předtvarovaných polotovarů a k jejich dovozu bez vyrovnávacích opatření na PET do Unie. Uznává se, že do určité míry existuje ekonomické opodstatnění tohoto procesu. Avšak vzhledem k nákladům na dopravu k takovému přemístění pravděpodobně dojde jen na omezenou vzdálenost. Celkově se proto údajný negativní dopad daných opatření na některé zpracovatele považuje pouze za okrajový.
(239)
Pokud jde o dopad cen PET na stáčírny, podle vykázaných čísel se odhaduje, že PET představují na základě váženého průměru 9 % celkových nákladů u balených nealkoholických nápojů a 12 % celkových nákladů u balené minerální vody. To dokládá, že PET nejsou hlavní nákladovou složkou pro odvětví balíren.
(240)
Kromě toho šetření zjistilo, že PET byly pro stáčírny upřednostňovaným, ale nikoli jediným balicím materiálem. Výrobky z PET představovaly 75 % obratu stáčíren vod a 50 % obratu výrobců nealkoholických nápojů. Kromě toho se šetřením ukázalo, že smlouvy mezi mnoha velkými stáčírnami (vlastníky značek) a výrobci PET byly založeny na vzorci, kdy cena byla upravena tak, aby odrážela kolísání cen surovin pro PET. Tím se potvrzuje existence vyjednávací pozice velkých, a tedy nejreprezentativnějších stáčíren nad rozpětím konverze výrobců PET.
(241)
Po zveřejnění informací zopakovali někteří uživatelé svůj argument, že PET jsou základní složkou nákladů pro zpracovatele a odvětví nealkoholických nápojů a vody v lahvích a že zjištění v tomto ohledu byla nepřesná a nebyla založena na poskytnutých údajích. Je třeba uvést, že situace zpracovatelů se analyzovala odděleně a tato připomínka je v jejich případě neopodstatněná (viz 236. bod odůvodnění). Pokud jde o posouzení situace stáčíren, potvrzuje se, že poměr nákladů zjištěný během šetření je založen na číslech, která poskytly spolupracující stáčírny podle metodologie dostupné všem stranám. Zjištěný poměr nákladů byl v souladu se zjištěními předchozích šetření týkajících se téhož dotčeného výrobku (14). Tato tvrzení stran se proto považují za neodůvodněná.
(242)
Po zveřejnění informací někteří uživatelé tvrdili, že podstata údajů týkajících se jednotlivých společností a informace, které poskytli, nebyly při analýze zájmu Unie zohledněny. Potvrzuje se, že údaje byly použity v podobě, v jaké byly poskytnuty uživateli v jejich odpovědích na dotazník. Metodologie výpočtu byla zpřístupněna všem dotčeným stranám. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení odmítnuto.
(243)
Šetřením bylo rovněž zjištěno, že na základě očekávaného nebo žádoucího snížení cen PET by podle odhadu samotných ověřených stáčíren bylo výsledkem opatření jen zanedbatelné snížení nákladů pro stáčírny. Na základě těchto odhadů snížení cen PET a zjištěných poměrů nákladů bylo vypočteno, že odpovídající snížení nákladů je v rozmezí 0,3-0,7 % celkových nákladů stáčíren na jejich činnosti související s PET.
(244)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé tento závěr a tvrdili, že jakékoli úspory nákladů by byly významné. Někteří uživatelé předložili ve svých podáních nové odhady, aniž však poskytli nějaké nové důkazy. Zdůrazňuje se, že výhledové úspory jsou hypotetické, jak připustili rovněž samotní uživatelé. Pokud jde o zpracovatele, nebyla pro toto odvětví předložena žádná kvantifikace výhledových úspor. Pokud jde o stáčírny, dospělo se k závěru, že kdyby opravdu došlo k údajnému snížení ceny PET, nelze vzhledem k nákladové struktuře stáčíren považovat úspory ve výši 0,3-0,7 % celkových nákladů za „významné“. Jelikož nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, bylo toto tvrzení odmítnuto jakožto neopodstatněné.
(245)
Tvrdilo se, že někteří výrobci balené vody jsou významně zranitelní v důsledku právních požadavků uložených na zdroje vody, která má být balena u zdroje, a omezeného objemu čerpání. V tomto odvětví působí převážně malé a střední podniky, což má dopad na nákladovou strukturu daných společností. Byly rovněž pozorovány odchylky v cenách konečných výrobků v různých členských státech v závislosti na kupní síle místního obyvatelstva. Na základě toho se dospělo k závěru, že dopad případného snížení cen PET v případě zrušení opatření by byl výraznější u této části odvětví balíren.
6.2. Údajné prémiové ceny a zisk výrobního odvětví Unie
(246)
Některé strany tvrdily, že výrobci PET v Unii uplatňují prémiové ceny a prémiová rozpětí, které údajně způsobily nárůst cen v roce 2011. Toto tvrzení bylo také podpořeno srovnáním cen PET a rozložení surovin v Unii se situací na asijském trhu a v USA. Tvrdilo se, že tato situace je důsledkem akumulace nápravných opatření v oblasti obchodu.
(247)
Je třeba uvést, že nárůst cen PET v roce 2011 i jeho pokles v roce 2009 byly celosvětovým fenoménem, k němuž došlo v důsledku vývoje nákladů na suroviny (viz 155. bod odůvodnění). Údaje předložené stranami systematicky ukazovaly na těsnou souvislost mezi vývojem cen PET v Evropě, Asii a v USA. Existují však opravdu rozdíly v cenách PET ve světě, které souvisejí s různými důvody, zejména se specifickou nákladovou strukturou v každém regionu. Pokud jde o argument týkající se prémiových rozpětí v Unii, je třeba uvést, že i za výjimečných okolností na konci roku 2010 a na začátku roku 2011 výrobní odvětví Unie téměř dosáhlo ziskovosti, která se pro tento typ odvětví považuje za přiměřenou. Nebyly zjištěny žádné důkazy existence prémiových zisků. Proto bylo nutné argument o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí u PET v Unii, k nimž došlo v důsledku existence daných opatření, odmítnout.
(248)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany svůj argument, že ceny v Unii byly neodůvodněně vysoké a odrážely dopad akumulace antidumpingových opatření zavedených na trhu, kde existuje koncentrace mezi výrobci v Unii, vertikální integrace a omezená výroba, která nemůže uspokojit spotřebu. Tvrdily rovněž, že údaje o cenách také prokazují, že vyšší ceny v Unii neodrážejí vyšší náklady na suroviny. Je třeba uvést, že argumenty o koncentraci, vertikální integraci a výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie byly projednány ve 207. a 259. bodě odůvodnění. Pokud jde o údajný dopad těchto faktorů na cenu PET v Unii, je třeba uvést, že vývoj ceny PET se řídí cenou surovin, která představuje až 90 % nákladů na PET (viz 173. bod odůvodnění). Nárůst cen PET v letech 2010-2011 byl také celosvětovým fenoménem (viz 172. bod odůvodnění). Tato tvrzení stran proto byla neodůvodněná.
(249)
Pokud jde o argument týkající se rozdílu mezi cenou PET v Unii a cenami v Asii a USA, bylo kromě zjištění uvedených ve 244. bodě odůvodnění zjištěno, že rozdíl v cenách na trhu USA a na trhu Unie byl kolísavý, ale mírný. Ceny v Unii nebyly systematicky vyšší, jak se tvrdí. Bylo zjištěno, že trh Unie a asijský trh jsou velmi rozdílné, pokud jde o nákladovou strukturu, zejména v souvislosti s velikostí trhu a s úsporami z rozsahu, s přístupem k surovinám a kapacitou. Srovnání průměrných cen mezi těmito dvěma trhy tedy nemělo smysl. Tento argument stran se tedy považuje za neopodstatněný.
(250)
Některé strany rovněž tvrdily, že ceny v Unii odrážejí ve srovnání s USA nebo Asií větší rozložení nákladů na suroviny. Srovnání rozložení se provádí podle stejné logiky jako srovnání cen na různých regionálních trzích s tím rozdílem, že se zohledňuje kolísání cen surovin mezi různými regionálními trhy. Avšak stávající strukturální rozdíly mezi trhy mohou odůvodnit rozdíly v poplatcích za zpracování. Mimořádný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie na přelomu let 2010 a 2011, byl vysvětlen ve 179. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že v žádné z těchto situací nehrála opatření žádnou roli. Proto byl tento argument stran odmítnut.
(251)
Tytéž strany rovněž tvrdily, že největší výrobce v Unii si účtoval vyšší ceny v Unii než na jiných trzích a zaznamenal v roce 2010 v Unii vyšší příjmy než jinde. V této souvislosti se dospělo k závěru, že je z ekonomického hlediska odůvodnitelné, že nadnárodní společnost může mít rozdílnou nákladovou strukturu, a tedy rozdílné ceny na různých regionálních trzích. Výjimečné úrovně ziskovosti na přelomu let 2010 a 2011 byly vysvětleny ve 179. bodě odůvodnění. Z tohoto důvodu byl tento argument odmítnut.
6.3 Hospodářská situace uživatelů a údajný dopad opatření
(252)
Další tvrzení byla vznesena v souvislosti se zhoršující se hospodářskou situací uživatelského odvětví, jako je uzavírání zařízení a snižování zaměstnanosti. Tvrdilo se, že k tomu došlo v důsledku zvýšení cen PET. Kromě toho se tvrdilo, že konkurenceschopnost evropských předních značek byla oslabena, jelikož jejich vývoz do třetích zemí přímo konkuroval baleným výrobkům, jež využívají PET za mezinárodní ceny.
(253)
Je třeba uvést, že na základě informací poskytnutých spolupracujícími uživateli nebylo zjištěno, že by uživatelské odvětví bylo ztrátové, i když v období přezkumného šetření došlo k poklesu celkové úrovně ziskovosti. Podle metodologie, která byla zpřístupněna všem stranám, bylo zjištěno, že ziskové rozpětí uživatelského odvětví zjištěné na základě odpovědí na dotazník bylo na podobné úrovni jako ziskovost zjištěná u výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Dvě ověřené společnosti (stáčírny) oznámily v posuzovaném období další rozšíření objemu výroby a zvýšenou ziskovost. Bylo zjištěno, že někteří zpracovatelé pracují s velmi nízkým rozpětím a v některých případech se potýkají se strukturálními a finančními problémy. Nebylo však možné v tomto ohledu zjistit přímou souvislost se zavedenými opatřeními. Podobně souviselo určité zhoršení hospodářské situace stáčíren se stlačením způsobeným v roce 2011 náhlým nárůstem ceny PET, který nemohl být za stávajícího hospodářského útlumu přenesen na maloobchodníky. Bylo sice zjištěno, že situace uživatelského odvětví se v roce 2011 do určité míry zhoršila, avšak souvislost mezi poklesem a existencí opatření nebyla doložena, zejména vzhledem k tomu, že opatření byla zavedena od roku 2000.
(254)
Po zveřejnění informací nesouhlasily některé strany se závěrem, že uživatelské odvětví nebylo ztrátové. Tyto strany rovněž tvrdily, že zisková rozpětí uživatelů byla nižší než zisková rozpětí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o posouzení ziskovosti uživatelského odvětví, informace získané od spolupracujících uživatelů tomuto tvrzení odporují. Metodologie byla zpřístupněna všem stranám. I když někteří spolupracující uživatelé mohli utrpět ztráty, bylo zjištěno, že uživatelské odvětví obecně bylo ziskové. V každém případě, i kdyby bylo zjištěno, že nárůst cen PET byl prvkem ovlivňujícím ziskovost uživatelů, nebyla prokázána žádná souvislost mezi opatřeními a ziskovostí daných společností. Pokud jde o srovnání ziskových rozpětí uživatelů a výrobního odvětví Unie, nebylo toto tvrzení opodstatněné. V důsledku kolísání ziskovosti výrobního odvětví Unie (viz 176. až 179. bod odůvodnění) se srovnání mezi těmito dvěma segmenty nepovažuje za přesvědčivé. V každém případě oba tyto segmenty vykazovaly v období přezkumného šetření podobné úrovně ziskovosti (viz 253. bod odůvodnění). Vzhledem k tomu byly tyto připomínky stran odmítnuty jako neopodstatněné.
(255)
Pokud jde o údajné oslabení konkurenceschopnosti vývozu výrobců balené minerální vody nebo nealkoholických nápojů v Unii, nebylo toto tvrzení doloženo ani nebyla prokázána souvislost s existencí zavedených opatření.
(256)
Po zveřejnění informací strany zopakovaly, že zvýšení cen PET mělo negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Uznává se, že nárůst cen PET mimo jiné může mít negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Jelikož však nebyla zjištěna žádná souvislost mezi nárůstem cen PET a danými opatřeními, jelikož se ceny PET odvozují především z cen surovin, údajný dopad opatření na slabší konkurenceschopnost byl odmítnut.
(257)
Kromě toho, pokud jde o údajný účinek těchto opatření na zaměstnanost, šetření prokázalo, že ověřená ztráta pracovních míst v uživatelském odvětví souvisela převážně se zlepšením produktivity a účinnosti a částečně s omezením počtu dočasných zaměstnanců.
(258)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily toto zjištění z toho důvodu, že nebyla zohledněna situace celého odvětví. Kromě zjištění popsaných ve 254. bodě odůvodnění je třeba uvést, že se celkový počet pracovních míst podle údajů zpracovatelů významně zvýšil a žádný z nich neinformoval o ztrátách pracovních míst. Stáčírny tvrdily, že ztráta pracovních míst byla důsledkem zvýšení ceny PET. Jelikož však zvýšení ceny PET bylo celosvětovým fenoménem, nebyla zjištěna žádná souvislost mezi ztrátou pracovních míst a opatřeními. Kromě toho se podle údajů z odpovědí uživatelů na dotazník koncentrovalo 90 % ztrát pracovních míst u tří společností. Jedna z nich, ověřený uživatel, který představuje zásadní podíl hlášených ztracených pracovních míst, v posuzovaném období významně zvýšila svůj objem, a proto jsou tyto ztráty spojovány se zvýšením produktivity. Pokud jde o zbývající dvě společnosti, bylo zjištěno, že jejich rozpětí ziskovosti byla mezi nejvyššími u spolupracujících stran v jejich segmentu a nacházela se v tomto případě nad cílovým ziskem výrobního odvětví Unie. Tato tvrzení byla tedy odmítnuta.
6.4 Jiné argumenty
(259)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že výrobci v Unii neměli dostatečnou kapacitu pro uspokojení stávající poptávky. Je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie pracovalo v období přezkumného šetření na 86 % své výrobní kapacity a mělo dostatečnou volnou kapacitu, aby pokrylo celou domácí spotřebu PET. Kromě toho nadále existoval dovoz z jiných zemí, pro něž byla zavedena opatření i pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a projevoval vzrůstající tendenci. Kromě toho v případě Jižní Korey stávající opatření pozbyla platnosti a byla zrušena v případě dovozu dotčeného výrobku z Malajsie a Indonésie. Kromě toho může další zdroj PET pro pokrytí poptávky po PET v Unii představovat odvětví recyklace PET. Z těchto důvodů se problémy, se kterými se údajně potýkali uživatelé v důsledku údajně nedostatečné výroby v Unii, nepovažují za podložené.
(260)
Po zveřejnění informací tvrdili někteří uživatelé, že analýza se nezabývala údajným nepříznivým dopadem akumulace opatření uložených na dotčený výrobek v rámci tohoto přezkumu. Jako odpověď na tento argument je třeba uvést, že vyrovnávací opatření pouze odstraňují škodlivý účinek zjištěného subvencování. Existence údajného „akumulovaného“ účinku nebyla prokázána. Naopak, i přes zavedená opatření dovoz ze zemí, pro něž byla zavedena opatření, pokračuje a jeho objem se v posuzovaném období dokonce zvýšil. Také je k dispozici dovoz ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a to se vzrůstající tendencí a ve významném objemu. Tento argument stran byl proto odmítnut.
7. Závěr ohledně zájmu Unie
(261)
Závěrem je třeba uvést, že se očekává, že rozšíření vyrovnávacích opatření na dovoz z Indie by poskytlo výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit a stabilizovat svou hospodářskou situaci díky investicím a konsolidaci, jež byly provedeny v posledních letech.
(262)
Rovněž se dospělo k závěru, že lepší hospodářská situace výrobního odvětví Unie může být i v zájmu výrobců PTA a, v omezenější míře, výrobců MEG v Unii.
(263)
Hospodářská situace některých uživatelů se od posledního přezkumu zhoršila a bylo zjištěno, že zejména menší výrobci balené vody byli, zdá se, negativně ovlivněni mimo jiné nedávným nárůstem ceny PET, jelikož nebyli schopni přenést jej za stávající hospodářské situace na maloobchodníky. Bylo však zjištěno, že výjimečný vývoj cen a rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 byl celosvětovým fenoménem, k němuž došlo převážně v důsledku nárůstu cen surovin. Proto bylo shledáno, že tvrzení o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí spojovaných s existencí daných opatření jsou neodůvodněná. Kromě toho je trh Unie nadále otevřeným trhem, na němž jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření.
(264)
V této souvislosti nebyla prokázána žádná souvislost mezi nárůstem ceny PET a stávajícími opatřeními. Bylo zjištěno, že hospodářská situace zpracovatelů je stabilní i přes platná opatření. Bylo zjištěno, že význam PET pro celkové náklady stáčíren je omezený. Kromě toho nebyla prokázána žádná souvislost mezi kolísáním ceny PET a opatřeními. Na základě toho bylo zjištěno, že opatření nemají na uživatele neúměrný účinek.
(265)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům nelze jasně vyvodit závěr, že není v zájmu Unie zachovat stávající vyrovnávací opatření.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(266)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(267)
Na základě výše uvedených analýz by měla být vyrovnávací opatření použitelná na dovoz PET pocházejících z Indie zachována v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(268)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(269)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(270)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, platí zbytková celní sazba nejen pro nespolupracující vývozce, ale rovněž pro společnosti, které v období přezkumného šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v článku 20 základního nařízení, mohou podle tohoto článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena zvlášť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 pocházejících z Indie.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Vyrovnávací clo
(EUR/tunu)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indie
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indie
Senpet Ltd
22,0
A183
Indie
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indie
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indie
Všechny ostatní společnosti
69,4
A999
3. V případech, kdy zboží bylo poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně upravena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (15), se výše vyrovnávacího cla vypočtená na základě výše uvedených částek snižuje o procentní podíl odpovídající poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, nepoužije se konečné vyrovnávací clo na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz je osvobozen od vyrovnávacího cla uloženého podle článku 1, pokud bylo dané zboží společnostmi, jejichž jména jsou uvedena v rozhodnutí 2000/745/ES ve znění pozdějších předpisů, vyrobeno a přímo vyvezeno (tj. fakturováno a zasláno) společnosti, která působí jako dovozce v Unii, je deklarován pod příslušným doplňkovým kódem TARIC a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.
2. Při podání žádosti o propuštění do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno předložením platné „závazkové faktury“ vydané vyvážejícími společnostmi, jejichž závazky byly přijaty, a obsahující podstatné prvky uvedené v příloze celním orgánům dotčeného členského státu. Osvobození od cla je dále podmíněno prohlášením a předložením zboží přesně odpovídajícího popisu v „závazkové faktuře“ celním orgánům.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. května 2013.
32013R0461
L 137/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 461/2013
od 21. svibnja 2013.
o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjere prema članku 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 18.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalatskih (PET) folija podrijetlom, inter alia, iz Indije. Uredbom (EZ) br. 1645/2005 (3) Vijeće je izmijenilo razinu kompenzacijskih mjera koje su na snazi protiv uvoza PET-a iz Indije. Izmjene su rezultat ubrzanom ispitnog postupka prema članku 20. Osnovne uredbe. Vijeće je, slijedom revizije nakon isteka mjere, Uredbom (EZ) br. 193/2007 (4) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na daljnje razdoblje od pet godina. Kompenzacijske su mjere naknadno izmijenjene Uredbom (EZ) br. 1286/2008 (5) i Provedbenom uredbom (EU) br. 906/2011 (6), nakon provedenih djelomičnih privremenih revizija. Zadnja djelomična privremena revizija završila je bez uvođenja izmijenjenih mjera koje su na snazi putem Provedbene uredbe (EU) br. 559/2012 (7). Odlukom 2000/745/EZ (8) Komisija je prihvatila preuzimanje obvezne minimalne uvozne cijene koju su ponudila tri indijska proizvođača.
(2)
Kompenzacijske se mjere sastoje od specifične carine. Stopa carine kreće se od 0 do 106,5 eura/toni za poimence navedene indijske proizvođače s preostalom stopom carine od 69,4 eura/toni uvedene na uvoz od svih ostalih proizvođača.
2. Postojeće antidampinške mjere
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2604/2000 (9) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz PET-a podrijetlom, inter alia, iz Indije. Vijeće je, slijedom revizije nakon isteka mjere, Uredbom (EZ) br. 192/2007 (10), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na daljnje razdoblje od pet godina.
3. Revizijski zahtjev
(4)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (11) konačnih kompenzacijskih mjera koje su na snazi, Komisija je 25. studenog 2011. primila zahtjev za pokretanjem revizije prema članku 18. Osnovne uredbe („revizija nakon isteka mjera”). Zahtjev je podnio Odbor europskih proizvođača polietilen tereftalata („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju gotovo 95 % proizvodnje Unije polietilen tereftalata.
(5)
Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istekom mjere vjerojatno došlo do nastavka ili ponovnog subvencioniranja i štete za industriju Zajednice.
(6)
Prije pokretanja revizije nakon isteka mjere i u skladu s člankom 22. stavkom 1. i člankom 10. stavkom 7. Osnovne uredbe, Komisija je obavijestila Vladu Indije (VI) da je primila ispravno dokumentirani zahtjev za revizijom te je Vladu Indije pozvala na konzultacije s ciljem razjašnjavanja stanja s obzirom na sadržaj zahtjeva za revizijom i radi pronalaženja uzajamno prihvatljivog rješenja. Međutim, Komisija nije primila nikakav odgovor Vlade Indije s obzirom na ovu ponudu za konzultacijama.
4. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(7)
Nakon što je utvrdila, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanja revizije nakon isteka mjera, Komisija je 24. veljače 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listi Europske unije (12) („obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
5. Usporedni ispitni postupak
(8)
Dana 24. veljače 2012. Komisija je također otvorila reviziju antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz PET-a podrijetlom iz Indije, Indonezije, Malezije, Republike Koreje, Tajlanda i Tajvana (13) prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.
6. Ispitni postupak
6.1 Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(9)
Ispitni vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja odnosio se na razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje relevantnih trendova za ocjenu vjerojatnosti nastavka ili ponovne štete trajalo je od 1. siječnja 2008. do kraja RRIP-a (u daljnjem tekstu: „razmatrano razdoblje”).
6.2. Dotične stranke u ispitnom postupku
(10)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, uvoznike, poznate dotične korisnike i predstavnike dotične zemlje o pokretanju revizije nakon isteka mjera.
(11)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i zahtijevati saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi za njihovo saslušanje, saslušanje je odobreno.
(12)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Indiji kao i proizvođača i uvoznika u Uniji smatralo se prikladnim ispitati mogućnost korištenja uzorka u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorak biti potreban i, ako je potreban, odabrati uzorak, zatraženo je da se proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici jave u roku od 15 dana od pokretanja djelomične revizije i da Komisiji dostave potrebne podatke iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Sedam proizvođača izvoznika odgovorilo je na zahtjev u vezi s uzorkom i izrazilo spremnost surađivati u revizijskom ispitnom postupku. Na toj je osnovi odabran uzorak od triju proizvođača izvoznika na temelju obujma izvoza u Uniju. Na ovaj uzorak nije bilo primjedaba ni proizvođača iz uzorka, proizvođača koji nisu bili obuhvaćeni uzorkom niti nadležnih indijskih tijela.
(14)
Upitnici su poslani trima proizvođačima izvoznicima iz uzorka te su odgovori primljeni od svih. Međutim, putem odgovora na upitnik jednog indijskog proizvođača iz uzorka otkriveno je da je izvozio neznatne količine dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a i da stoga nije relevantan za izračun stopa subvencioniranja za to trgovačko društvo. Obavljene su posjete radi provjere kod dvaju preostalih proizvođača izvoznika koja su predstavljala ukupno 99 % ukupnog uvoza prema obujmu iz Indije u Uniju tijekom RRIP-a.
(15)
Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja („objava”) jedan je indijski proizvođač koji je surađivao u ispitnom postupku zatražio izračun marže subvencioniranja. U tom je smislu potvrđeno da je uvoz tog trgovačkog društva beznačajan i da stoga nije imao utjecaja na utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja u ovoj reviziji nakon isteka mjera. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(16)
U obavijesti o pokretanju ispitnog postupka Komisija je najavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača Unije. Uzorak se sastojao od četiriju trgovačkih društava od trinaest proizvođača Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, odabranih na temelju najvećeg reprezentativnoga obujma proizvodnje i prodaje koji se može razumno ispitati tijekom raspoloživog vremena. Uzorak je predstavljao više od 50 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije i prodaja tijekom RRIP-a. Pozvane su zainteresirane stranke kako bi imale uvid u predmet i dale primjedbe na primjerenost tog odabira u roku od 15 dana od dana objave obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i pokazale da postoje posebni razlozi za njihovo saslušanje, saslušanje je odobreno.
(17)
Neke su zainteresirane stranke imale primjedbe u vezi odabira uzorka proizvođača Unije. Tvrdile su da: i. Komisija ne treba odabrati uzorkovanje, posebno jer se uzorkovanje nije koristilo u prethodnim ispitnim postupcima; ii. metoda korištena za odabir uzorka osporavana je na temelju činjenice da „brka tri različita koraka”, to jest standardni postupak, definiciju industrije Unije i uzorkovanje, iii. privremeni uzorak je utvrđen na temelju netočne i nepotpune informacije; iv. odabrani privremeni uzorak nije reprezentativan jer uključuje subjekte, a ne skupine; tvrdilo se također i da uključena trgovačka društva koja su u jednom slučaju išla putem nedavne prodaje imovine ili u drugom slučaju imaju povezane prodaje umanjuju reprezentativnost uzorka.
(18)
Argumenti stranaka razmotreni su na sljedeći način:
-
Odluka o korištenju uzorka proizvođača Unije donosi se za svaki pojedinačni slučaj, ovisno o posebnim okolnostima svakog slučaja, a članak 22. stavak 6. Osnovne uredbe ne uređuje korištenje uzorka za određivanje štete u kontekstu revizije nakon isteka mjere. Za razliku od prethodnih ispitnih postupaka kada je bilo moguće provesti ispitni postupak za sva trgovačka društva koja su istupila i surađivala Komisija je smatrala da u ovoj reviziji, s obzirom na velik broj trgovačkih društva svi proizvođač Unije ne mogu biti razumno ispitani u raspoloživom vremenu i da su stoga zadovoljeni uvjeti članka 27.
-
Komisija nije „pobrkala” standardni postupak, utvrđivanje industrije Unije i odabir privremenog uzorka jer su ti koraci ostali neovisni jedan o drugome i o svakom se posebno odlučivalo. Potvrđeno je u kojem je stupnju korištenje podataka o proizvodnji i prodaji koje su dostavili proizvođači Unije u kontekstu standardne procedure utjecalo na reprezentativnost uzorka.
-
Uzorak je utvrđen na temelju raspoloživih informacija u vrijeme odabira u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Reprezentativnost uzorka je revidirana nakon primljenih primjedaba stranaka o podacima specifičnih trgovačkih društava. Nijedna od primljenih primjedaba nije se smatrala opravdanom.
-
Kako propisuje članak 27. Osnovne uredbe, uzorak je utvrđen da bi predstavljao najveći reprezentativni obujam proizvodnje i prodaje koja se može razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Subjekti koji su pripadali većoj skupini i za koje je utvrđeno da posluju neovisno od drugih društava kćeri iste grupacije smatralo se da su reprezentativni za industriju Unije pa stoga nije postojala potreba za ispitivanjem cijele grupacije na konsolidiranoj osnovi. Istodobno trgovačka su društva bila u uzorku kao gospodarski subjekti, čime je osigurana provjera svih relevantnih podataka. Nadalje, prodaje imovine i postojanje povezanih prodaja bile su dio karakteristika sektora u razmatranom razdoblju i stoga se nijedan od tih elemenata nije razmatrao kako ne bi umanjio reprezentativnost sektora.
(19)
Nakon objave stranke su ponovile spomenute argumente koji su već obrazloženi.
(20)
U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je uzorkovanje nepovezanih uvoznika. Nijedan od dvadeset i četiri nepovezana uvoznika nije surađivao u ovom ispitnom postupku.
(21)
Stupilo se je u kontakt sa svih pet poznatih dobavljača sirovine nakon pokretanja postupka koji su primili odgovarajuće upitnike. Dva su dobavljača istupila i odgovorila na upitnik.
(22)
Stupilo se je u kontakt sa svim poznatim korisnicima i udruženjima korisnika nakon pokretanja postupka. Sedamnaest korisnika dostavilo je odgovore na upitnik. Javilo se dvadeset udruženja korisnika iz 16 država članica i dostavilo podatke.
7. Provjera primljenih informacija
(23)
Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog subvencioniranja te nastale štete i interesa Unije. Posjete radi provjere obavljene su u prostorima Vlade Indije u Delhiju i sljedećih zainteresiranih stranaka:
(a)
Proizvođača izvoznika
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, Indija;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija;
(b)
proizvođača Unije
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemska;
-
Equipolymers, Italija, Njemačka;
-
Neo Group, UAB, Litva;
-
Novapet SA, Španjolska;
(c)
Korisnika u Uniji
-
Coca-Cola Europe, Belgija;
-
Nestle Waters France, Francuska.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(24)
Dotični proizvod u ovoj reviziji isti je kao i proizvod u početnom ispitnom postupku, to jest PET s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, podrijetlom iz Indije. Trenutno se može razvrstati u CT u tarifni broj 3907 60 20.
2. Istovjetni proizvod
(25)
Kao u početnom ispitnom postupku i u revizijskim je ispitnim postupcima utvrđeno da dotični proizvod, tj. PET proizveden i stavljen na domaće tržište u dotičnoj zemlji i PET kojega su proizveli i prodali proizvođači Zajednice imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva i korisnike. Oni se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. stavka c. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVLJANJA ILI PONOVNOG SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(26)
Na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za revizijom i odgovora na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju odobravanje subvencija.
Programi na cijelom državnom području
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(b)
Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)
(c)
Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)
(d)
Program ciljanog proizvoda - Focus Product Scheme (FPS)
(e)
Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(f)
Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
(g)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(h)
Posebne gospodarske zone - Special economic zones/Izvozno orijentirane jedinice - Export oriented units (SEZ/EOU)
(i)
Program izvoznoga kreditiranja - Export Credit Scheme - (ECS)
(j)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak - Income Tax Exemption Scheme (ITES)
Regionalni programi
(k)
Programi potpora Zapadnog Bengala - West Bengal Incentive Scheme (WBIS)
(l)
Program Vlade Gujarata za poticanje kapitalnih ulaganja - Capital investment incentive scheme of the Government of Gujarat
(m)
Program poticanja Gujarata na porez na promet (GSTIS)
(n)
Program izuzeća pristojbe na električnu energiju Gujarata (GEDES)
(o)
Paket programa poticaja (PSI) Vlade Maharaštra
(27)
Programi navedeni u točkama (a) i od (c) do (h) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (Razvoj i reguliranje) 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Vanjska trgovinska politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Dokument relevantan za vanjsku trgovinsku politiku tijekom RRIP-a ovog ispitnog postupka je „Vanjska trgovinska politika 2009.-2014.” (‚FTP 09-14’). Nadalje, Vlada Indije također je utvrdila postupke koji uređuju FTP 09-14 u Priručniku o postupcima, svezak I. (HOP I 09-14). Priručnik o postupcima također se redovito dopunjava.
(28)
Program koji je naveden u točki (b) gore temelji se na odjeljku 75. Carinskog zakona iz 1962., na odjeljku 37. Zakona o središnjem posebnom porezu iz 1944., na odjeljku 93A i 94 Financijskoga zakona iz 1994. i na carinskim stopama, središnjim stopama posebnih poreza i pravilima povrata carina iz 1995. Stope povrata carina objavljuju se redovito, stope koje se primjenjuju na RRIP su stope primjenljive na svu industriju (AIR) Povrata 2011-12. koje su objavljene u obavijesti br. 68/2011 carine (N.T.) od 22. rujna 2011. Program povrata carina također se naziva i program otpusta carina u poglavlju 4. FTP-a 2009-2014.
(29)
Program definiran u gornjoj točki i. temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o reguliranju banaka iz 1949., koji dozvoljava banci Reserve Bank of India („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(30)
Program naveden u gornjoj točki (j) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961. godine, koji se mijenja godišnje Zakonom o financijama.
(31)
Programom navedenim u gornjoj točki (k) upravlja Vlada Zapadnog Bengala i naveden je u obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala i zamijenjen Obaviješću br. 134-CI/O/Incentive/17/03/I od 24. ožujka 2004.
(32)
Programom navedenim u gornjoj točki (l) upravlja Vlada Gujarata i on se temelji na politici poticanja industrije Gujarata.
(33)
Programom navedenim u gornjoj točki (m) upravlja Vlada Gujarata i on se temelji na politici poticanja industrije Gujarata.
(34)
Program naveden u gornjoj točki (n) temelji se na Zakonu o porezu na električnu energiju Bombaja iz 1958.
(35)
Programom navedenim u gornjoj točki (o) upravlja država Maharaštra i temelji se na rezolucijama Vlade Maharaštra, Odjelima za industrije, energetiku i rad.
(36)
Ispitni su postupci otkrili da su tijekom RRIP-a sljedeći programi donijeli korist proizvođačima izvoznicima iz uzorka s obzirom na dotični proizvod:
Programi na cijelom državnom području
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(b)
Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)
(c)
Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)
(d)
Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(e)
Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
Regionalni programi
(f)
Programi potpora Zapadnog Bengala - West Bengal Incentive Scheme (WBIS)
2. Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(a) Pravna osnova
(37)
Detaljan opis DEPBS-a sadržan je u stavku 4.3. FTP za 09-14kao i u poglavlju 4. HOP-a I. za 09.-14.
(b) Uvjeti za pristup
(38)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(39)
Izvoznik se može prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovom programu. Takve su stope DEPBS-a odredile indijske vlasti za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju Standardnih ulazno-izlaznih normi (Standard Input Output Norms - SION-a), uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih ulaznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni sadržaj uvoza, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili nisu. Stopa DEPBS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a ovog ispitnog postupka iznosila je 8 % vrijednosti, podložno vrijednosti kapitala od 5,8 INR (indijskih rupija)/kg.
(40)
Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovome programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U doba izvozne transakcije, izvoznik mora indijskim vlastima dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U to vrijeme, izvoznik zna koliku će olakšicu primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Relevantna stopa DEPBS-a za izračun olakšice je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je bila izdana izvozna deklaracija.
(41)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, kredite DEPBS-a moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu koristiti za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe, osim osnovnih sredstava i roba s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseci od dana izdavanja.
(42)
Zahtjeve za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i mogu pokriti neograničeni broj izvoznih transakcija. Rok za podnošenje zahtjeva je 3 mjeseca nakon izvoza, ali kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I. za 2004.-2009., zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % prava).
(43)
Utvrđeno je da su oba trgovačka društva iz uzorka koristila ovaj program tijekom prva tri kvartala RRIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(44)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava likvidnost trgovačkog društva.
(45)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(46)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. te priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DEPBS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od DEPBS-a.
(e) Ukidanje DEPBS-a i prelazak na DDS
(47)
Putem Javne obavijesti br. 54. (RE-2010)/2009.-2014. od 17. lipnja 2011., DEPBS je produžen posljednji puta za tri mjeseca čime je njegova primjenljivost produžena do 30. rujna 2011. Kako nakon toga nije objavljeno produženje, DEPBS je stvarno nakon 30. rujna 2011. povučen. Iz tog je razloga potrebno provjeriti jesu li mjere mogle biti uvedene s obzirom na članak 15. stavak 1. Osnovne uredbe.
(48)
Vlada Indija objasnila je Komisiji da nakon povlačenja programa DEPBS-a trgovačka društva mogu izabrati druge programe izuzimanja/odgode carina koji su definirani u poglavlju 4. FTP-a 09-14, to jest Programa po prethodnom odobrenju (AAS) i Programa povrata carine (DDS).
(49)
U ispitnom je postupku otkriveno da su oba trgovačka društva iz uzorka počela koristiti DDS odmah nakon što je DEPBS povučen. Potrebno je navesti da je DDS uveden 1995. i da je usporedno s DEPBS-om postojao tijekom tri prva kvartala RRIP-a i tijekom više godina prije RRIP-a. Izvoznici su međutim mogli koristiti DDS i DEPBY istodobno za iste izvoze. Tijekom prva tri kvartala RRIP-a, stopa DDS-a iznosila je 2,2 % podložno vrijednosti kapitala od 1,5 INR (indijskih rupija)/kg, što je DDS činilo manje izdašnim i stoga manje privlačnim od DEPBS-a. Mora se navesti da je Vlada Indije poduzela korake kako bi osigurala nesmetani prijelaz s DEPBS-a na DDS, a što je vidljivo iz cirkulara br. 42/2011 - carina od 22. rujna 2011. U tom je cirkularu objašnjeno da „program povrata [carina] za godinu uključuje stavke koje su do sada bile pod DEPB[S] programom”. Isti cirkular navodi da je za sektore koji posluju prema DEPBS-u „odlučeno da se provede nesmetani prelazak za stavke u tim sektorima dok se iste inkorporiraju u program povrata. U tranzicijskom razdoblju te će stavke u manjoj mjeri biti snižene u odnosu na stope DEPB[S]-a u iznosu od 1 % do 3 % za većinu stavaka”. Drugim riječima, cirkular navodi da su stope povrata carine na snazi s učinkom od 1. listopada 2011. utvrđene kako bi im se dodijelila slična korist kao povučeni DEPBS.
(50)
Od 1. listopada 2011. stopa DDS-a primjenljiva na dotični proizvod povećana je s 2,2 % na 5,5 % FOB vrijednosti i povezana vrijednost kapitala narasla je s 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. Utvrđeno je da je ova nova stopa odobravala slične razine subvencioniranja kao i DEPBS do 30. rujna 2011. sa stopom od 8 % i kapitalnom vrijednošću od 58 INR/kg. U službi cijena PET-a koje su prevladavale tijekom RRIP-a, kapitalna vrijednost DEPBS-a općenito se primjenjivala i rezultirala teoretskom koristi od 4,64 INR/kg ili 5,8 %. U slučaju DDS-a kapitalna vrijednost nije bila primjenljiva tako da je teoretska korist iznosila 5,5 %.
(51)
U ispitnom je postupku potvrđeno obrazloženje iz prethodne uvodne izjave. Prosječna godišnja marža subvencioniranja trgovačkih društava iz uzorka iznosila je 5,5 % za DEPB i 6 % za DDS.
(52)
Usporedba oba programa pokazuje i da oni dijele brojna obilježja u provedbi.
(53)
Gornje uvodne izjave (47), (48) do (51) pokazuju da se korist od DEPBS-a nastavlja bez prekida i gotovo na istoj razini iako je program povučen što omogućava nesmetani prelazak na program oslobađanja od carina. Slijedom toga zaključuje se da subvencije nisu povučene u smislu članka 15. stavka 1. i da se protiv DEPBS-a predstavlja program protiv kojega se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(54)
Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je DEPBS bio povučen i da se stoga protiv tog programa ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. U odgovoru na ovu tvrdnju napominje se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (47), da je DEPBS prestao 30. rujna 2011. Međutim subvencioniranje je nastavljeno i izvoznici imaju mogućnost kao alternativu DEPBS-u podnijeti zahtjev i primiti korist prema npr. DDS-u ili AAS-u. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(f) Izračun iznosa subvencije
(55)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere izračunan je u smislu koristi koju je ostvario primatelj, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom je trenutku Vlada Indije obvezna odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu navedenog smatra se prikladnim ocijeniti korist od DEPBS-a kao zbroj kredita zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(56)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencija dodijeljen je prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(57)
Na temelju navedenoga, stope subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za trgovačka društva iznosila su 3,78 % i 4,42 %.
3. Program povrata carine - Duty Drawback Scheme (DDS)
(a) Pravna osnova
(58)
Detaljan opis DDS-a sadržan je u Carini & Središnjim stopama posebnih poreza i Pravilima povrata carina iz 1995. kako su izmijenjena naknadnim obavijestima.
(b) Uvjeti za pristup
(59)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(60)
Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za iznos povrata koji se izračunava kao postotak FOB vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve je stope povrata odredila Vlada Indije za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. Određuju se na osnovi prosječne količine ili vrijednosti materijala koji se koriste kao ulazni materijali u proizvodnji proizvoda i prosječni iznos plaćene carine na ulazne materijale. Primjenjuju se bez obzira na to jesu li uvozne pristojbe stvarno bile plaćene ili nisu. Stopa DDS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a iznosila je 5,5 % vrijednosti FOB, podložno vrijednosti kapitala od INR (indijskih rupija)/5,5/kg.
(61)
Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovome programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci o isporuci uneseni u carinski server (ICEGATE), navodi se podatak da se izvoz vrši prema DDS-u i iznos DDS-a se neopozivo fiksira. Nakon što brodarsko društvo uspostavi opći izvozni manifest (Export General Manifest - EGM) i carinska služba uspješno usporede taj dokument s podacima iz popisa ukrcane robe, ispunjeni su svi uvjeti kojima se odobrava plaćanje iznosa povrata bilo izravnim plaćanjem na bankovni račun izvoznika ili mjenicom.
(62)
Izvoznik treba dostaviti i dokaz realizacije izvozni prihoda putem bankovnog certifikata o realizaciji (Bank Realisation Certificate - BRC). Taj se dokument može dostaviti nakon što je iznos povrata plaćen, a Vlada Indije pokrit će plaćeni iznos i ako izvoznik ne podnese BRC u zadanom roku.
(63)
Iznos povrata može se koristiti u bilo koju svrhu.
(64)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, iznos povrata carina moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze.
(65)
Utvrđeno je da su trgovačka društva iz uzorka koristila DDS tijekom zadnjeg kvartala RRIP-a.
(d) Zaključak o DDS-u
(66)
DDS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Iznos povrata carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije. Nadalje, iznosom povrata carine izvoznik ostvaruje korist jer to poboljšava njegovu likvidnost.
(67)
Nadalje, DDS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(68)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi.
(69)
Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. te priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DDS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od DDS-a.
(70)
To potvrđuje cirkular Vlade Indije br. 24/2001 koji jasno navodi da „[stope povrata carine] nisu u vezi sa stvarnom potrošnjom ulaznih materijala i stvarnom pojavom na ulaznim materijalima određenog izvoznika ili određenih pošiljaka […]” i savjetuje regionalna tijela da „ne trebaju inzistirati na dokazivanju stvarne carine za uvezene ili domaće ulazne materijale od strane lokalnih formacija zajedno s [zahtjevom za povratom] kojega podnesu izvoznici”.
(71)
S obzirom na navedeno, zaključuje se da se protiv programa DDS mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(72)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere izračunan je u smislu koristi koju je ostvario primatelj, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je isplatiti iznos povrata, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos povrata koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu navedenog smatra se prikladnim ocijeniti korist od DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(73)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencija dodijeljen je prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje predmetnog proizvoda tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(74)
Na temelju navedenoga, stope subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za trgovačka društva iz uzorka iznosile su 1,65 % i 1,32 %.
4. Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)
(a) Pravna osnova
(75)
Detaljan opis FMS-a sadržan je u stavku 3.14 FTP za 09-14, kao i u poglavlju 3.8 HOP-a I. za 09.-14.
(b) Uvjeti za pristup
(76)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(77)
Prema ovom programu, izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablicama 1. i 2. Dodatka 37.(C) HOP-a I. 09-14 ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 3 % FOB vrijednosti. Od 1. travnja 2011. izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u tablici 3. Dodatka 37.(C) („Posebna ciljana tržišta”) ostvaruju pravo na kredit za carinu u iznosu od 4 % FOB vrijednosti. Određene vrste izvoznih poslova isključene su iz programa, na primjer izvozi uvezenih roba ili prekrcanih roba, procijenjeni izvozi, izvozi usluge i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz. Iz programa su isključene i određene vrste proizvoda, na primjer dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni proizvodi.
(78)
Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajućeg potvrda za pravo na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih ulaznih materijala ili roba uključujući i osnovna sredstva.
(79)
Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje su se izvozi obavili i nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (kao na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji) Vlada Indije ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.
(80)
Ustanovljeno je da su trgovačka društva iz uzorka koristila ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak o FMS-u
(81)
FMS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom FMS-a izvoznik ostvaruje korist jer poboljšava njegovu likvidnost.
(82)
Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(83)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za olakšice FMS-a bez obzira na to uvozi li uopće ikakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, ipak imaju pravo na olakšice od FMS-a. Nadalje, izvoznik može koristiti kredite za carine FMS-a kako bi uveza osnovan sredstva iako u djelokrugu ovih dozvoljenih sustava povrata ne nalaze se osnovna sredstva, a kako je navedeno u Prilogu I., točki (i) Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(84)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a, a kako ju je uknjižio proizvođač izvoznik koji je surađivao, na obračunskoj osnovi kao dohodak u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(85)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za trgovačka društva iz uzorka iznosi 0,19 % i 0,87 %.
5. Kredit za statusnog nositelja potpore (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(a) Pravna osnova
(86)
Detaljan opis SHIS-a sadržan je u stavku 3.16 FTP za 09-14 kao i u poglavlju 3.10 HOP-a I. za 09.-14. Detaljni opis statusnih kategorija sadržan je u stavcima 3.10.1 do 3.10.4 FTP-a 09-14 i stavcima od 3.1 do 3.5 HOP-a I 09-14.
(b) Uvjeti za pristup
(87)
Proizvođači izvoznici ili trgovci izvoznici kojima je priznat takozvani status nositelja imaju uvjete za pristup ovom programu.
(c) Praktična primjena
(88)
Uvjete za pristup zadovoljava trgovac kao i izvoznici proizvođači. Ovisno o realizaciji izvoza tijekom tekuće godine i broj prethodnih godina podnositeljima zahtjeva dodjeljuje se jedan od sljedećih statusa: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
Prema SHIS-u, nositelji statusa imaju pravo na kredit iznosu koji je jednak 1 % FOB vrijednosti izvoza u sektorima koji su navedeni u stavku 3.16.4 FTP-a 09-14., tj. sektor kože (isključujući gotovu kožu), tekstila i jute, ručni radovi, sektor inženjerstva (isključujući neke podsektore), plastika i osnovne kemikalije (isključujući farmaceutske proizvode). Te proizvode, koji su neka vrsta plastike, pokriva program.
(90)
SHIS krediti nisu prenosivi i moraju se koristiti za plaćanje uvozne carine za osnovna sredstva koja se koriste za proizvodnju proizvoda koji ulaze u neki od pokrivenih sektora.
(91)
U slučaju da je podnositelj zahtjeva koristio EPCG program nulte stope carine tijekom godine, on ne ispunjava uvjete za pristup SHIS-u za izvoz iste godine.
(92)
Program je uveden 2009. godine za izvoze realizirane tijekom 2009.-2010. i 2010.-2011. te je produživao na godišnjoj osnovi od tada. Zadnjim produženjem (cfr. notifikacija br. 07/2012 - Carina od 9. ožujka 2012.) valjanost programa produžena je do 31. ožujka 2013.
(93)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, iznos SHIS kredita moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze.
(94)
U ispitnom je postupku otkriveno da je jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a dok drugo nije zadovoljavalo uvjete zbog odredbi koje su opisane u uvodnoj izjavi (90).
(d) Zaključak o SHIS-u
(95)
SHIS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit SHIS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom SHIS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(96)
Nadalje, SHIS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(97)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenim u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Kredit se može eventualno koristiti za plaćanje uvoznih carina za osnovna sredstva koja ne ulaze u djelokrug dozvoljenih sustava povrata, a kako je navedeno u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(98)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a, a kako ju je uknjižio proizvođač izvoznik koji je surađivao, na obračunskoj osnovi kao dohodak u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao se prema izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(99)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za jedinog proizvođača koji je koristio taj program iznosi 1 %.
6. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(100)
Detaljan opis EPCGS-a sadržan je u poglavlju 5. FTP za 09-14 kao i u poglavlju 5. HOP-a I. za 09.-14.
(b) Uvjeti za pristup
(101)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(102)
Pod uvjetom da ima obvezu izvoza, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Programi predviđaju sniženu carinsku stopu za uvoz od 3 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila obveza izvoza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema FTP-u 09-14 osnovna se sredstva mogu uvesti po stopi carine od 0 % prema EPCGS-u, ali u tom slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze je kraće.
(103)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS.
(d) Zaključak o EPCGS-u
(104)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Sniženje pristojbe predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija snižava prihode Vlade Indije od pristojbi koje bi inače bile naplaćene. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost trgovačkog društva.
(105)
Osim toga, EPCGS de iure ovisi o realiziranom izvozu budući da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(106)
EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(107)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u predmetnoj industriji. Tako izračunani iznos, koji vrijedi za RRIP, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost olakšice kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe.
(108)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(109)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za trgovačka društva iz uzorka iznosi 0,55 % i 0,56 %.
7. Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
(110)
Ustanovljeno je da je samo jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a. Međutim, u ispitnom je postupku utvrđeno da je korist koju je koristilo trgovačko društvo neznatna pa stoga AAS nije više analiziran.
8. Program Zapadnog Bengala 1999. - West Bengal Incentive Scheme 1999. (WBIS 1999)
(a) Pravna osnova
(111)
Detaljan opis ovog programa kojega primjenjuje vlada Zapadnog Bengala (GOWB) naveden je u Obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije GOWB-a.
(b) Uvjeti za pristup
(112)
Trgovačka društva koja uspostavljaju nova industrijska postrojenja ili znatno proširuju postojeća industrijska postrojenja u zaostalim područjima ispunjavaju uvjete za dobivanje olakšica prema ovom programu. Međutim, postoji iscrpan popis industrija koje ne ispunjavaju uvjete (negativan popis industrija) koji sprečava da trgovačka društva u nekim područjima poslovanja koriste poticaje.
(c) Praktična primjena
(113)
Država Zapadnog Bengala industrijskim poduzećima koja ispunjavaju uvjete odobrava poticaje u obliku brojnih povlastica, uključujući otpust središnjeg poreza na promet (CST) i središnjeg poreza na promet (CENVAT) gotovih proizvoda kako bi potaknula industrijski razvitak gospodarski zaostalih državnih područja.
(114)
Prema ovom programu, trgovačka društva moraju ulagati u zaostala područja. Ta su područja, koja predstavljaju određene teritorijalne jedinice Zapadnog Bengala, raspoređena prema gospodarskom razvitku u različite kategorije, a razvijena su područja istodobno isključena iz primjene programa poticaja. Glavni kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja je veličina ulaganja i područje u kojem je poduzeće smješteno ili će biti smješteno.
(115)
Ustanovljeno je da je jedno trgovačko društvo iz uzorka koristilo ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak
(116)
Ovaj program predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. On predstavlja financijski doprinos GOWB-a budući da dodijeljeni poticaji, u ovom slučaju CST izuzeće i CENVAT otpust, smanjuju prihod od poreza koji bi u protivnom dospio. Nadalje, ti poticaji trgovačkom društvu dodjeljuju korist jer poboljšavaju njegovu financijsku situaciju budući da porezi koji bi u protivnom dospjeli nisu plaćeni.
(117)
Nadalje, ovaj je program regionalno specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) i članak 4. stavka (3) Osnovne uredbe budući da je na raspolaganju samo određenim trgovačkim društvima koja su investirala u okviru određenih zemljopisnih područja u nadležnosti dotične države. On nije dostupan trgovačkim društvima smještenim izvan tih područja i osim toga, razina koristi je različita ovisno o dotičnom području.
(118)
Protiv WBIS-a 1999 mogu se stoga uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(119)
Iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa poreza na promet i CENVAT na gotove robe koji bi uobičajeno dospio tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, ali koji je ostao nenaplaćen prema ovom programu. Prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) zatim je dodijeljen prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Stopa primljene subvencije iznosila je 1,36 %.
9. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere
(120)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za proizvođače izvoznike iz uzorka iznosi od 7,53 % i 8,17 %.
PROGRAM
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
PPZB
Ukupno
TRGOVAČKO DRUŠTVO
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
3,78
1,65
0,19
ništa
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
ništa
8,17
10. Zaključci o vjerojatnosti nastavljanja ili ponovnog subvencioniranja
(121)
U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je bi li istekom postojećih mjera dovelo do nastavljanja ili ponovnog subvencioniranja.
(122)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama (26) do (118), utvrđeno je da su indijskih izvoznici dotičnog proizvoda nastavili tijekom RRIP-a koristiti subvencije indijskih vlasti protiv kojih se modu uvesti mjere.
(123)
Programi subvencija dodjeljuju stalne povlastice i ne postoji naznaka da bi te koristi mogle biti postupno ukinute u skoroj budućnosti. Osim toga, svaki izvoznik zadovoljava uvjete za pristup nekoliko programa subvencioniranja.
(124)
Ispitano je i bi li izvoz u Uniju, u slučaju da se mjere ukinu, bio značajan.
(125)
Indija je veliki proizvođač dotičnog proizvoda. Na temelje prikupljenih podataka tijekom ispitnog postupka, indijski proizvodni kapacitet od oko 700 000 - 900 000 tona tijekom RRIP-a i planovi proširenja narast će na ukupni kapacitet zemlje od 1 600 000-1 800 000 do 2014. Kao posljedica toga procjenjuje se da će kapacitet veći od domaćih potreba dostići oko 600 000-700 000 tona u 2014. što bi predstavljalo 21 - 25 % ukupne potrošnje Unije tijekom RRIP-a.
(126)
U tim okolnostima indijski proizvođači dotičnog proizvoda u velikoj mjeri ovise o izvoznim prodajama te postoji vjerojatnost da će se obujam izvoza u Uniju koji je već sada tijekom RRIP-a značajan povećati ako se mjere ukinu.
(127)
Jedan je proizvođač izvoznik izjavio da bi se dodatni kapaciteti trebali smanjiti nakon 2014. i da bi stoga situacija s dodatnim kapacitetima trebala biti samo privremena. Napominje se da navodno smanjenje dodatnih kapaciteta nakon 2014. u skladu s projekcijama izvješća tržišne inteligencije. Zaključeno je stoga da izjava nije takve naravi da bi izmijenila analizu s obzirom na razvoj dodatnih kapaciteta.
(128)
Nakon objave, proizvođač izvoznik tvrdio je da su značajni privremeni dodatni kapaciteti nastali zbog činjenice da općenito gledano rast proizvodnih kapaciteta može biti jedino velik zbog minimalne veličine modernih tvornica PET-a. Potrebno je napomenuti u odgovoru da su tijekom RRIP-a i godina koje su slijedile proširenja proizvodnih kapaciteta varirala od najmanje 150 000 do 200 000 tona. Zaključak je da pozivanje na ove razloge ne može jedino opravdati dodatne kapacitete raspoložive za izvoz kako je navedeno u uvodnoj izjavi (125). U svakom slučaju, u ovom kontekstu je razlog dodatnih raspoloživih kapaciteta za izvoz nebitan. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(129)
Neke su stranke tvrdile da treće zemlje mogu apsorbirati dodatne raspoložive kapaciteti za izvoz koji se razvijaju u Indiji i da stoga Komisija nije ispravno procijenila dodatne raspoložive kapacitete za izvoz. Pretpostavka da bi bilo koji raspoloživi dodatni kapaciteti za izvoz biti usmjereni prema Europi nije ni na koji način uzeta u obzir. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(130)
S obzirom na gore navedeno može se zaključiti da postoji vjerojatnost nastavka subvencioniranja.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE ZAJEDNICE
(131)
Istovjetan proizvod proizvodi 13 poznatih proizvođača u Uniji. Oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe, u daljnjem tekstu „industrija Unije”.
(132)
Dvanaest poznatih proizvođača Unije, koje predstavlja podnositelj zahtjeva u ovom slučaju, surađivalo je i dalo potporu ispitnom postupku. Jedan poznati proizvođač Unije nije surađivao u ovoj reviziji.
(133)
Sve raspoložive informacije o industriji Unije, kao što su odgovori na upitnik, Eurostat i zahtjev za reviziju, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije za RRIP.
(134)
Tržište PET-a u Uniji obilježeno je relativno velikim brojem proizvođača koji obično pripadaju većoj skupini uprava izvan Unije. Od 2000. do 2012. industrija PET-a u Uniji prošla je kroz nekoliko tranzicija. Tržište je u postupku konsolidacije s nekoliko nedavnih preuzimanja i zatvaranja. Novi proizvodi kao što je reciklirani PET i bio PET i dalje se razvijaju zajedno s relativno novim razvojem industrije recikliranja.
(135)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da opis stanja industrije Unije nije točan jer je pet proizvođača činjenično pripadalo jednoj velikoj transnacionalnoj grupaciji, a druga su tri proizvođača bila povezana s trgovačkim društvima za ambalažu od PET-a. Nijedna od ovih činjenica nije u suprotnosti s opisom iz uvodne izjave (134) koja eksplicitno navodi da proizvođači Unije uobičajeno pripadaju većim grupacijama kako je objavljeno. Utjecaj ove koncentracije obrazložen je u nižoj uvodnoj izjavi (207) Procjena utjecaja vezanog tržišta analizirana je u uvodnim izjavama (202) do (204) niže.
(136)
Kako je navedeno gore, s obzirom na relativno velik broj proizvođača Unije koji su surađivali u ispitnom postupku odabran je uzorak od četiri proizvođača Unije koji predstavljaju 50 % proizvodnje i prodaje ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda tijekom RRIP-a.
E. STANJE TRŽIŠTA UNIJE
1. Potrošnja u Uniji
(137)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, podacima o obuzmu uvoza koje je dostavio Eurostat i u vezi proizvođača Unije koji nisu surađivali u ispitnom postupku, procjena temeljem zahtjeva za revizijom.
(138)
Nakon početnog rasta u 2009. i 2010. potrošnja pokazuje lagani pad od 2 % tijekom RRIP-a u usporedbi s 2008., u ukupnom iznosu od 2.802 milijuna tona tijekom RRIP-a.
Tablica 1.
Potrošnja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (tone)
Potrošnja
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indeks (2008. = 100)
100
102
102
98
Izvor:
Odgovori na upitnik, Eurostat i revizijski zahtjev
2. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije
(139)
Usprkos mjerama koje se provode uvoz iz Indije se više nego udvostručio tijekom promatranog razdoblja, s 46 313 tona u 2008. na 96 678 tona tijekom RRIP-a.
(140)
Indijski tržišni udio narastao je stoga s 1,6 % u 2008. na 3,5 % tijekom RRIP-a te postigao znatno višu razinu od tržišnog udjela utvrđenog tijekom zadnje revizije nakon isteka mjera (0,3 %).
(141)
Prosječna cijena tijekom RRIP-a iznosila je 1 285 EUR/toni. To pokazuje rast cijene od 22 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 21 % u 2009.
Tablica 2.
Uvozi iz Indije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza (tone) |
46 313
44 482
83 691
96 678
Indeks (2008. = 100)
100
96
181
209
Prosječna cijena
1 054
834
1 031
1 285
Indeks (2008. = 100)
100
79
98
122
Tržišni udio uvoza (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Izvor:
Eurostat
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(a) Uvoz iz Tajlanda, Tajvana, Malezije, Indonezije
(142)
Kako je navedeno gore usporedno uz ovaj ispitni postupak provedena je revizija antidampinških mjera nakon isteka u vezi uvoza iz Indije, Indonezije, Malezija, Tajvana i Tajlanda.
(143)
Uvoz iz Indonezije, Malezija, Tajvana i Tajlanda narastao je za 56 % tijekom promatranog razdoblja usprkos padu od 59 % do 2010. Ipak ukupni obujam uvoza ostao je ispod de minimis razine.
(144)
Odgovarajući tržišni udio rastao je sukladno tome s 0,7 % u 2008. na 1,1 % tijekom RRIP-a.
(145)
Prosječna cijena iznosila je 1 310/EUR/toni tijekom RRIP-a, 1,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast cijene od 27 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 18 % u 2009.
Tablica 3.
Uvozi iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda (u tonama)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indeks (2008. = 100)
100
64
41
156
Obujam uvoza iz Indonezije, Malezije, Tajvana i Tajlanda (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indeks (2008. = 100)
100
62
40
160
Cijena uvoza (EUR/tone)
1 030
843
1 055
1 310
Indeks (2008. = 100)
100
82
102
127
Izvor:
Eurostat
(b) Uvoz iz Kine, Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), Irana i Pakistana
(146)
Uvoz iz ostalih trećih zemalja na koje se primjenjuju antidampinške mjere smanjio se za 69 % tijekom promatranog razdoblja nakon rasta od 49 % u 2009. Samo je uvoz iz Kine ostao stabilan.
(147)
Tržišni udio dotičnih zemalja smanjio se s 8,2 % u 2008. na 2,6 % tijekom RRIP-a, uključujući uglavnom UAE (1,7 % tijekom RRIP-a) i Kinu (0,6 % tijekom RRIP-a).
(148)
Prosječna cijena iznosila je 1258/EUR/toni tijekom RRIP-a, 5,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast od 24 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 22 % u 2009.
Tablica 4.
Uvoz iz Kine, UAE, Irana i Pakistana
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Kine, UAE, Irana i Pakistana (tone)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indeks (2008. = 100)
100
149
80
31
Tržišni udio uvoza iz Kine, UAE, Irana i Pakistana (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indeks (2008. = 100)
100
146
79
31
Cijena uvoza (EUR/tone)
1 016
789
949
1 258
Indeks (2008. = 100)
100
78
93
124
Izvor:
Eurostat
(c) Uvoz iz ostalih trećih zemalja bez mjera
(149)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na koje se nisu primjenjivale mjere, uključujući Oman, Južnu Koreju, Rusiju, Meksiko i Saudijsku Arabiju porastao je za 59 % u promatranom razdoblju nakon rasta od 71 % u 2009. Od 2009. do RRIP-a Oman je postao najveća zemlja izvoznik u Uniju.
(150)
Tržišni udio dotičnih zemalja narastao je s 9,7 % u 2008. na 15,8 % tijekom RRIP-a, uglavnom zbog dobivanja 4,3 % uvoza iz Omana. Tržišni udio Južne Koreje iznosio je 4 % tijekom RRIP-a, 5 % manje od najviše razine postignute 2009.
(151)
Prosječna cijena iznosila je 1 273/EUR/toni, 4,3 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. To pokazuje rast od 10 % tijekom promatranog razdoblja koji je stečen 2010. i tijekom RRIP-a nakon početnog pada od 24 % u 2009. Prosječna cijena za uvoz iz Omana iznosila je 1 310/EUR/toni tijekom RRIP-a, 1,5 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije. Prosječna cijena za uvoz iz Južne Koreje iznosila je 1 294/EUR/toni, 2,7 % ispod prosječne jedinične cijene industrije Unije.
Tablica 5.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (tone)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indeks (2008 = 100)
100
171
168
159
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indeks (2008 = 100)
100
168
165
162
Cijena uvoza (EUR/tone)
1 156
879
997
1 273
Indeks (2008 = 100)
100
76
86
110
Glavni izvoznici (tone)
Oman
0
52 632
95 646
120 286
Južna Koreja
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusija
546
546
3
50 427
Meksiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saudijska Arabija
230
20 454
50 108
24 756
Ostali
98 422
148 609
111 156
103 468
Izvor:
Eurostat
4. Ekonomsko stanje industrije Unije
(152)
Prema članku 8. stavku 4. Osnovne uredbe ispitani su svi gospodarski čimbenici i indikatori koji utječu na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.
(153)
Za potrebe analize štete, izračunani su indikatori štete na sljedeće dvije razine
-
makroekonomski indikatori (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, veličina marži subvencioniranja i oporavka od učinka prethodnog subvencioniranja) ocijenjeni su na razini proizvodnje cijele Unije za sve proizvođače Unije, na temelji prikupljenih informacija industrije Unije, revizijskog zahtjeva kao i javno dostupne statistike;
-
mikroekonomski indikatori (zalihe, prosječne jedinične cijene, plaće, profitabilnost, povrat od ulaganja, tijekovi novca, mogućnost povećanja kapitala i ulaganja) su izračunani za proizvođače Unije iz uzorka na temelju informacija koje su oni dostavili.
(154)
Jedan proizvođač Unije iz uzorka je promijenio proizvodne pogone u lipnju 2010. Te je pogone kupio drugi proizvođač iz Unije. Budući da je analiza makroekonomskih indikatora utemeljena na podacima koji su prikupljeni od svih proizvođača Unije, prodaja nije imala utjecaja na djelokrug ili pojedine indikatore analize štete.
(155)
Kao preliminarno stajalište analize treba objasniti da su na stanje tržišta Unije utjecali neki globalni gospodarski događaji krajem 2010. i početkom 2011., posebno na cijene i obujam prodaje istovjetnog proizvoda. U tom je razdoblju ponuda pamuka pala tako da je porasla potražnju za poliesterskim vlaknom na azijskom tržištu. PET i poliestersko vlakno u velikoj mjeri ovise o dotoku iste sirovine, to jest pročišćene tereftalne kiseline (PTA). Povećana potražnja za poliesternim vlaknom rezultirala je nedovoljnom opskrbom PTA, a zbog čega su porasle cijene PET-a. Budući da i proizvođači PET-a na Srednjem Istoku ovise o PTA-u iz Azije došlo je do naglog pada uvoza PET-a u Uniju. Istodobno, glavni dobavljači PTA u Uniji proglasili su višu silu što je rezultiralo dodatnim ograničenjima domaće proizvodnje PET-a.
4.1 Komentari stranaka
(156)
Neke su stranke osporile valjanost analize štete tvrdeći da se ona temeljila na nedovoljnim informacijama, a što je utjecalo sa svoje strane na prava obrane zainteresiranih stranaka. Posebno su izneseni niže spomenuti argumenti.
(157)
Neke su stranke tvrdile da prikupljanje informacija od proizvođača Unije nije bilo u skladu s uputama za ispunjavanje upitnika koji je zahtijevao da podaci različitih trgovačkih društava ne budu spojeni. Tvrdilo se, stoga, da su prikupljeni podaci netočni i nepotpuni s obzirom na činjenicu da su brojevi iz izvješća spojeni za subjekt iz uzorka. Potrebno je napomenuti da su informaciju uredno prikupljene i provjerene na licu mjesta. Utvrđeno je da prikupljene informacije pružaju dovoljno primjerenu sliku industrije Unije i da je stoga gornji zahtjev potrebno odbaciti. Nakon objave stranke su ponovile svoj zahtjev. Nisu predstavile nove argumente ili dokaze. Iste stranke ponovile su svoj zahtjev da dostavljeni podaci jednog trgovačkog društva iz uzorka nisu potpuni jer da se ne odnose na cijelu grupaciju već na odabrani subjekt unutar grupacije. Na taj je komentar odgovoreno u fazi uspostavljanja uzorka kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (18).
(158)
Iste su stranke tvrdile da Komisija pokušava ispraviti nedostatke prikupljenih informacija slanjem novog dodatnog upitnika. U tom je pogledu potrebno razjasniti da je Komisija stvarno poslala dodatne upitnike, ali da ih je dostavila samo proizvođačima Unije koji nisu bili u uzorku kako bi prikupila informacije o makroekonomskim indikatorima relevantnim za ocjenu štete i to učinjeno kako bi se nadopunila informacija koju su dostavili proizvođači Unije iz uzorka. Nakon objave neke su stranke ponovile zahtjev bez da su iznijele nove argumente ili predstavile nove dokaze. Zahtjev stranaka potrebno je stoga odbiti.
(159)
Osim toga, iste su stranke tvrdile da su informacije koje su dostavili proizvođači iz uzorka suprotne obvezama iz članka 29. Osnovne uredbe jer da su informacije koje po naravi nisu povjerljive bile predstavljene kao povjerljive informacije i da su one na taj način izuzete iz otvorenih predmeta. U tom se pogledu napominje da je informacija klasificirana kao ograničena u skladu sa zahtjevom stranke koja ju je dostavila. Na zahtjev stranaka ponovo je razmotren status povjerljivosti dostavljene informacije i, na odgovarajući način, informacija je ponovo klasificirana kao otvorena za uvid zainteresiranim strankama nakon što je primljena suglasnost dotičnih trgovačkih društava. I ovaj je zahtjev zato odbijen.
4.2 Makroekonomski indikatori
(a) Proizvodnja
(160)
U skladu s gubitkom tržišnog udjela industrije Unije (objašnjeno u uvodnoj izjavi (164) niže) proizvodnja Unije smanjena je za 11 % od 2008. i RRIP-a. Pad proizvodnje Unije bio je prekinut jedino u 2010. kada je rastao u odnosu na 2009., ali je ipak ostao 4 % ispod razine iz 2008. Smanjivao se dalje tijekom RRIP-a.
Tablica 6.
Ukupna proizvodnja u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodnja (tone)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indeks (2008. = 100)
100
91
96
89
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(161)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 23 % od 2008. do RRIP-a. Taj je trend vezan za zatvaranje nekoliko proizvodnih pogona koji je djelomično nadoknađen otvaranje novih tvornica.
(162)
Iskorištenost kapaciteta rasla je s 75 % u 2008. na 86 % tijekom RRIP-a. Povećanje iskorištenosti kapaciteta treba gledati u kontekstu pokušaja restrukturiranje industrije Unije što je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (134).
Tablica 7.
Proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodni kapacitet (tone)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indeks
100
87
84
77
Iskorištenost kapaciteta (%)
75
77
85
86
Indeks (2008. = 100)
100
104
114
116
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev
(c) Obujam prodaje
(163)
Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije slijedio je iste trendove kao i proizvodnja uz smanjenje od 6 % tijekom promatranog razdoblja.
Tablica 8.
Ukupna prodaja industrije Uniju u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Prodaja (tone)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indeks (2008. = 100)
100
89
95
94
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev
(d) Tržišni udio
(164)
Nakon početnog pada od 13 % u 2009., industrija Unije povratila je dio tržišnoj udjela koji su izgubili UAE, Južna Koreja, Iran i Pakistan usprkos rastu obujma uvoza iz Indija, Omana i ostalih trećih zemalja (Rusija, Meksiko i Saudijska Arabija) tijekom istog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije općenito gledajući pao je za 3 % tijekom promatranog razdoblja.
Tablica 9.
Tržišni udio industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije (%)
80
70
74
77
Indeks (2008. = 100)
100
87
93
97
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev i Eurostat
(e) Rast
(165)
Tržište je stagniralo tijekom promatranog razdoblja. Za industriju Unije nije došlo do rasta od kojeg bi mogla imati koristi, već naprotiv, usprkos naporima oko restrukturiranja, industrija Unije izgubila je daljnji udio na tržištu zbog rasta uvoza, posebno iz zemalja na koje se nisu primjenjivale nikakve mjere. Lagani pad potrošnje tijekom RRIP-a treba gledati u odnosu na privremeni nedostatak sirovine (PTA) u Uniji kao i na svjetskom tržištu.
(f) Zaposlenost i produktivnost
(166)
Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje pad od 41 % od 2008. do RRIP-a. Pad je bio stalan tijekom promatranog razdoblja uključujući 2010. kada je proizvodnja rasla (vidjeti gornju uvodnu izjavu 160.). U kontekstu rastuće produktivnosti ovaj je pad odraz pokušaja restrukturiranja velikog broja proizvođača Unije.
(167)
Proizvodnost radne snage industrije Unije, mjerena kao obujam proizvodnje (u tonama) po zaposleniku godišnje, rasla je za 50 % u promatranom razdoblju. To je odraz činjenice da je proizvodnja padala sporije od zaposlenosti i pokazatelj je veće učinkovitosti industrije Unije. To je posebno vidljivo u 2010. kada je proizvodnja rasla dok je razina zaposlenosti padala, a produktivnost je bila 37 % veća nego 2008.
Tablica 10.
Zaposlenost i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Broj zaposlenih
2 060
1 629
1 449
1 218
Indeks
100
79
70
59
Proizvodnost (tone/zaposleni)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indeks (2008. = 100)
100
115
137
150
Izvor:
Odgovori na upitnik, revizijski zahtjev
(g) Veličina stvarne marže subvencioniranja
(168)
Što se tiče utjecaja industrije Unije na veličinu stvarne marže subvencioniranja indijskog uvoza, s obzirom na osjetljivost cijene na tržištu za taj proizvod, utjecaj se ne može smatrati zanemarivim. Potrebno je napomenuti da je indikator relevantniji u kontekstu vjerojatnosti ponavljanja analize štete. Ako bi se mjere ukinule, postoji vjerojatnost da bi se subvencionirani uvoz vratio u takvom obujmu i cijenama da bi utjecaj veličine marže subvencioniranja bio značajan.
(h) Oporavak od učinaka prethodnih subvencioniranja
(169)
Iako gornji indikatori pokazuju da se neki ekonomski indikatori za industriju Unije popravljaju od uvođenja konačnih kompenzacijskih mjera 2001., oni ipak potvrđuju da je industrija Unije još uvijek ranjiva.
4.3 Makroekonomski indikatori
(a) Zalihe
(170)
Razina zaliha bila je 24 % veća tijekom RRIP-a u odnosu na razinu iz 2008. Međutim, zalihe su ostale na ranije utvrđenim razinama u odnosu na proizvodnju, to jest između 5 % i 6 %.
Tablica 11.
Zalihe
2008.
2009.
2010.
RRIP
Završne zalihe
51 495
54 808
54 314
64 069
Indeks (2008. = 100)
100
106
105
124
Izvor:
Odgovori na upitnik
(b) Kretanje cijena
(171)
Što se tiče kretanja cijena, nakon početnog pada 2009. (- 16 %), do kojeg je došlo uglavnom zbog gospodarske krize, u 2010. cijene su se približile onima iz 2008. Uslijedio je nagli rast prosječne jedinične cijene tijekom RRIP-a, a što je dovelo do rasta tijekom promatranog razdoblja od 25 %.
(172)
Nagli porast cijene tijekom RRIP-a treba tumačiti u kontekstu neočekivanih kretanja na tržištu pamuka krajem 2010. i u prvom kvartalu 2011. Kako je navedeno (u gornjoj uvodnoj izjavi (155), rekordne cijene pamuka dovele su do prelaska na poliestersko vlakno koje koristi istu sirovinu kao PET. Povećana potražnja za sirovinom, posebno PTA-om izazvala je rast cijena PET-a u Aziji i na Srednjem Istoku s efektom prelijevanja cijene PET-a u Uniji. Porast cijena u Uniji u to vrijeme pojačan je kratkoročnim nedostatkom PTA-a u Uniji zbog prijavljene više sile jednog od proizvođača PTA-a u Uniji.
Tablica 12.
Jedinične prodajne cijene u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinične prodajne cijene u Uniji (EUR/tone)
1 066
891
1 045
1 330
Indeks (2008. = 100)
100
84
98
125
Izvor:
Odgovori na upitnik
(c) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(173)
Prodajne cijene PET-a obično slijede trendove cijena glavne sirovine za njegovu proizvodnju (uglavnom PTA-a i monoetilen glikola - MEG) koji čine do 90 % ukupne cijene PET-a. PTA je derivat ulja cijena kojega fluktuira na temelju cijene sirove nafte. To je razlog velike volatilnosti cijena PET-a.
(174)
Osim toga, PET se natječe za istu sirovinu s poliesterskim vlaknom, proizvodnja kojega se oslanja u istoj mjeri kao i PET na raspoloživost PTA. Budući da je poliestersko vlakno alternativa pamuku za tekstilnu industriju, i cijena PET-a je osjetljiva na kretanja na tržištu pamuka.
(d) Plaće
(175)
Prosječne su plaće pale za 7 % tijekom promatranog razdoblja. To se sniženje dogodilo tijekom RRIP-a i pojačalo produktivnost kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (167).
Tablica 13.
Plaće
2008.
2009.
2010.
RRIP
Plaće (prosječne po osobi)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indeks (2008. = 100)
100
103
101
93
Izvor:
Odgovori na upitnik
(e) Profitabilnost i povrat od ulaganja
(176)
U razdoblju od 2008. do RRIP-a znatno su se popravili profitabilnost i povrati od ulaganja. Profit od prodaje na tržištu Unije porastao je s - 7,9 % u 2008. na 5,3 % tijekom RRIP-a dok je povrat od ulaganja porastao s 9,6 % na 10,6 %. Na 2008. utjecaj je imala posebno slaba realizacija jednog proizvođača Unije. Međutim, poboljšanje financijskog stanja industrije Unije 2009. i 2010. godine, kada su se cijene kretale ispod razine 2008., govori u prilog labavoj vezi između cijena i profitabilnosti. Nasuprot tome, poboljšana profitabilnost u tijesnoj je vezi s boljom iskoristivosti kapaciteta i boljom produktivnošću kako je gore pojašnjeno.
(177)
Zahvaljujući kretanjima na svjetskim tržištima na prelasku 2010./2011. zajedno s pokušajima restrukturiranja i boljom efikasnošću kako je opisano gore, industrija Unije bila je u stanju popraviti svoju profitabilnost 2010. i doseći razinu od 5,3 % tijekom RRIP-a.
(178)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je to kretanje bilo neočekivano i izvanredno te da se ne može smatrati reprezentativnim za općenito stanje industrije Unije.
(179)
U tom je pogledu potrebno napomenuti da je industrija Unije mogla imati koristi od rasta cijena PET-a na kraju 2011. i početkom 2012. budući da je fiksirala cijene PTA-a prije opisanih događanja na tržištu. Na temelju statističkih izvora o događanjima nakon RRIP-a koje su dostavile stranke, profitna marža proizvođača PET-a drastično je pala u 2012. To potvrđuje da je profitabilnost u 2011. (RRIP) bila u velikoj mjeri pod utjecajem neočekivanih i privremenih svjetskih ekonomskih događanja (iz uvodne izjave (155)) koje se vjerojatno neće ponoviti i ne mogu se smatrati trajnima i reprezentativnima za stanje industrije Unije.
Tablica 14.
Profitabilnost i povrat od ulaganja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Profitabilnost prodaje Unije (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indeks
100
221
261
267
Povrat od ulaganja (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indeks (2008. = 100)
100
224
292
310
Izvor:
Odgovori na upitnik
(f) Novčani tok i mogućnost povećanja kapitala
(180)
Novčani tokovi znatno su se popravili tijekom promatranog razdoblja te odražavaju poboljšanu profitabilnost industrije Unije.
Tablica 15.
Novčani tok
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indeks (2008. = 100)
100
269
363
375
U % od prometa
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indeks (2008. = 100)
100
176
242
229
Izvor:
Odgovori na upitnik
(181)
Nisu postojale posebne naznake da bi industrija Unije imala poteškoće u podizanju kapitala, uglavnom zato što su proizvođači unije inkorporirani u većim grupacijama.
(g) Ulaganja
(182)
Razina ulaganja općenito je snižena za 35 % u razmatranom razdoblju. Početna ulaganja iz 2008. naglo su prestala 2009. i od tada se nisu u potpunosti oporavila.
Tablica 16.
Ulaganja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ulaganja (EUR ‚000)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indeks (2008. = 100)
100
7
22
65
Izvor:
Odgovori na upitnik
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(183)
Analiza makroekonomskih podataka pokazala je da je industrija Unije smanjila proizvodnju i obujam prodaje tijekom promatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije nije se u potpunosti oporavio od početnog pada 2009. i pokazivao je općeniti pad od 3 postotna poena tijekom promatranog razdoblja (na 77 % tijekom RRIP-a). Pad zaposlenosti i kapaciteta rezultat je tekućeg restrukturiranja i treba ga gledati u kontekstu rasta iskoristivosti kapaciteta i produktivnosti.
(184)
Istodobno većina relevantnih mikroekonomskih indikatora pokazivala je znakove poboljšanja. Profitabilnost, povrat od ulaganja i novčani tok znatno su porasli, posebno u 2010. i tijekom RRIP-a. Ulaganja su s druge strane 2009. stagnirala i nisu se od tada oporavila.
(185)
Općenito ekonomsko stanje industrije se poboljšalo. Međutim, ta su poboljšanja relativno nova i temelje se u određenoj mjeri na nepredviđenim i privremenim događanjima na tržištu s prelaska 2010./2011. (vidjeti gornju uvodnu izjavu (155)) Izgleda da je to pokrepljeno raspoloživim informacijama o kretanjima marže industrije Unije 2012. (vidjeti gornju uvodnu izjavu (179) koja pokazuje pad u odnosu na RRIP.
(186)
S obzirom na gornju analizu stanje industrije Unije se popravilo i izgleda da nema materijalne štete. Međutim, usprkos očiglednim pozitivnim trendovima i znatnim naporima oko restrukturiranja stanje industrije Unije je još uvijek krhko.
(187)
Nakon objave neke su stranke osporavale zaključak da je industrija Unije još uvijek krhka tvrdeći da je industrija Unije zdrava te da se značajno transformirala od 1999. Napominje se da, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (184), usprkos poboljšanju i konsolidaciji, svi gospodarski indikatori ne pokazuju pozitivan trend u promatranom razdoblju. Na primjer, opali su proizvodnja i obujam prodaje kao i tržišni udio. Osim toga, poboljšanja su relativno recentna i s padom profitabilnosti u 2012. izgledaju kratkoročna. Na toj osnovi, iako tijekom RRIP-a nije dokazano postojanje materijalne štete, smatralo se da je industrija Unije još uvijek krhka. Ovaj argument je stoga odbijen.
(188)
Nakon objave neke su stranke osporavale korištenje podataka za razdoblje izvan RRIP-a za analizu gospodarskog stanja industrije Unije. U odgovoru na ovaj zahtjev potvrđuje se da je stanje industrije Unije ocijenjeno za promatrano razdoblje i da na tom temelju nije utvrđeno postojanje materijalne štete. Međutim, razvoj profitabilnosti industrije Unije izvan RRIP-a u ovom je slučaju relevantan jedino u kontekstu izvanredne naravi događanja na svjetskom tržištu na prelasku 2010./2011. To potvrđuje volatilnost tipičnu za ovaj sektor. Ovaj argument je stoga odbijen.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Utjecaj projekcije obujma uvoza i učinaka na cijene u slučaju ukidanja mjera
(189)
Ispitni je postupak pokazao je da se uvoz iz Indije i dalje subvencionira i da ne postoje naznake da bi subvencioniranje moglo biti smanjeno ili prestati u budućnosti.
(190)
Buduća analiza mogućeg obujma uvoza u Uniju iz Indije pokazuje da, s obzirom na raspoložive dodatne kapacitete za izvoz (vidjeti gornju uvodnu izjavu (125)), razine cijene u Uniji i privlačnost tržišta Unije, postoji vjerojatnost uvoza iz Indije većih razina od one postignute tijekom RRIP-a ako se mjere ukinu. S planiranim proširenjem kapaciteta, procjenjuje se da dodatne količine raspoložive za izvoz mogu doseći oko 600 000-700 000 tona u bliskoj budućnosti, a što bi predstavljalo oko 21-25 % ukupne potrošnje Unije tijekom RRIP-a.
(191)
S obzirom na nastavak subvencioniranja, očekuje se daljnji pad cijena uvoza iz Indije ako se mjere protiv Indije ukinu. Nadalje, kako će se izvoznici trebati takmičiti protiv uvoza po niskim cijena iz drugih zemalja, vjerojatno će dalje sniziti svoje cijene kako bi povećali udio na tržištu Unije.
(192)
Na toj osnovi industrija Unije je izložena značajnom obujmu uvoza iz Indije po subvencioniranim cijenama ispod prosječnih cijena industrije Unije, čime se ugrožava nedavno poboljšana gospodarska situacija u Uniji. Slijedom toga, postoji vjerojatnost ponavljanja materijalne štete ako se mjere protiv Indije ukinu.
2. Proizvodni kapacitet i dodatni raspoloživi kapaciteti za izvoz
(193)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (125), proizvođači izvoznici u Indiji imaju potencijal za povećanje obujma izvoza na tržište Unije. Indijski proizvodni kapaciteti znatno su rasli tijekom promatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu (125)). U skladu s raspoloživim informacijama očekuje se daljnji rast kapaciteta što će dovesti do raskoraka između domaće potrošnje i proizvodnih kapaciteta raspoloživih za izvoz od 600 000-700 000 tona u bliskoj budućnosti. Ti dodatni kapaciteti raspoloživi za izvoz trebaju se smatrati značajnima jer predstavljaju oko 21 -25 % tekuće potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.
(194)
Zato, iako je uvoz u Uniju bio relativno nizak, u promatranom razdoblju se uvoz više nego dvostruko povećao i stoga postoji rizik da bi značajan izvoz iz Indije mogao biti preusmjeren u Uniju.
3. Gubitak izvoznih tržišta
(195)
Na snazi su trenutno trgovinske zaštitne mjere protiv uvoza iz Indije u Tursku i Južnu Afriku. Posljedični mogući gubitak tih izvoznih tržišta za Indiju drugi je pokazatelj mogućnosti da tržište Unije postane ciljano tržište ako se dozvoli istjecanje mjera.
(196)
Nakon objave neke su stranke osporile zaključke u vezi gubitka izvoznih tržišta za Indiju. Tvrdile su da su oba tržišta rubna izvozna tržišta i da se stoga značajne izvozne količine ne mogu preusmjeriti u Uniju ako se ukinu mjere. Napominje se da samo postojanje trgovinskih zaštitnih mjera na nekim tržištima isključuje bilo kakvu smislenu usporedbu relativnog značaja tržišta s ili bez mjera u dotičnoj zemlji. Osim toga, suprotno tvrdnji, nije se smatralo da bi obujam izvoza iz Indije koji se plasirana na ta tržišta bio preusmjeren na tržište Unije. Umjesto toga, smatra se da postojanje trgovinskih zaštitnih mjera na trećim tržištima ograničava apsorpcijsku sposobnost trećih tržišta u pogledu predviđenog rasta dodatnih raspoloživih kapaciteta za izvoz iz Indije. Ovaj je argument stoga odbijen.
(197)
Postojanje trgovinskih zaštitnih mjera u trećim zemljama pokazatelj je i da postoji vjerojatnost da se ponašanje u vezi cijena indijskog izvoza replicira na tržište Unije.
4. Privlačnost tržišta Unije
(198)
Kao treće najveće svjetsko tržište sa strukturnim potrebama za uvozom i višim cijenama u usporedbi s drugim tržištima, tržište PET-a Unije privlačno je u smislu veličine i cijena. U slučaju Indije, uvozne cijene u Uniju imaju tendenciju biti više od cijena u ostalim trećim zemljama što potvrđuje privlačnost tržišta Unije za indijske izvoze. Činjenica da se uvoz iz Indije udvostručio tijekom promatranog razdoblja, usprkos mjerama koje su na snazi, dobro potvrđuje tu činjenicu.
(199)
Privlačnost tržišta Unije za izvoznike potvrđuje se i činjenicom da industrija Unije i dalje gubi tržišni udio u odnosu na sve veći uvoz iz zemalja na koje se ne primjenjuju mjere. Posebno je to točno u slučaju Južne Koreje koja je značajno povećala izvoz na tržište Unije u 2012. nakon što su istekle mjere protiv te zemlje.
5. Ostali čimbenici
(200)
Utjecaj uvoza iz ostalih trećih zemalja s mjerama na stanje industrije Unije nije se smatrao značajnim zbog relativno malog obujma uvoza i znatnog pada njihovog tržišnog udjela tijekom RRIP-a.
(201)
Obujam uvoza iz trećih zemalja bez mjera porastao je tijekom promatranog razdoblja, međutim prosječne uvozne cijene s tih tržišta ostale su slične prosječnim cijenama industrije Unije. Stoga se utjecaj uvoza iz tih zemalja na stanje industrije Unije smatra ograničenim.
6. Vezano tržište
(202)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da se zbog okomite integracije proizvođača PET-a i konventora, znatan udio PET-a prodaje za vezano korištenje koje se ne natječe s uvozom. Tvrdili su i da je udio vezanog tržišta značajan i da utječe na rezultate analize.
(203)
Na temelju informacija prikupljenih na razini proizvođača Unije iz uzorka udio vezanih prodaja nije bio značajan (ispod 10 %). Potrebno je naglasiti da su dotične stranke izrazile prisutnost proizvođača PET-a u poslovanju s ambalažom u pogledu instaliranih proizvodnih kapaciteta za PET, a ne u smislu njihovog tržišnog udjela u pakiranju. Stoga je tvrdnja o značajnom udjelu vezanog korištenja neosnovana. U vezi razina cijena, cijene vezanih i nevezanih prodaja su na istoj razini.
(204)
Na temelju toga je zaključeno da zasebna analiza utjecaja vezanih prodaja nije nužna, a tvrdnje stranaka su odbačene.
7. Komentari stranaka
(205)
Neke su stranke tvrdile da šteta zbog uvoza iz Indije nije postojala tijekom RRIP-a što potvrđuju relativno dobro gospodarsko stanje i profit industrije Unije. Treba napomenuti dakako da nije utvrđena daljnja šteta u ovom slučaju i da stoga tvrdnja stranaka odgovara nalazima ispitnog postupka.
(206)
Neke su stranke tvrdile da bi drugi čimbenici, kao što su strukturni nedostaci industrije Unije i nedostatak ulaganja kao i sezonski i konjunkturni faktoru (npr. loši vremenski uvjeti, gospodarska kriza), mogli utjecati na stanje industrije Unije. U vezi s prvom tvrdnjom treba napomenuti da je već započelo restrukturiranje industrije Unije i da je postizanje veće učinkovitosti dokaz da je tvrdnja stranaka neosnovana. U vezi konjunkturnih čimbenika, iako je gospodarska kriza utjecala na stanje industrije Unije 2009., kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (171), izgleda da relevantni učinci nisu više prisutni. U vezi učinaka loših vremenskih uvjeta, moguće djelomično obrazloženje je manja potrošnja tijekom RRIP-a, međutim s jedne strane, navodni utjecaj stanja na industriju Unije nije potkrijepljen i s druge strane, manji pad u 2011 izgleda povezan s privremenim nedostatkom sirovine zbog događanja na svjetskom tržištu u 2011. Nijedna od tih tvrdnji stoga nije opravdana u smislu nalaza ispitnog postupka.
(207)
Neke su stranke nadalje tvrdile da ponavljanje štete u ovom slučaju nije vjerojatno i kad bi mjere istekle s obzirom da je zbog svoje strukture (koncentracija i okomita integracija) industrija Unije zaštićena od učinaka uvoza. Osim toga, tvrdili su da prelazak na uvozni PET u bliskoj budućnosti nije njihova želja i da nije moguć posebno zato što ugovori i politike nabave te postupak homologacije otežavaju promjene dobavljača PET-a za vlasnika velikih marki (daljnjih korisnika). Treba napomenuti da, na temelju nalaza ispitnog postupka, industrija Unije i dalje je gubila udio na tržištu u korist uvoza tijekom promatranog razdoblja; to pokazuje, s jedne strane da industrija Unije nije zaštićena od učinaka uvoza i, s druge strane da prelazak na uvoz nije hipotetski već da se stvarno već događa. Argumente je stoga bilo potrebno odbaciti.
(208)
Nakon objave neke su stranke ponovile tvrdnju da je industrija Unije zaštićena od moguće konkurencija uvoza zbog svoje strukture. Prvo, u pogledu tvrdnje o prevladavajućem položaju jedne proizvodne grupacije na tržištu Unije koja kontrolira pet proizvođača, napominje se da je tržište Unije otvoreno s drugih osam proizvođača koji posluju izvan grupacije i rastućom konkurencijom iz uvoza iz trećih zemalja, s ili bez mjera. Drugo, koncentracija je tipična za ovu vrstu poslovanja na temelju robnog proizvoda koje se oslanja na ekonomiju razmjera radi konkurentnosti. Treće, na tržištu Unije nije pronađeno postojanje cjenovnog lidera. Konačno, stranke ponavljaju da utjecaj uvoza iz dotične tri zemlje u kontekstu okomite integracije nekih proizvođača Unije s industrijom ambalaže kao i s proizvođačima PTA nije analiziran. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (205) ni analizirani su ti aspekti i utvrđeno je da oni nisu opravdani. Osim toga, provjera trgovačkih društava iz okomite integracije s proizvođačima sirovine potvrdila je da nema komparativne prednosti jer se prijenosi obavljaju po tržišnim cijenama. Na temelju navedenog tvrdnja da bi industrija Unije bila zaštićena od konkurencije je odbačena.
(209)
I na kraju, neke su stranke tvrdile da nema elemenata koji podupiru zaključak da indijski izvozni kapaciteti mogu ciljati na tržište Unije po „niskim cijenama” s obzirom da i. domaća potražnja u Indiji raste i očekuje se da će nastaviti rasti; ii. postoje veće količine PET-a od domaće potrošnje, ali konkurencija na izvoznim tržištima nije dovela do izvoza po neuobičajeno niskim cijenama; iii. rast proizvodnih kapaciteta u Aziji odgovara na rast očekivane svjetske potražnje. Treba napomenuti da nalazi u ovom ispitnom postupku pokazuju da očekivani rast kapaciteta pokazuje sve veći rast dodatnih proizvodnih kapaciteta u odnosu na domaću potražnju. Osim toga, indijske cijene na trećim tržištima bile su niže u usporedbi s indijskim izvoznim cijenama u Uniju. Na temelju nalaza opisanih u gornjim uvodnim izjavama od (189) do (199) vjerojatno je da će cilj subvencioniranog indijskog uvoza biti u znatnim količinama i ispod prosječne cijene industrije Unije ako se dozvoli da kompenzacijske mjere isteku. Iz tog je razloga argumente stranaka potrebno odbaciti.
8. Zaključak o ponavljanju štete
(210)
Na temelju navedenog zaključuje se kako je vjerojatno da bi znatne količine subvencioniranog uvoza iz Indije mogle biti preusmjerena u Uniju ako se ukinu kompenzacijske mjere. Zahvaljujući kontinuiranom subvencioniranju, cijene uvoza bi vjerojatno snizile cijene industrije Unije. Cijene tog uvoza bi isto tako vjerojatno dalje padale ako bi indijski proizvođači izvoznici pokušali povećati svoje tržišne udjele. To bi najvjerojatnije imalo za posljedicu jačanje pritiska na cijene industrije Unije s očekivanim negativnim učinkom na njezino stanje.
(211)
Tijekom promatranog razdoblja stanje industrije Unije se popravilo, posebno u smislu produktivnosti i iskorištenosti kapaciteta kao i marže profite što je postignuto tijekom RRIP na razini gotovo jednako ciljanom profitu utvrđenom u početnom ispitnom postupku. Može se stoga zaključiti da industrija Unije, iako je još uvijek krhka, nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RRIP-a. Međutim, s obzirom na moguć znatan rast subvencioniranog uvoza iz Indije, koji bi mogao sniziti prodajne cijene industrije Unije, zaključuje se da bi se situacija vrlo vjerojatno pogoršala i da bi se ponovila materijalna šteta da se dozvoli istjecanje mjera.
G. INTERES UNIJE
(212)
U skladu s člankom 31. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Određivanje interesa Unije bilo je utemeljeno na procjeni različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane stranke imale su mogućnost iznijeti svoje mišljenje u skladu s člankom 31. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(213)
Potrebno je podsjetiti da se smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije kako u početnom ispitnom postupku tako i u zadnjoj reviziji nakon isteka mjera. Nadalje, zadnja revizija nakon isteka mjera analizirana je u situaciji kada su mjere već bile na snazi i stoga je ocjena uzela u obzir nepravovremeni negativan učinak mjera na dotične stranke.
(214)
Na toj je osnovi ispitano postoji li bilo kakav neispitan razlog, unatoč zaključcima o nastavku subvencioniranja i vjerojatnosti ponavljanja štete, koji bi doveo do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije u ovom posebnom slučaju.
1. Interes industrije Unije
(215)
Nastavak kompenzacijskih mjera na uvoz iz Indije pomogao bi industriji Unije u nastavku tekućeg restrukturiranja i povećao bi ekonomsko stanje koje se tek nedavno popravilo, pomogao bi da industrija Unije ne bude izložena velikim količinama subvencioniranog uvoza iz Indije koji Industrija Unije ne bi mogla podnijeti. Industrija Unije nastavila bi stoga ostvarivati korist od zadržavanja sadašnjih kompenzacijskih mjera.
(216)
Sukladno tome, zaključeno je da bi zadržavanje kompenzacijskih mjera protiv Indije bilo u interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(217)
Nijedan od nepovezanih uvoznika nije surađivao u ovom reviziji. Unatoč mjerama na snazi uvoz iz Indije se nastavio te je postao gotovo dvostruko veći tijekom promatranog razdoblja.
(218)
Na raspolaganju su bili i uvozi iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere a koji su postigli značajan udio na tržištu tijekom RRIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (149)) Iako su u primjeni bile mjere, uvoznici su imali pristup alternativnim izvorima nabave.
(219)
Uzimajući u obzir da ne postoje dokazi koji bi uvjerili da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike zaključuje se da nastavak mjera neće biti protivan interesu uvoznika iz Unije.
3. Interes dobavljača sirovina u Uniji
(220)
Sirovina za proizvodnju dotičnog proizvoda je PTA/MEG. Dva od pet poznatih dobavljača sirovine (jedan dobavljač PTA i jedan dobavljač MEG) surađivali su u ispitnom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik. Oba dobavljača sirovine izrazila su potporu nastavku primjene mjera.
(221)
Ispitni je postupak pokazao da proizvođač PTA predstavlja značajan dio kupovine PTA proizvođača Unije iz uzorka tijekom RRIP-a. S obzirom da se PTA ne koristi u Uniji osim za proizvodnju PET-a razumno je pretpostaviti da proizvođači PTA u velikoj mjeri ovise o industriji PET-a.
(222)
U vezi dobavljača MEG-a koji je surađivao, MEG je predstavljao relativno mali dio njegovog ukupnog prometa tijekom RRIP-a. MEG se ne primjenjuje jedino i najviše za PET i proizvođači MEG-a su manje ovisni o stanju industrije PET-a. Sukladno tomu smatra se da bi nastavak mjera protiv subvencioniranog uvoza PET-a iz Indije imao pozitivan, iako vjerojatno ograničen, utjecaj na dobavljače MEG-a.
(223)
Navodno da dobavljači sirovine ne ovise o proizvođačima PET-a iz Unije, posebno, kako su tvrdili da dva od četiri proizvođača Unije iz uzorka u stvari uvoze sirovine.
(224)
Ispitni je postupak pokazao u odnosu na ovu tvrdnju da je dominantni uvozni materijal MEG koji se može imati i ostale primjene osim PET-a. Nisu prikupljene indikacije koje bi pokazale da veći od zanemarivog uvoza PTA u Uniju. Stoga ova tvrdnja ne utječe na donesene zaključke u vezi ovisnosti proizvođača PTA na proizvodnju PET-a u Uniji.
(225)
Sukladno tomu, smatra se da bi se nastavkom mjera protiv subvencioniranog uvoza PET-a iz Indije okoristili proizvođači PTA i, iako u manjoj mjeri, dobavljači MEG-a. Zato nastavak mjera protiv uvoza iz Indije ne bi bio protivan interesu dobavljača sirovine.
(226)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da se PTA izvozi i da stoga proizvođači PTA-a ne ovise, kako su tvrdili, o industriji Unije. Dokaz koji bi potkrijepio ovu tvrdnju nije dostavljen. Stoga je argument stranaka odbačen kao neutemeljen.
(227)
Osim toga, ista je stranka tvrdila da ukidanje mjera ne bi imalo utjecaja na proizvođače PTA budući da korisnici koji su surađivali navodne ne bi prelazili na uvoz i nastavili bi dobavljati PET od industrije Unije. Razina potrošnje PTA u Uniji stoga će ostati ista. Na temelju nalaza ispitnog postupka industrija Unije nastavila je gubiti tržišni udio u korist uvoza tijekom promatranog razdoblja. To potvrđuje da prelazak na uvoz nije hipotetski (vidjeti gornju uvodnu izjavu (164)). Argument stranaka stoga se odbija.
4. Interes industrije recikliranja PET-a u Uniji
(228)
Industrija Unije tvrdila je da stanje industrije recikliranja ovisi o održivoj cijeni nerecikliranog PET-a na tržištu Unije. Njihova je tvrdnja bila potkrijepljena novinskim člankom jednog udruženja za recikliranje plastike iz Europe prema kojem bi potencijalno ukidanje mjera na nereciklirani PET moglo pogoršati stanje industrije recikliranja.
(229)
Neke zainteresirane stranke osporile su da situacija industrije recikliranja ovisi o održivoj cijeni nerecikliranog PET-a na tržištu Unije tvrdeći da cijene nerecikliranog i recikliranog PET-a nisu vezane. Tvrdili su da se reciklirani PET koristi uglavnom za proizvodnju poliesterskog vlakna stoga se ne može biti povezan za kretanjem cijena nerecikliranog PET-a. Osim toga, primijećeno je da punjači boca koriste jedino reciklirani PET i da stoga industrija ne ovisi o proizvođačima PET-a. I konačno primijećeno je i da industrija recikliranja nije istupila kao zainteresirana stranka u ovom ispitnom postupku.
(230)
Budući da industrija recikliranja nije istupila u ovom ispitnom postupku nije bilo moguće provjeriti nijedan od gornjih navoda prema stvarnim podacima. Smatra se stoga da mjere koje su na snazi ne bi općenito trebale biti protivne interesu industrije recikliranja u Uniji.
5. Interes korisnika
(231)
Dotični proizvod uglavnom se koristi za proizvodnju boca za vodu i ostala negazirana pića. Upotreba za proizvodnju druge ambalaže (hrana, papir itd.) je relativno ograničena. Boce od PET-a proizvode se u dvije faze: i. prvo se izrađuje pripravak injekcijom PET-a u kalup i ii. nakon toga se pripravak zagrijava i puše u bocu. Izrada boca može biti integrirani postupak (to jest isto trgovačko društvo kupuje PET, proizvodi pripravak i puše boce) ili postupak može biti ograničen na drugu fazu (puhanje boce iz pripravka). Pripravci se mogu relativno lako prevoziti jer su mali i gusti dok su prazne boce nestabilne i vrlo skupe za prijevoz zbog veličine.
(232)
Na toj su se osnovi uspostavile dvije glavne grupacije daljnjih korisnika za ispitivanje utjecaja mjera koje su na snazi. i. konvertori i/ili proizvođači boca, koji konvertiraju granulate od PET-a u pripravke (ili boce) i prodaju ih za daljnji postupak; i ii. punionice, koje pune (i pušu) boce iz pripravka; ta grupacija predstavlja uglavnom proizvođače mineralne vode i bezalkoholnih pića. Punionice su obično uključene u poslovanje s PET-om bilo putem integrirane proizvodnje boca ili putem ugovora o preradi s konverterima podugovarateljima i/ili proizvođačima boca za koje pregovaraju cijenu PET-a s proizvođačem (soft tolling) ili čak kupuju PET za svoje vlastite boce (hard tolling).
(233)
Sedamnaest korisnika (pet konvertora i dvanaest punionica) surađivalo je u ispitnom postupku i dostavilo informacije prikupljene u upitniku. Konvertori koji su surađivali u ispitnom postupku predstavljaju 22,7 %, a punionice 13 % ukupne potrošnje PET-a u Uniji. Odgovori proizvođača boca dolaze iz različitih podružnica multinacionalnih kompanija (poznati kao vlasnici marki).
(234)
Utvrđeno je da su korisnici koji su surađivali u ispitnom postupku nabavljali PET uglavnom od proizvođača Unije, a samo mali dio je nabavljao iz uvoza. Uvoznici iz Indije predstavljali su oko polovicu tog uvoza, i stoga minimalni udio nabavljenog PET-a. Međutim, na raspolaganju su bili i uvozi iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere, a koji su postigli značajan udio na tržištu tijekom RRIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (149)) Iako su u primjeni bile mjere, korisnici su imali pristup alternativnim izvorima nabave.
6. Argumenti korisnika industrije
(235)
Korisnici su tvrdili da su značajno pogođeni znatnim rastom cijene PET-a zadnjih godina što se nije moglo prenijeti na maloprodaju i potrošače u postojećeg gospodarskom okruženju. Tvrdilo se da je rast cijene bio rezultat akumulirane primjene trgovinskih zaštitnih mjera tijekom godina koje su štitile proizvođače Unije od konkurencije iz uvoza u vrijeme kada je industrija PET-a u Uniji postala više koncentrirana i integrirana. Zbog toga, korisnici su tvrdili da su mjere koje su na snazi, putem njihov navodnog učinka na cijenu PET-a, odgovorne za smanjenje zaposlenosti u daljnjoj preradi, ispitivanju i razvoju kao i konkurentnosti na izvoznim tržištima, a koji je imao još veći utjecaj na MSP. Tvrdili su također i da je gubitak zaposlenosti zbog mjera koje su na snazi bio veći od broja trenutno zaposlenih u industriji PET-a u Uniji.
6.1 Osjetljivost cijene i struktura troška korisnika
(236)
Što se tiče osjetljivosti konvertora na cijenu PET-a, utvrđeno je da PET predstavlja oko 80 % ukupnih troškova. PET se stoga smatra kritičnim dijelom troška za ovu vrstu djelatnosti. Osim toga, utvrđeno je da je industrija konvertora dosta fragmentirana s relativno slabom pregovaračkom pozicijom u odnosu na velike punionice i naslijeđene strukturne probleme tipične za industriju temeljenu na proizvodu. Zbog toga je taj sektor pokazivao sve veću tendenciju prema vertikalnoj integraciji s punionicama i korištenju ugovora o ustupanju na temelju kojih su im zagarantirane naknade za konvertiranje, a cijene PET-a se kasnije pregovaraju i plaćaju ih punionice. Procjenjuje se da značajan dio nabave PET-a na tržištu Unije izravno kontroliraju velike punionice. Budući da ugovori za pripravke često sadrže mehanizme kojima se kontrolira fluktuacija cijena PET-a, konvertori su sve češće neutralni u odnosu na kretanja cijena PET-a.
(237)
Nakon objave neki su korisnici osporili zaključak o većem korištenju ustupanja poslova i formula cijene. Informacije iz predmeta potvrdile su postojanje tih trendova. Tvrdnja je stoga odbijena.
(238)
Tvrdilo se da mjere koje su na snazi ne bi nanosile štetu konvertorima ako bi se slične mjere primjenjivale na uvoz pripravaka u Uniju. Tvrdili su da u područjima uz granicu Unije s trećim zemljama, u kojima nema mjera protiv uvoza PET-a iz Indije postoji trend preseljenja proizvodnje pripravaka i njihovog uvoza bez kompenzacijskih mjera na PET u Uniju. Priznaje se da u neku ruku postoji ekonomska opravdanost za ovaj proces. Međutim, s obzirom na troškove prijevoza, vjerojatnost za preseljenje bi mogla postojati samo u okvirima ograničenih udaljenosti. Općenito, tvrdnja o negativnom utjecaju dotičnih mjera na neke konvertore smatrala se stoga samo marginalnom.
(239)
Što se tiče utjecaja cijene PET-a na punionice, na temelju iznesenih podataka, procjenjuje se da PET predstavlja ponderiranu prosječnu osnovu od 9 % od ukupnih troškova bezalkoholnih pića u bocama i 12 % ukupnih troškova mineralne vode u bocama. To pokazuje da PET nije glavna komponenta troška za punionice.
(240)
Nadalje, u ispitnom je postupku utvrđeno da punionice preferiraju PET, ali ne i da on predstavlja isključivi materijal za ambalažu. Proizvodi od PET-a predstavljaju 75 % prometa punionica vode i 50 % prometa proizvođača bezalkoholnih pića. Nadalje, ispitni je postupak pokazao da se ugovori između velikih punionica (vlasnika marki) i proizvođača PET-a temelje na formuli kojom se cijena prilagođava kako bi odražavala kretanja cijena sirovina za PET. Time se potvrđuje da velike, i stoga najreprezentativnije punionice, imaju moć u pregovorima marže konverzije proizvođača PET-a.
(241)
Nakon objave neki su korisnici ponovili svoje argumente da je PET osnovna komponenta cijene za konvertore, bezalkoholna pića i industriju vode i da su nalazi o tome netočni te da se ne temelje na iznesenim podacima. Napominje se da je situacija u vezi konvertora zasebno analizirana i da ta primjedba u njihovom slučaju nije osnovana (vidjeti gornju uvodnu izjavu (236)) Što se tiče ocjene stanja punionica, potvrđuje se da su odnosi troškova utvrđeni u ispitnom postupku bazirani na podacima koje su dostavile punionice koje su surađivale, a prema metodologiji koja je bila na raspolaganju svim strankama. Utvrđene odnosi troškova u skladu su s nalazima prethodnih ispitnih postupaka u vezi istog dotičnog proizvoda (14). Tvrdnje stranaka smatrale su se stoga neopravdanima.
(242)
Nakon objave neki su korisnici tvrdili da se bit specifičnih podataka trgovačkog društva i informacija koje su ona dostavila ne odražava u analizi interesa Unije. Potvrđuje se da su podaci korišteni na način na koji su o njima izvijestili korisnici u odgovorima na upitnik. Metoda izračuna bila je na raspolaganju svim dotičnim strankama. Na toj je osnovi ova tvrdnja odbačena.
(243)
U ispitnom je postupku utvrđeno i da, na temelju očekivanog i/ili željenog pada cijena PET-a kako su ocijenile same punionice, ako bi mjere rezultirale zanemarivim sniženjem cijene za punionice. Na temelju tih procjena pada cijena PET-a i uspostavljenom odnosu troškova, izračunano je da je odgovarajuće sniženje troškova u rasponu od 0,3 % - 0,7 % ukupnih troškova za aktivnosti punionica vezane uz PET.
(244)
Nakon objave neki su korisnici osporili ovaj zaključak tvrdeći da bi sve uštede na troškovima bile značajne. Neki su korisnici dostavili nove procjene u podnescima bez da su dostavili nove dokaze. Naglašava se da su očekivane uštede hipotetske, a kako su i sami priznali neki od korisnika. Što se tiče konvertora, oni nisu dostavili za ovaj segment podatke o očekivanim uštedama. Što se tiče punionica, smatra se da, ako bi se stvarno došlo do smanjenja cijena PET-a, u smislu strukture troškova za punionice, uštede od 0,3 & - 0,7 % od ukupnih troškova ne mogu se smatrati „značajnima”. Kako nisu dostavljeni novi dokazi, tvrdnja je odbačena kao neosnovana.
(245)
Tvrdilo se i da neki proizvođači vode u bocama imaju svoje unutarnje osjetljivosti koje proizlaze iz zahtjeva propisa za izvorsku vodu koja se mora puniti na izvoru i s obzirom na ograničene količine vađenja. U tom sektoru uglavnom posluju MSP-a što ima utjecaj na strukturu cijene dotičnih trgovačkih društava. Uočene su i različite razine cijene finalnih proizvoda u državama članicama ovisno o kupovnoj moći domaćeg stanovništva. Na toj se osnovi smatralo da bi utjecaj mogućeg pada cijena PET-a, ako se mjere ukinu, bio izraženiji za taj dio industrije punjenja.
6.2 Navodne premije i profiti industrije Unije
(246)
Neke su stranke navodile postojanje premijskih cijena i premijskih marži koje su prakticirali proizvođači PET-a u Uniji, tvrdeći da bi to bio uzrok porasta cijena u 2011. Tvrdnju su potkrijepili i usporedbom cijena PET-a i marži za sirovine u Uniji sa stanjem na azijskom tržištu i tržištu SAD-a. Tvrdili su da je ta situacija rezultat akumulacije trgovinskih pravnih lijekova.
(247)
Treba napomenuti da je rast cijena PET-a 2011. kao i pad 2009. bio globalni fenomen koji je pokrenuo evoluciju cijene sirovina (vidjeti uvodnu izjavu (155)). Podaci koje su dostavile stranke sustavno pokazuju vrlo blisku korelaciju između evolucije cijena PET-a u Europi, Aziji i SAD-u. Međutim, nema stvarnih razlika u cijenama PET-a u svijetu što je vezano za različite razloge, posebno specifičnu strukturu troška u svakoj regiji. Što se tiče argumenta o postojanju premijske marže u Uniji napominje se da čak i u iznimnim okolnostima u kasnim 2010. i početkom 2011. industrija Unije je jedva dostigla profitabilnost koja se može smatrati razumnom za tu vrstu industrije. Nije utvrđeno postojanje premijskog profita. Argument o postojanju „premijskih” cijena i „premijskih” marži na PET u Uniji do kojih dolazi zbog postojanja ovih mjera stoga treba odbaciti.
(248)
Nakon objave neke su stranke ponovile svoj argument da su cijene u Uniji neopravdano visoke što odražava utjecaj akumulacije antidampinških mjera koje djeluju na tržištu uz koncentraciju među proizvođačima Unije, vertikalnu integraciju i ograničenu proizvodnju koja ne može zadovoljiti potrošnju. Tvrdilo se i da podaci o cijeni pokazuju da više cijene u Uniji ne odražavaju više troškove sirovine. Napominje se da su argumenti o koncentraciji, vertikalnoj integraciji i proizvodnim kapacitetima industrije Unije izneseni u uvodnim izjavama (207) i (259). Što se tiče utjecaja ovih čimbenika na cijenu PET-a u Uniji, podsjeća se da na kretanje cijena PET-a utječe cijena sirovine koja sudjeluje s gotovo 90 % troška PET-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu (173). Rast cijena PET u 2010/2011 bio je svjetski fenomen (vidjeti gornju uvodnu izjavu (172). Tvrdnje stranaka stoga su neosnovane.
(249)
Što se tiče argumenta o razlici između cijene PET-a u Uniji i cijena u Aziji i SAD-u, i osim nalaza koji su već navedeni u gornjoj uvodnoj izjavi (244), utvrđeno je da je razlika u cijeni između tržišta SAD-a i Unije volatilna i gotovo umjerena. Cijene Unije nisu bile sustavno više kako se tvrdilo. Tržište Unije i Azije, utvrđeno je, znatno se razlikuju u smislu strukture troška povezane s posebno veličinom tržišta i ekonomije razmjera, pristupa sirovinama i kapacitetu. Zato usporedba prosječnih cijena na ta dva tržišta nije bila beznačajna. Argument stranaka stoga se smatrao neosnovanim.
(250)
Neke su stranke tvrdile i da cijene u Uniji odražavaju veće marže od troška sirovina u usporedbi s SAD-om ili Azijom. Usporedba marži slijedi istu logiku kao usporedba cijena na različitim regionalnim tržištima uz razliku da varijacije cijena sirovina na različitim regionalnim tržištima treba uzeti u obzir. Međutim, postojanje strukturnih razlika između tržišta može opravdati razliku u naknadi na konverziju. Izvanredni profiti industrije Unije na prelasku 2010./2011. objašnjeni su u gornjoj uvodnoj izjavi (179). U nijednoj od situacija nije utvrđeno da mjere imaju utjecaja. Argument stranaka stoga se odbija.
(251)
Iste su stranke tvrdile i da najveći proizvođač Unije naplaćuje više cijene u Uniji od ostalih tržišta i da je zabilježio više prihode 2010. u Uniji nego drugdje. U tom kontekstu smatra se ekonomski opravdanim da bi transnacionalna kompanija mogla imati različite strukture troškova i stoga različite cijene na različitim regionalnim tržištima. Izvanredni profiti industrije na prelasku 2010./2011. objašnjeni su u gornjoj uvodnoj izjavi (179). Na toj je osnovi argument odbačen.
6.3 Ekonomska situacija korisnika i utjecaj mjera
(252)
Daljnje su tvrdnje iznesene u vezi pogoršanja ekonomske situacije industrije korisnika kao što su zatvaranje pogona i smanjenje zaposlenosti. Navodno je to bio rezultat rasta cijene PET-a. Osim toga, tvrdilo se da konkurentnost vodećih europskih marki erodira jer je njihov izvoz u treće zemlje u izravnoj konkurenciji s proizvodima u bocama koje koriste PET po međunarodnim cijenama.
(253)
Treba napomenuti da na temelju informacija koje su dostavili korisnici koji su surađivali, segment korisnika nije proizvodio gubitke čak ni kad je padala opća razina profitabilnosti tijekom RRIP-a. Marža profita industrije korisnika utvrđena na temelju odgovora na upitnik prema metodi koja je bila na raspolaganju svim strankama, na sličnoj je razini kao profitabilnost utvrđena za industriju Unije tijekom RRIP-a. Dva provjerena trgovačka društva (punionice) obavijestila su o daljnjem proširenju obujma proizvodnje i rastu profitabilnosti tijekom promatranog razdoblja. Utvrđeno je da su neki konvertori poslovali s malim maržama, u nekim su se čak slučajevima suočavali sa strukturnim i financijskim poteškoćama. Međutim nije se mogla utvrditi izravna veza s mjerama koje su na snazi u tom pogledu. Slično tome, određeni pad ekonomske situacije punionica bio je u vezi s istiskivanjem niskom cijenom iz 2011. naglim rastom cijene PET-a koja se mogla prenijeti na maloprodaju u trenutnoj gospodarskoj recesiji. Međutim, iako je utvrđeno da se stanje industrije korisnika pogoršalo u određenoj mjeri 2011., nije utvrđena veza između pada i postojanja mjera, posebno s obzirom da su mjere bile na snazi od 2000.
(254)
Nakon objave neke se stranke nisu složile sa zaključkom da industrija korisnika ne proizvodi gubitke. Stranke su tvrdile i da su profitne marže korisnika niže od marži industrije Unije. Što se tiče procjene profitabilnosti industrije korisnika, informacije prikupljene od korisnika koji su surađivali u ispitnom postupku bile su protivne toj tvrdnju. Metoda izračuna bila je na raspolaganju svim strankama. Iako su neki korisnici koji su surađivali u ispitnom postupku mogli proizvoditi gubitke, utvrđeno je da je industrija korisnika općenito profitabilna. U svakom slučaju ako se utvrdi da je rast cijena PET-a faktor koji utječe na profitabilnost korisnika nije dokazana veza između mjera i profitabilnosti trgovačkih društava iz postupka. Što se tiče usporedbe marže profita korisnika i industrije Unije, ta tvrdnja nije potkrijepljena. Radi volatilne naravi profitabilnosti industrije Unije (vidjeti gornje uvodne izjave (176) do (179)), usporedba ovih dvaju segmenata nije se mogla smatrati relevantnom za zaključak. U svakom slučaju, oba su segmenta pokazala slične razine profitabilnosti tijekom RRIP-a (vidjeti uvodnu izjave (253)). U tom smislu odbačene su primjedbe stranaka kao nepotkrijepljene.
(255)
Što se tiče navodne erozije konkurentnosti izvoza proizvođača mineralne vode/bezalkoholnih pića u bocama u Uniji, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena niti je dokazana veza s postojanjem mjera u tom kontekstu.
(256)
Nakon objave stranke su ponovile da je rast cijena PET-a imao negativan utjecaj na konkurentnost izvoza vode u bocama. Potvrđuje se da rast cijene PET-a, među ostalim, može imati negativan utjecaj na konkurentnost izvoza vode u bocama. Međutim, kako nije otkriveno postoji veze između rasta cijene PET-a i mjera, a kako cijene PET-a prije svega proizlaze iz cijena sirovine tvrdnja da utjecaj mjera na eroziju konkurentnosti je odbačena.
(257)
Konačno, što se tiče tvrdnje o utjecaju mjera na zaposlenost, ispitni je postupak pokazao da je provjereni gubitak zaposlenosti industrije korisnika povezan uglavnom s većom produktivnosti i učinkovitosti i da je dijelom vezan za privremeno smanjenje osoblja.
(258)
Nakon objave neke su stranke osporile ovaj nalaz na temelju toga da on ne odgovara situaciji u cijelom sektoru. Osim nalaza opisanih u gornjoj uvodnoj izjavi (254), napominje se je ukupni broj zaposlenih o kojem su izvijestili konvertori znatno porastao i nijedan od njih nije izvijestio o gubitku zaposlenosti. Punionice su tvrdile da je gubitak zaposlenosti rezultati rasta cijene PET-a. Međutim kako je rast cijene PET-a svjetski fenomen nije utvrđena veza između gubitka zaposlenosti i mjera. Nadalje, 90 % gubitka zaposlenosti o kojima su izvijestili korisnici u odgovorima na upitnik koncentrirano je na tri trgovačka društva. Jedan od njih, provjereni korisnik koji predstavlja značajan dio prijavljenih gubitaka zaposlenosti znatno je povisio obujam tijekom promatranog razdoblja i zato su ti gubici povezani s većom produktivnošću. Što se tiče preostalih dvaju trgovačkih društava, utvrđeno je da su njihove profitabilne marže među najvišima od stranaka koje su surađivale u ispitnom postupku u njihovom segmentu i iznad ciljanog profita industrije Unije u ovom slučaju. Tvrdnje su stoga odbačene.
6.4 Ostali argumenti
(259)
Nakon objave neke su stranke tvrdile da proizvođači Unije nemaju dovoljno kapaciteta kako bi zadovoljili postojeću potražnju. Napominje se da je industrija Unije poslovala na 86 % svojih proizvodnih kapaciteta tijekom RRIP-a i da ima dovoljnu rezervu kapaciteta kako bi pokrila ukupnu domaću potrošnju PET-a. Osim toga, uvozi iz drugih zemalja s ili bez mjera i dalje postoje i imaju sve veću tendenciju. Postojeće su mjere istekle u slučaju Južne Koreje te su ukinute na uvoze dotičnog proizvoda iz Malezije i Indonezije. Osim toga, industrija recikliranja PET-a može predstavljati daljnji izvoz PET-a koji bi mogao zadovoljiti potražnju Unije za PET-om. Iz tog razloga, navodni problemi s kojima se susreću korisnici zbog navodno nedovoljne proizvodnje u Uniji ne smatraju se potkrijepljenima.
(260)
Nakon objave neki su korisnici tvrdili da analiza nije obradila pitanje štetnog utjecaja akumulacije mjera na dotični proizvod u ovoj reviziji. U odgovoru na taj argument napominje se da kompenzacijske mjere jednostavno ispravljaju štetne učinke uspostavljenog subvencioniranja. Postojanje „akumuliranog” učinka nije potvrđeno. Nasuprot tome, usprkos mjerama koje su na snazi uvoz iz zemalja s mjerama se nastavlja, a obujam tog uvoza čak je i narastao tijekom promatranog razdoblja. Uvoz iz zemalja bez mjera na raspolaganju je s trendom rasta i u značajnim količinama. Argument stranaka stoga je odbijen.
7. Zaključak o interesu Unije
(261)
Zaključno, očekuje se da bi produženje kompenzacijskih mjera na uvoz iz Indije pružilo priliku industriji Unije za oporavak i stabilizaciju ekonomske situacije nakon ulaganja i konsolidacije do koje je došlo proteklih godina.
(262)
Smatra se i da bi bolja ekonomska situacija industrije Unije mogla biti u interesu proizvođača PTA-a i, u manjoj mjeri proizvođača MEG-a u Uniji.
(263)
Ekonomska situacija nekih korisnika se pogoršala od zadnje revizije, posebno je utvrđeno da bi proizvođači manjih boca za vodu bili pogođeni, čini se, nedavnim rastom cijena PET-a, budući da oni, u sadašnjim gospodarskim okolnostima nisu u mogućnosti prebaciti ih na maloprodaju. Međutim, utvrđeno je da su izvanredna kretanja cijene i marže industrije Unije 2011. bili svjetski fenomen, do kojeg je, prije svega, došlo zbog rasta cijena sirovina. Zato se navodi o postojanju „premijskih” cijena i „premijskih” marži u vezi postojanja dotičnih mjera smatraju neutemeljenima. Istodobno tržište Unije nastavlja biti otvoreno tržište s postojećim alternativnim izvorima nabave iz ostalih trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere.
(264)
Na temelju ovoga nije utvrđena veza između rasta cijene PET-a i postojećih mjera. Utvrđeno je da je ekonomska situacija konvertora stabilna usprkos mjerama koje su na snazi. Utvrđeno je da je značaj PET-a u ukupnoj cijeni za punionice ograničen. Nadalje, nije utvrđena veza između fluktuacija cijene PET-a i mjera. Na tom je temelju utvrđeno da mjere nemaju nerazmjeran utjecaj na korisnike.
(265)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike ne može se jasno zaključiti da zadržavanje postojećih kompenzacijskih mjera nije u interesu Unije
H. KOMPENZACIJSKE MJERE
(266)
Sve su stranke obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo savjetovati zadržavanje postojećih mjera. Odobreno im je i razdoblje tijekom kojega su mogle podnijeti prigovor slijedom ove objave. Podnesci i primjedbe su primjereno uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(267)
Na temelju gornje analize kompenzacijske mjere koje se mogu primijeniti na uvoz PET-a podrijetlom iz Indije trebaju se zadržati u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe. Podsjeća se da se te mjere sastoje od specifičnih carina.
(268)
Stope kompenzacijskih pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi primjenjuju se samo na uvoz dotičnog proizvoda koji su proizvela ta trgovačka društva i specifične u njemu navedene pravne osobe. Uvozi dotičnog proizvoda koje je proizvelo bilo koje drugo trgovačko društva koje nije izričito navedeno u članku 1. stavku 2. ove Uredbe s imenom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koja su izričito navedena, ne mogu koristiti te stope te se na njih primjenjuju stope pristojbe koje se primjenjuju na „sva druga trgovačka društva”.
(269)
Sve zahtjeve za primjenu ovih pojedinačnih stopa kompenzacijske pristojbe (na primjer nakon promjene imena subjekta ili nakon uspostavljanja nove proizvodnje ili prodajnih subjekata) treba odmah dostaviti Komisiji zajedno s cjelokupnom relevantnom informacijom, posebno sve promjene djelatnosti trgovačkog društva povezane s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, promjenom imena ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Ako je potrebno, Uredba će nakon toga biti izmijenjena ažuriranjem popisa trgovačkih društava koja koriste pojedinačne stope carine.
(270)
Kako bi se osigurala ispravna primjena kompenzacijskih pristojbi, razina preostale carine ne treba se primjenjivati samo na izvoznike koji nisu surađivali već se treba primjenjivati i na trgovačka društva koja nisu imala nikakav izvoz tijekom RRIP-a. Međutim, potonja trgovačka društva su pozvana, ako zadovolje uvjete članka 20. Osnovne uredbe, podnijeti zahtjev za revizijom prema tom članku, kako bi se njihovo stanje pojedinačno ispitalo,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Ovim se uvodi konačna kompenzacijska pristojba na uvoz polietilen tereftatala s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema normi Međunarodne organizacije za normizaciju1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 39 076 020 podrijetlom iz Indije.
2. Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Kompenzacijska pristojba
(EUR/toni)
Dodatni TARIC broj
Indija
Reliance Industries Limited
90,4
A181
Indija
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indija
Senpet Ltd
22,0
A183
Indija
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indija
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
106,5
A585
Indija
Sva ostala trgovačka društva
69,4
A999
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije stavljanja u slobodni promet i stoga je stvarno plaćena ili naplativa cijena određena za utvrđivanje carinske vrijednosti sukladno članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. koja propisuje odredbe za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (15), iznos kompenzacijske pristojbe, izračunan na temelju gornjih iznosa, snižava se za postotak koji odgovara određenoj stvarno plaćenoj ili naplativoj cijeni.
4. Neovisno o stavcima 1. i 2., konačne kompenzacijske pristojbe ne primjenjuju se na uvoz pušten u slobodni promet u skladu s člankom 2.
5. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi o carinskim stopama.
Članak 2.
1. Uvoz je izuzet od kompenzacijske pristojbe člankom 1. pod uvjetom da je proizveden i izravni izvezen (to jest fakturiran i otpremljen) u trgovačko društvo koje posluje kao uvoznik u Uniji od strane trgovačkih društava čija se imena nalaze na popisu u Odluci 2000/745/EZ, s povremenim izmjenama, deklarirane u odgovarajući TARIC dodatni broj i da su zadovoljeni uvjeti iz stavka 2.
2. Nakon podnošenja zahtjeva za puštanje u slobodni promet, izuzimanje od pristojbi uvjetovano je podnošenjem valjanog računa o poslu carinskim tijelima dotične države članice koji izdaje trgovačko društvo izvoznik od kojeg se poslovi prihvaćaju i sadrži osnovne elemente navedene u Prilogu. Izuzeće od carine uvjetuje se, nadalje, činjenicom da robe, deklarirane i podnesene carinskim tijelima, točno odgovaraju opisu iz računa o preuzimanju obveze.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 2013.