PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 409/2013
ze dne 3. května 2013
o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na článek 15a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Regulační rámec jednotného evropského nebe zahrnuje opatření uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (2).
(2)
Uplatněním regulačního rámce jednotného evropského nebe není dotčena odpovědnost členských států v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(3)
Ve sdělení ze dne 22. prosince 2011 (3) Komise oznámila svůj záměr vytvořit správní a pobídkové mechanismy pro zavádění programu SESAR (výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe) na základě článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004. Mezi tyto mechanismy patří společné projekty, jež by měly napomoci úspěšné realizaci hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM), pokyny ke společným projektům, které by měly vytvořit závazný rámec pro podporu této realizace ze strany společných projektů, a správní mechanismy, jež by měly zajistit včasné, koordinované a synchronizované zavádění díky jasnému rozdělení odpovědnosti mezi jednotlivé zúčastněné strany.
(4)
Nařízení (ES) č. 550/2004 má za cíl pomoci uživatelům vzdušného prostoru a poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalit společnou infrastrukturu letové navigace, poskytování letových navigačních služeb a užívání vzdušného prostoru tím, že budou spolupracovat na společných projektech. Cílem je rovněž urychlit zavádění projektu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR).
(5)
Projekt SESAR byl zřízen za účelem modernizace evropského systému uspořádání letového provozu. Je technologickým pilířem iniciativy jednotné evropské nebe.
(6)
SESAR se skládá ze tří fází: definiční fáze má vymezit obsah nové generace systémů ATM, fáze vývoje má vyvíjet a validovat novou generaci technologických systémů, součástí a provozních postupů a fáze zavádění spočívá v industrializaci a realizaci nových systémů uspořádání letového provozu.
(7)
Evropský hlavní plán uspořádání letového provozu (dále jen „hlavní plán ATM“), vytvořený během definiční fáze SESAR, představuje schválený plán, jak výzkum a vývoj v oblasti ATM dovést do fáze zavádění.
(8)
Hlavní plán ATM nastiňuje základní provozní změny, které jsou nezbytné k tomu, aby se napomohlo dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe. Představuje klíčový nástroj pro zavádění programu SESAR a poskytuje základ pro včasné, koordinované a synchronizované zavádění nových funkcí ATM.
(9)
Cíle a priority pro zavádění by měly zohledňovat také aspekty operací sítě definovaných ve strategickém plánu sítě, jenž obsahuje výkonnostní cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a opatřeními plánovanými za účelem splnění cílů, a v operačním plánu sítě definovaném v nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (4).
(10)
Včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR má zásadní význam pro dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe a celkového ekonomického přínosu očekávaného díky modernizaci ATM.
(11)
Společné projekty podle článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004 by měly pomoci posílit výkonnost Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a v analýze nákladů a přínosů prokázat celkově pozitivní výsledek s ohledem na případné negativní dopady na určité regiony nebo zúčastněné strany.
(12)
Aby se zajistilo včasné, koordinované a synchronizované zavádění a monitorování společných projektů za optimálního využití nástrojů a subjektů identifikovaných v regulačním rámci jednotného evropského nebe, měla by být vytvořena správa zavádění programu SESAR.
(13)
V zájmu efektivní správy zavádění programu SESAR a zajištění důvěryhodnosti procesu zavádění by se do správy zavádění měli zapojit provozní uživatelé, odpovědní za výkonnost systému ATM.
(14)
Provozní uživatelé, kteří investují do zavádění programu SESAR, by měli mít vedoucí úlohu při řízení a realizaci zaváděcích činností, pokud možno prostřednictvím jediného subjektu, přičemž se zamezí jakémukoli střetu zájmů.
(15)
Výrobní průmysl by měl mít při zavádění programu SESAR poradní úlohu, aby se zajistil soulad s industrializací a včasná dostupnost zařízení.
(16)
Komise by měla dohlížet na zaváděcí činnosti a zajišťovat, aby dodržovaly cíle jednotného evropského nebe a chránily veřejný zájem, a to tím, že vytvoří vhodné mechanismy podávání zpráv a monitorování za co nejlepšího využití stávajících nástrojů, jako je Realizace jednotného nebe na evropské a místní úrovni (plán a zpráva ESSIP a dokumenty LSSIP).
(17)
Komise by měla Výboru pro jednotné nebe poskytovat veškeré informace o procesech výběru zaváděcího manažera, schvalování zaváděcího programu a výběru realizačních projektů. Výbor pro jednotné nebe by měl být o těchto otázkách konzultován, aniž jsou dotčena pravidla a postupy stanovené v příslušných programech financování Unie.
(18)
Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae), která vyrábí technický materiál a vykonává přípravné a doplňkové práce v souvislosti s evropskou normalizací, by měla být Komisi nápomocna při sledování a usnadňování normalizačních procesů a při podpoře používání evropských norem.
(19)
Zavádění projektů SESAR ve vztahu k ozbrojeným silám zůstává v pravomoci dotčených států; měla by nicméně probíhat koordinace s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakýmkoli nepříznivým dopadům na obranné schopnosti.
(20)
V zájmu podpory raných investic zúčastněných stran a zmírnění účinků těch aspektů zavádění, pro něž je analýza nákladů a přínosů méně pozitivní, by měly být realizační projekty určené k zavedení společných projektů způsobilé k financování z prostředků Unie a pro další pobídky v souladu s příslušnými pravidly a postupy programů financování Unie a systémů pobídek.
(21)
V maximální možné míře se bude usilovat o dosažení synergií mezi zaváděním programu SESAR a funkčními bloky vzdušného prostoru.
(22)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení definuje společné projekty uvedené v článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004, vysvětluje jejich správu a stanoví pobídky pro jejich zavádění.
2. Toto nařízení se vztahuje na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 nařízení (EU) č. 677/2011.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„společným podnikem SESAR“ se rozumí subjekt zřízený nařízením Rady (ES) č. 219/2007 (5), který je pověřen řízením a koordinací vývojové fáze projektu SESAR;
2)
„systémem poplatků“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 (6);
3)
„funkcí ATM“ se rozumí skupina provozních funkcí nebo služeb ATM souvisejících s uspořádáním trajektorie, vzdušného prostoru a povrchu nebo se sdílením informací v rámci traťového, letištního a přibližovacího nebo síťového provozního prostředí.
4)
„zaváděním programu SESAR“ se rozumí činnosti a procesy související s industrializací a realizací funkcí ATM identifikovaných v hlavním plánu ATM;
5)
„industrializací“ funkcí ATM se rozumí validované činnosti a procesy zahrnující normalizaci, osvědčování a výrobu v rámci výrobního průmyslu (výrobci pozemního a palubního vybavení);
6)
„realizací“ funkcí ATM se rozumí nákup, instalace a uvedení do provozu zařízení a systémů, včetně souvisejících provozních postupů, prováděné provozními uživateli;
7)
„zásadní provozní změnou“ se rozumí provozní změna uspořádání letového provozu (ATM), která provozním uživatelům zajišťuje významná zlepšení výkonnosti sítě, jak je uvedeno v hlavním plánu ATM;
8)
„systémem sledování výkonnosti“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (EU) č. 691/2010 (7);
9)
„výkonnostními cíli celé Evropské unie“ se rozumí cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010;
10)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní i vojenští uživatelé vzdušného prostoru, poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé letišť.
Článek 3
Hlavní plán ATM
1. Hlavní plán ATM je plán, kterým se řídí modernizace evropského systému ATM a propojuje se výzkum a vývoj programu SESAR s jeho zaváděním. Je to klíčový nástroj jednotného evropského nebe pro hladký provoz EATMN a včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR.
2. Aktualizace hlavního plánu ATM přispějí k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie a udržují soulad mezi těmito cíli, zaváděním programu SESAR a výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR. Za tímto účelem aktualizace hlavního plánu ATM zohledňují strategický plán sítě a operační plán sítě.
KAPITOLA II
SPOLEČNÉ PROJEKTY
Článek 4
Účel a obsah
1. Cílem společných projektů je včas, koordinovaně a synchronizovaně zavést funkce ATM, které dosáhnou zásadních provozních změn.
2. Společné projekty jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a přispívají k jejich dosažení.
3. Společné projekty identifikují funkce ATM, které:
a)
dosáhly vhodné úrovně industrializace, a tudíž jsou připraveny k realizaci;
b)
vyžadují synchronizované zavádění.
4. Připravenost funkcí ATM musí být prokázána, mimo jiné na základě výsledků validace provedené společným podnikem SESAR, statusem normalizačních a certifikačních procesů a posouzením jejich interoperability, rovněž ve vztahu k celosvětovému plánu letecké navigace ICAO a souvisejícím materiálům ICAO.
5. Potřebu synchronizovaného zavádění funkcí ATM se posoudí na základě:
a)
definice jejich zeměpisné oblasti působnosti a plánování, včetně cílových termínů zavedení;
b)
identifikace provozních uživatelů, kteří je musí zavádět;
c)
přechodných opatření pro jejich postupné zavádění.
6. Společné projekty rovněž:
a)
na základě nezávislé analýzy nákladů a přínosů prokáží ekonomické opodstatnění ve vztahu k EATMN a identifikují případný místní nebo regionální negativní dopad pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
b)
identifikují pobídky pro zavádění, uvedené v oddíle 3 kapitoly III, zejména za účelem zmírnění negativních dopadů na určitou zeměpisnou oblast nebo kategorii provozních uživatelů;
c)
odkazují na prováděcí pravidla pro interoperabilitu a bezpečnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9). Zejména se uvede odkaz na specifikace Společenství podle nařízení (ES) č. 552/2004 a na specifikace přijatelných způsobů shody a osvědčení podle nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
identifikují veškeré potřeby nových prováděcích pravidel pro interoperabilitu a bezpečnost, specifikace Společenství a civilní normy na podporu jejich zavádění a jejich použitelnosti v ozbrojených silách, s ohledem na rovnocennost civilních a vojenských systémů, a
e)
zohledňují relevantní prvky zavádění uvedené ve strategickém plánu sítě a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 5
Stanovení, přijetí a realizace
1. Komise stanoví návrhy společných projektů v souladu s požadavky článku 4.
2. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni manažer struktury vzdušného prostoru, Evropská agentura pro bezpečnost letectví a orgán pro kontrolu výkonnosti, jakož i společný podnik SESAR, Eurocontrol, evropské normalizační organizace, Eurocae a zaváděcí manažer. Tyto subjekty zahrnují provozní uživatele a výrobní průmysl.
3. Komise v souladu s články 6 a 10 nařízení (ES) č. 549/2004 konzultuje své návrhy společných projektů s uživateli, rovněž prostřednictvím Evropské obranné agentury v rámci její působnosti a s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil, a s poradní skupinou odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe.
4. Komise zajistí, aby návrhy společných projektů byly schváleny uživateli vzdušného prostoru a pozemními provozními uživateli, kteří musí konkrétní společný projekt zavádět. Za tímto účelem uživatelé vzdušného prostoru zřídí skupinu složenou ze zástupců uživatelů vzdušného prostoru.
5. Komise přijme společné projekty a veškeré jejich změny v souladu s postupem uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Společné projekty se realizují prostřednictvím realizačních projektů a v souladu se zaváděcím programem definovaným v kapitole III oddíle 2.
Článek 6
Sledování
1. Komise sleduje realizaci společných projektů a jejich vliv na výkonnost EATMN prostřednictvím zvláštních požadavků na podávání zpráv. Tyto požadavky stanoví Komise na základě rámcového partnerství podle čl. 9 odst. 5.
2. Při sledování efektivity společných projektů s ohledem na výkonnost EATMN Komise co nejlépe využívá stávající nástroje sledování a podávání zpráv; jsou jí nápomocni zejména manažer struktury vzdušného prostoru a orgán pro kontrolu výkonnosti v souladu s nařízeními (EU) č. 677/2011 a 691/2010 a Evropská agentura pro bezpečnost letectví, pokud jde o bezpečnostní aspekty.
3. O realizaci společných projektů je informován Výbor pro jednotné nebe.
KAPITOLA III
SPRÁVA A POBÍDKY ZAVÁDĚNÍ
ODDÍL 1
Správa zavádění
Článek 7
Obecné zásady
1. Správa zavádění zajišťuje včasné, koordinované a synchronizované zavádění společných projektů, propojení s industrializací a její usnadnění.
2. Správa zavádění se skládá ze tří úrovní: politické úrovně, řídící úrovně a prováděcí úrovně.
Článek 8
Politická úroveň
1. Politická úroveň odpovídá za dohled nad zaváděním programu SESAR a zajištění toho, aby bylo v souladu s regulačním rámcem jednotného evropského nebe a chránilo veřejný zájem.
2. Za politickou úroveň zodpovídá Komise, a to zejména za:
a)
stanovení a přijetí společných projektů v souladu s článkem 5;
b)
výběr zaváděcího manažera, schválení zaváděcího programu a výběr realizačních projektů;
c)
řízení prostředků Unie na podporu zaváděcího manažera a realizačních projektů;
d)
identifikaci pobídek pro zavádění programu SESAR a prosazování rámcové dohody o partnerství uzavřené se zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 5 a jakýchkoli relevantních dohod pro realizační projekty;
e)
podporu účasti civilních a vojenských uživatelů;
f)
rozvoj spolupráce a koordinace s třetími zeměmi;
g)
koordinaci s normalizačními a certifikačními organizacemi a subjekty s cílem usnadnit industrializaci a podporu interoperability funkcí ATM;
h)
sledování zavádění společných projektů a jejich přínosu k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie;
i)
vydávání doporučení provozním uživatelům a členským státům.
3. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni Výbor pro jednotné nebe, poradní orgán odvětví, poradní skupina odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe, vnitrostátní dozorové orgány a orgán pro kontrolu výkonnosti. Komise může s Výborem pro jednotné nebe konzultovat jakoukoli záležitost týkající se použití tohoto nařízení.
4. Komise v souladu s jejich příslušnými úlohami a pravomocemi rovněž zapojí:
a)
Eurocontrol prostřednictvím ujednání o spolupráci mezi Eurocontrolem a Unií, aby plně využila jeho odborných znalostí a jeho civilně-vojenských a celoevropských pravomocí;
b)
Evropskou obrannou agenturu s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil členských států a na jejich podporu a koordinaci s příslušnými mezinárodními vojenskými organizacemi ohledně zavádění programu SESAR a informovat vojenské plánovací mechanismy o požadavcích vyplývajících ze zavádění programu SESAR;
c)
Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví s cílem zajistit integraci bezpečnostních otázek do realizace společných projektů, zejména při vypracovávání požadovaných technických pravidel, například pravidel týkajících se projektování, výroby a údržby systémů a součástí uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb, jakož i pravidel pro dotčený personál a organizace;
d)
společný podnik SESAR, aby se zajistilo trvalé spojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a s cílem zajistit, aby byly společné projekty a zaváděcí program v souladu s hlavním plánem ATM.
e)
evropské normalizační organizace a Eurocae; posledně jmenovanou organizaci zejména pro účely usnadňování a sledování procesů průmyslové normalizace a využití výsledných norem.
Článek 9
Řídící úroveň
1. Za řídící úroveň odpovídá zaváděcí manažer.
2. Zaváděcí manažer zodpovídá zejména za:
a)
vývoj, navrhování, udržování a realizaci zaváděcího programu v souladu s oddílem 2;
b)
sdružování provozních uživatelů, kteří musí zavádět společné projekty;
c)
vytváření mechanismů a rozhodovacích procesů, které zajistí efektivní synchronizaci a celkovou koordinaci realizačních projektů a souvisejících investic v souladu se zaváděcím programem;
d)
zajištění účinného řízení rizik a střetů zájmů;
e)
poradenství pro Komisi ohledně otázek souvisejících s realizací společných projektů a vytváření nových společných projektů;
f)
provádění rozhodnutí Komise, zajištění jejich provádění na prováděcí úrovni a příslušnou kontrolu;
g)
identifikaci nejvhodnějších mechanismů financování kombinujících veřejné a soukromé finanční prostředky;
h)
sledování realizace zaváděcího programu;
i)
podávání zpráv Komisi;
j)
zajištění náležité koordinace s vnitrostátními dozorovými orgány.
3. Zaváděcí manažer je tvořen seskupeními provozních uživatelů nebo jednotlivými provozními uživateli, včetně uživatelů ze třetích zemí, za podmínek stanovených v příslušných programech financování Unie. Provozní uživatelé se mohou činnosti zaváděcího manažera účastnit prostřednictvím struktur funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Zaváděcí manažer musí mimo jiné prokázat, že je schopen:
a)
zastupovat provozní uživatele, kteří musí zavádět společné projekty;
b)
řídit realizační programy ve více státech;
c)
porozumět mechanismům financování a řízení programů financování a
d)
využít existující struktury k zapojení všech provozních uživatelů.
5. Výběr členů zaváděcího manažera Komisí má podobu udělení rámcového partnerství na základě výzvy k předkládání návrhů v souladu s článkem 178 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (10) (prováděcí pravidla). Výzva k předkládání návrhů definuje cíle, požadavky a kritéria pro výběr členů zaváděcího manažera v souladu s prováděcími pravidly. O procesu výběru zaváděcího manažera je informován Výbor pro jednotné nebe.
6. Členové zaváděcího manažera provedou alespoň jeden realizační projekt nebo jeho část.
7. Zaváděcí manažer přijme příslušná ujednání o spolupráci s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami. Příslušná ujednání o spolupráci se předkládají Komisi ke schválení. Spolupráce probíhá následovně:
a)
zaváděcí manažer a manažer struktury vzdušného prostoru spolupracují s cílem zajistit, aby jejich úkoly byly splněny bez jakéhokoli zdvojování či soutěže, zejména u aspektů zavádění, které mají dopad na síťovou infrastrukturu, organizaci a výkonnost vzdušného prostoru, jakož i soudržnost se strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě; manažer struktury vzdušného prostoru v rámci svého mandátu rovněž podporuje členy zaváděcího manažera v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. i) a čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 677/2011;
b)
zaváděcí manažer spolupracuje se společným podnikem SESAR v zájmu zajištění nezbytného propojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a konzultuje se společným podnikem SESAR priority a pokrok, jehož bylo dosaženo v průběhu vývojové fáze v otázkách týkajících se industrializace, a dále rovněž za účelem zajištění soudržnosti s hlavním plánem ATM;
c)
zaváděcí manažer koordinuje svou činnost s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakémukoli negativnímu dopadu na státní a kolektivní obranné schopnosti.
8. Zaváděcí manažer náležitě zohlední stanovisko subjektů uvedených v odstavci 7 ve svých rozhodnutích, která mohou mít dopad na činnosti uvedených subjektů.
9. V případě neshody mezi zaváděcím manažerem a subjekty uvedenými v odstavci 7 předloží zaváděcí manažer záležitost k rozhodnutí Komisi. Zaváděcí manažer se řídí rozhodnutím Komise.
10. Zaváděcí manažer si vyžádá, mimo jiné za účelem získání informací o industrializaci produktů, pomoc výrobního průmyslu prostřednictvím ujednání o spolupráci, která se oznámí Komisi.
11. V závislosti na dostupnosti finančních prostředků a za podmínek stanovených v příslušném programu financování Unie poskytne Komise zaváděcímu manažerovi finanční podporu, a to výhradně pro plnění jeho úkolů uvedených v odstavci 2.
Článek 10
Prováděcí úroveň
1. Prováděcí úroveň spočívá v realizačních projektech vybraných Komisí k realizaci společných projektů v souladu se zaváděcím programem.
2. Komise na základě výzev k předkládání návrhů a v souladu s pravidly a postupy příslušných programů financování Unie vybere realizační projekty pro realizaci zaváděcího programu.
3. Návrhy realizačních projektů náležitě zohledňují připravenost procesů industrializace pro tyto projekty na základě informací poskytnutých výrobním průmyslem, zejména pokud jde o dopad realizačních projektů na dříve zavedené systémy ATM, technickou proveditelnost, odhady nákladů a plány technických řešení.
4. Realizační projekty a jejich plnění musí být v souladu s podmínkami dohodnutými s Komisí.
ODDÍL 2
Zaváděcí program
Článek 11
Účel
1. Zaváděcí program poskytuje komplexní a strukturovaný pracovní plán všech činností nezbytných k zavádění technologií, procedur a osvědčených postupů nezbytných pro realizaci společných projektů. Organizuje tyto činnosti při realizaci projektů, přičemž identifikuje související rizika a zmírňující opatření, zeměpisnou oblast působnosti, časový rámec a provozní uživatele, kteří za realizaci projektů zodpovídají.
2. Zaváděcí program představuje referenční rámec pro práci řídící a prováděcí úrovně.
3. Zaváděcí program je součástí rámcové dohody o partnerství, a členové zaváděcího manažera tudíž přijmou závazek k jeho realizaci.
Článek 12
Vytvoření a realizace
1. Zaváděcí manažer předloží návrh zaváděcího programu a veškeré návrhy na jeho změny Komisi ke schválení.
2. Při přípravě návrhu zaváděcího programu nebo návrhů na jeho změnu koordinuje zaváděcí manažer svou činnost s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami v souladu s čl. 9 odst. 7.
3. Po přijetí každého společného projektu požádá Komise zaváděcího manažera, aby zaváděcí program přizpůsobil.
ODDÍL 3
Pobídky
Článek 13
Financování Unie
1. Financování Unie na podporu zavádění programu SESAR se zaměří na realizační projekty stanovené v článku 10 vybrané pro financování z prostředků Unie v souladu s pravidly a postupy stanovenými v příslušných programech financování Unie.
2. Komise přijme smluvní ujednání týkající se realizačních projektů vybraných pro financování z prostředků Unie. Tato ujednání vymezí sankce za neplnění zaváděcího programu a neplnění realizačních projektů.
Článek 14
Další pobídky
1. Při vytváření společných projektů mohou být identifikovány pobídky pro zavádění programu SESAR v souladu s nařízením (ES) č. 1794/2006 a nařízením (EU) č. 691/2010.
2. Financování z prostředků Unie poskytnuté v souladu s článkem 13 se považuje za „jiné příjmy“ v souladu s čl. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Přezkum
Komise přezkoumá realizaci společných projektů do konce druhého referenčního období stanoveného článkem 7 nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
32013R0409
L 123/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 409/2013
od 3. svibnja 2013.
o definiciji zajedničkih projekata, uspostavi upravljanja i utvrđivanju poticaja za potporu provedbi europskoga glavnog plana upravljanja zračnim prometom
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (1) a posebno njezin članak 15.a,
budući da:
(1)
Regulatorni okvir jedinstvenog europskog neba sadrži mjere iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
(2)
Primjenom regulatornog okvira jedinstvenog europskog neba ne dovode se u pitanje odgovornosti država članica u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
(3)
U svom priopćenju od 22. prosinca 2011. (3), Komisija je najavila svoju namjeru da uspostavi mehanizme upravljanja i poticaja za uvođenje SESAR-a (istraživanje i razvoj upravljanja zračnim prometom u jedinstvenom europskom nebu) na temelju članka 15.a Uredbe (EZ) br. 550/2004. Ti mehanizmi uključuju zajedničke projekte, koji bi trebali pomoći uspješnoj provedbi glavnog plana ATM-a; smjernice za zajedničke projekte na temelju kojih bi se trebao uspostaviti obvezujući okvir o tome kako se zajedničkim projektima može podržati takva provedba; i mehanizme upravljanja kojima bi se trebalo osigurati pravovremeno, usklađeno i koordinirano uvođenje, određivanjem jasne raspodjele odgovornosti između dionika.
(4)
Cilj je Uredbe (EZ) br. 550/2004 pomoći korisnicima zračnog prostora i pružateljima usluga u zračnoj plovidbi da sudjelovanjem na zajedničkim projektima poboljšaju zajedničku infrastrukturu zračne plovidbe, pružanje usluga u zračnoj plovidbi i upotrebu zračnog prostora. Cilj je također ubrzati uvođenje projekta istraživanja i razvoja upravljanja zračnim prometom u jedinstvenom europskom nebu (SESAR).
(5)
SESAR je projekt koji je uspostavljen kako bi se modernizirao europski sustav upravljanja zračnim prometom. On je tehnološki stup inicijative jedinstvenog europskog neba.
(6)
SESAR se sastoji od tri faze: faza definiranja u kojoj se definira sadržaj sljedeće generacije sustava ATM-a; faza razvoja u kojoj se razvija i vrednuje nova generacija tehnoloških sustava, komponenti i operativnih postupaka; i faza uvođenja koja se sastoji od industrijalizacije i provedbe novih sustava upravljanja zračnim prometom.
(7)
Europski glavni plan upravljanja zračnim prometom (ATM) (dalje u tekstu glavni plan ATM-a), izrađen tijekom faze definiranja u okviru SESAR-a, je dogovoreni plan istraživanja i razvoja ATM-a do faze uvođenja.
(8)
U glavnom planu ATM-a prikazane su bitne operativne promjene koje su potrebne za dostizanje ciljeva performanse jedinstvenog europskog neba (SES). On je glavno oruđe za uvođenje projekta SESAR i predstavlja osnovu za pravovremeno, usklađeno i koordinirano uvođenje novih funkcija ATM-a.
(9)
Pri određivanju ciljeva i prioriteta uvođenja, trebali bi se također uzeti u obzir aspekti mrežnih operacija koji su određeni u strateškom planu mreže, koji uključuje ciljeve performanse sukladne s ciljevima performanse na razini cjelokupne Europske unije i mjere planirane za ispunjavanje tih ciljeva, kao i u planu mrežnih operacija određenom u Uredbi Komisije (EU) br. 677/2011 (4).
(10)
Pravovremeno, usklađeno i koordinirano uvođenje projekta SESAR bitno je za postizanje ciljeva performansi SES-a i sveukupnih gospodarskih koristi koje se očekuju od modernizacije ATM-a.
(11)
Zajednički projekti predviđeni u članku 15.a Uredbe (EZ) br. 550/2004 trebali bi pomoći poboljšanju performanse europske mreže ATM-a (EATMN) i dokazati da je cjelokupna analiza troškova i koristi pozitivna, uvažavajući bilo kakve moguće negativne učinke za određene regije ili dionike.
(12)
Kako bi se osiguralo da se zajednički projekti provode i prate na pravovremen, usklađen i koordiniran način, uz optimalnu upotrebu instrumenata i tijela utvrđenih u regulatornom okviru jedinstvenog europskog neba, trebalo bi uspostaviti upravljanje uvođenjem projekta SESAR.
(13)
Kako bi se uvođenjem projekta SESAR učinkovito upravljalo i kako bi se osigurala vjerodostojnost procesa uvođenja, u upravljanje uvođenjem trebali bi se uključiti operativni dionici odgovorni za performansu sustava ATM-a.
(14)
Operativni dionici koji ulažu u uvođenje projekta SESAR trebali bi imati vodeću ulogu u upravljanju aktivnostima uvođenja i njihovoj provedbi, po mogućnosti putem jedinstvenog tijela, pri čemu treba izbjegavati bilo kakav sukob interesa.
(15)
Proizvodna bi industrija trebala imati savjetodavnu ulogu u uvođenju projekta SESAR kako bi se osigurala usklađenost s industrijalizacijom i pravovremena raspoloživost opreme.
(16)
Komisija bi trebala nadzirati aktivnosti uvođenja, osiguravajući da su one u skladu s ciljevima SES-a i da se štite javi interesi, i to uspostavljanjem odgovarajućih mehanizama izvješćivanja i praćenja koristeći na najbolji mogući način postojeće instrumente, kao što su dokumenti provedbe jedinstvenog neba na europskoj i lokalnoj razini (dokumentacija plana i izvješća ESSIP-a i dokumentacija LSSIP-a).
(17)
Komisija bi trebala redovito obavješćivati Odbor za jedinstveno nebo o postupcima izbora upravitelja uvođenja, odobravanja programa uvođenja i izbora provedbenih projekata. O ovim je pitanjima potrebno savjetovanje s Odborom za jedinstveno nebo, ne dovodeći u pitanje pravila i postupke utvrđene u odgovarajućim programima financiranja Unije.
(18)
Europska organizacija za opremu u civilnom zrakoplovstvu (Eurocae), koja izrađuje tehnički materijal i izvodi preliminarne i pomoćne poslove u vezi s europskom standardizacijom, trebala bi pomagati Komisiji pri praćenju i olakšavanju procesa standardizacije te pri promicanju upotrebe europskih standarda.
(19)
Iako uvođenje projekata SESAR u vezi s vojnim sektorom ostaje u nadležnosti dotičnih država, trebala bi postojati usklađenost s vojnim sektorom kako bi se izbjegli bilo kakvi negativni učinci na obrambene mogućnosti.
(20)
Kako bi se potaknula rana ulaganja dionika i ublažili aspekti uvođenja za koje je analiza troškova i koristi manje pozitivna, provedbeni projekti kojima je cilj uvođenje zajedničkih projekata trebali bi imati pravo na financiranje sredstava Unije i druge poticaje, u skladu s pravilima i postupcima programa financiranja Unije i shema poticaja.
(21)
U najvećoj bi mogućoj mjeri trebalo težiti sinergiji između uvođenja projekta SESAR i funkcionalnih blokova zračnog prostora (FAB).
(22)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆA NAČELA
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom određuju zajednički projekti iz članka 15.a Uredbe (EZ) br. 550/2004, objašnjava kako se njima upravlja i utvrđuju poticaji za njihovo uvođenje.
2. Ova se Uredba primjenjuje na europsku mrežu upravljanja zračnim prometom (EATMN).
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 i članka 2. Uredbe (EU) br. 677/2011.
Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„zajedničko poduzeće SESAR” znači tijelo uspostavljeno Uredbom Vijeća (EZ) br. 219/2007 (5), kojem je povjerena zadaća usklađivanja i upravljanja razvojnom fazom projekta SESAR;
2.
„program ubiranja pristojbi” znači program uspostavljen Uredbom Komisije (EZ) br. 1794/2006 (6);
3.
„funkcija ATM-a” znači skupina operativnih funkcija ili usluga ATM-a u vezi s upravljanjem krivuljom leta, zračnim prostorom i upravljanjem na tlu ili u vezi s razmjenom informacija unutar operativnih uvjeta na ruti, terminalu, zračnoj luci ili mreži;
4.
„uvođenje SESAR-a” znači aktivnosti i procesi povezani s industrijalizacijom i provedbom funkcija ATM-a, utvrđenih u glavnom planu ATM-a;
5.
„industrijalizacija” funkcija ATM-a znači aktivnosti i procesi, nakon što ih vrednuje proizvodna industrija (proizvođači zemaljske i zrakoplovne opreme), uključujući standardizaciju, certificiranje i proizvodnju;
6.
„provedba” funkcija ATM-a znači nabava, ugradnja i stavljanje u upotrebu opreme i sustava, uključujući povezane operativne postupke koje izvode operativni dionici;
7.
„bitna operativna promjena” znači operativna promjena upravljanja zračnim prometom (ATM) kojom se postižu značajna poboljšanja performanse mreže za operativne dionike, kako je navedeno u glavnom planu ATM-a;
8.
„plan performanse” znači plan uspostavljen Uredbom Komisije (EU) br. 691/2010 (7);
9.
„ciljevi performanse na razini cjelokupne Europske unije” znači ciljevi iz članka 9. Uredbe (EU) br. 691/2010;
10.
„operativni dionici” znači civilni i vojni korisnici zračnog prostora, pružatelji usluga u zračnoj plovidbi i operatori zračnih luka.
Članak 3.
Glavni plan ATM-a
1. Glavni plan ATM-a je plan za modernizaciju europskog sustava ATM-a i za povezivanje istraživanja i razvoja SESAR-a s njegovim uvođenjem. On je ključni instrument SES-a za neometanu operaciju EATMN-a i za pravovremeno, usklađeno i koordinirano uvođenje projekta SESAR.
2. Ažuriranja glavnog plana ATM-a doprinose postizanju ciljeva performanse na razini cjelokupne Europske unije i održavaju usklađenost između tih ciljeva, uvođenja projekta SESAR te aktivnosti istraživanja, razvoja, inovacija i vrednovanja u okviru SESAR-a. U tu svrhu, pri ažuriranju glavnog plana ATM-a uvažavaju se strateški plan mreže i plan mrežnih operacija.
POGLAVLJE II.
ZAJEDNIČKI PROJEKTI
Članak 4.
Svrha i sadržaj
1. Cilj zajedničkih projekata je pravovremeno, usklađeno i koordinirano uvođenje funkcija ATM-a kojima se postižu bitne operativne promjene.
2. Zajednički projekti moraju biti u skladu s ciljevima performanse na razini cjelokupne Europske unije i doprinositi postizanju tih ciljeva.
3. Zajedničkim projektima utvrđuju se funkcije ATM-a:
(a)
koje su, nakon što su dostigle odgovarajuću razinu industrijalizacije, zrele za provedbu;
(b)
koje zahtijevaju koordinirano uvođenje.
4. Zrelost funkcija ATM-a dokazuje se, između ostalog, na temelju rezultata vrednovanja koje izvodi zajedničko poduzeće SESAR, stanja postupka standardizacije i certificiranja i ocjene njihove interoperabilnosti, te također u odnosu na globalni plan zračne plovidbe ICAO-a i relevantne materijale ICAO-a.
5. Potreba za koordiniranim uvođenjem funkcija ATM-a ocjenjuje se na temelju:
(a)
definicije njihovog zemljopisnog opsega i planiranja, uključujući ciljne datume uvođenja;
(b)
utvrđivanja operativnih dionika od kojih se zahtijeva njihovo uvođenje;
(c)
prijelaznih mjera za njihovo postupno uvođenje.
6. Zajednički projekti moraju također:
(a)
dokazati poslovnu korist za EATMN, na temelju neovisne analize troškova i koristi, i utvrditi bilo kakav mogući lokalni ili regionalni negativni učinak za bilo koju određenu kategoriju operativnih dionika;
(b)
utvrditi poticaje za uvođenje iz odjeljka 3. poglavlja III., posebno za ublažavanje negativnih učinaka na određeno zemljopisno područje ili kategoriju operativnih dionika;
(c)
uvažavati provedbena pravila za interoperabilnost i sigurnost u skladu s Uredbom (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9). Posebno se moraju uvažiti specifikacije Zajednice iz Uredbe (EZ) br. 552/2004 i prihvatiti načini ostvarivanja sukladnosti i specifikacije za certificiranje iz Uredbe (EZ) br. 216/2008;
(d)
utvrditi bilo kakvu potrebu za novim provedbenim pravilima za interoperabilnost i sigurnost, specifikacije Zajednice i civilne standarde za potporu njihovog uvođenja i njihove primjenljivosti na vojnom području, uzimajući u obzir jednakost civilnih i vojnih sustava; i
(e)
uvažavati relevantne elemente uvođenja navedene u strateškom planu mreže i planu mrežnih operacija upravitelja mreže.
Članak 5.
Uspostava, donošenje i provedba
1. Komisija uspostavlja prijedloge za zajedničke projekte, u skladu sa zahtjevima iz članka 4.
2. Komisiji pomažu upravitelj mreže, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa i revizijsko tijelo za performansu, u okviru njihovih uloga i nadležnosti kako je definirano u regulatornom okviru SES-a te zajedničko poduzeće SESAR, Eurocontrol, europske organizacije za standardizaciju, Eurocae i upravitelj uvođenja. Ta tijela uključuju operativne dionike i proizvodnu industriju.
3. U skladu s člancima 6. i 10. Uredbe (EZ) br. 549/2004, Komisija se o svojim prijedlozima za zajedničke projekte savjetuje s dionicima, između ostalog, putem Europske obrambene agencije u okviru njezine nadležnosti za olakšavanje usklađivanja vojnih stajališta te sa savjetodavnom skupinom stručnjaka u vezi sa socijalnom dimenzijom jedinstvenog europskog neba.
4. Komisija osigurava da prijedloge za zajedničke projekte odobre korisnici zračnog prostora i zemaljski operativni dionici od kojih se zahtijeva provođenje određenog zajedničkog projekta. U tu svrhu, korisnici zračnog prostora uspostavljaju skupinu koja se sastoji od predstavnika korisnika zračnog prostora.
5. Komisija usvaja zajedničke projekte i bilo koje njihove izmjene u skladu s postupkom iz članka 15.a stavka 3. Uredbe (EZ) br. 550/2004.
6. Zajednički projekti provode se putem provedbenih projekata i u skladu s programom uvođenja određenim u poglavlju III. odjeljku 2.
Članak 6.
Praćenje
1. Komisija prati provedbu zajedničkih projekata i njihov utjecaj na performansu EATMN-a putem posebnih zahtjeva za izvješćivanje. Komisija te zahtjeve određuje na temelju okvirnog partnerstva iz članka 9. stavka 5.
2. Pri praćenju učinkovitosti zajedničkih projekata u vezi s performansom EATMN-a, Komisija na najbolji mogući način koristi postojeće instrumente praćenja i izvješćivanja, a pomažu joj, posebno, upravitelj mreže i revizijsko tijelo za performansu, u skladu s uredbama (EU) br. 677/2011 i (EU) br. 691/2010 te, u vezi s aspektima sigurnosti, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa.
3. O provedbi zajedničkih projekata obavješćuje se Odbor za jedinstveno nebo.
POGLAVLJE III.
UPRAVLJANJE UVOĐENJEM I POTICAJI
ODJELJAK 1.
Upravljanje uvođenjem
Članak 7.
Opća načela
1. Upravljanje uvođenjem osigurava pravovremenu, usklađenu i koordiniranu provedbu zajedničkih projekata pružajući potporu procesu industrijalizacije.
2. Upravljanje uvođenjem sastoji se od tri razine: razine politike, razine upravljanja i razine provedbe.
Članak 8.
Razina politike
1. Razina politike odgovorna je za nadzor uvođenja projekta SESAR, osiguravajući sukladnost s regulatornim okvirom jedinstvenog europskog neba i štiteći javi interes.
2. Komisija je odgovorna za razinu politike, a posebno za:
(a)
određivanje i usvajanje zajedničkih projekata u skladu s člankom 5.;
(b)
izbor upravitelja uvođenja, odobravanje programa uvođenja i izbor provedbenih projekata;
(c)
upravljanje fondovima Unije za potporu upravitelju uvođenja i provedbenih projekata;
(d)
utvrđivanje poticaja za uvođenje projekta SESAR i izvršenje okvirnog sporazuma o partnerstvu, sklopljenog s upraviteljem uvođenja u skladu s člankom 9. stavkom 5. i svih relevantnih sporazuma za provedbene projekte;
(e)
promicanje sudjelovanja civilnih i vojnih dionika;
(f)
razvoj suradnje i usklađivanja s trećim zemljama;
(g)
uspostavljanje usklađivanja s organizacijama i tijelima za standardizaciju i certificiranje s ciljem olakšavanja industrijalizacije i promicanja interoperabilnosti funkcija ATM-a;
(h)
praćenje uvođenja zajedničkih projekata i njihovog doprinosa postizanju ciljeva performanse na razini cjelokupne Unije;
(i)
izdavanje preporuka operativnim dionicima i državama članicama.
3. Komisiji pomažu Odbor za jedinstveno nebo, savjetodavno tijelo industrije, savjetodavna skupina stručnjaka o socijalnoj dimenziji jedinstvenog europskog neba, nacionalna nadzorna tijela i revizijsko tijelo za performansu, u okviru njihovih uloga i nadležnosti kako su određene u regulatornom okviru jedinstvenog europskog neba. Komisija se može savjetovati s Odborom za jedinstveno nebo o bilo kojem pitanju u vezi s primjenom ove Uredbe.
4. U okviru njihovih nadležnosti i uloga, Komisija također uključuje:
(a)
Eurocontrol, kroz sporazume o suradnji između Erocontrola i Unije, kako bi u potpunosti iskoristila njegovu stručnost te njegove nadležnosti u civilno-vojnim i paneuropskim pitanjima;
(b)
Europsku obrambenu agenciju, za olakšavanje i potporu usklađivanja vojnih stajališta država članica i relevantnih međunarodnih vojnih organizacija u vezi s uvođenjem SESAR-a, te za obavješćivanje mehanizama vojnog planiranja o zahtjevima koji proizlaze iz uvođenja SESAR-a;
(c)
Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa, kako bi osigurala da su u provedbu zajedničkih projekata uključena pitanja sigurnosti, posebno pri razvoju zahtijevanih tehničkih pravila, kao što su pravila koja se odnose na projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i sastavnih dijelova za upravljanje zračnim prometom i usluge u zračnoj plovidbi te za uključeno osoblje i organizacije;
(d)
zajedničko poduzeće SESAR, kako bi se osigurala trajna povezanost između aktivnosti istraživanja, razvoja, inovacija i vrednovanja SESAR-a i uvođenja SESAR-a, te kako bi se osiguralo da su zajednički projekti i program uvođenja u skladu s glavnim planom ATM-a;
(e)
europske organizacije za standardizaciju i Eurocaeu, ovu drugu posebno za olakšavanje i praćenje procesa industrijske standardizacije i upotrebu određenih standarda.
Članak 9.
Razina upravljanja
1. Za razinu upravljanja odgovoran je upravitelj uvođenja.
2. Upravitelj uvođenja posebno je odgovoran za:
(a)
razvoj, predlaganje, održavanje i provedbu programa uvođenja, u skladu s odjeljkom 2.;
(b)
povezivanje operativnih dionika od kojih se zahtijeva provedba zajedničkih projekata;
(c)
uspostavljanje mehanizama i postupaka donošenja odluka kojima se osigurava učinkovita koordinacija i cjelokupno usklađivanje provedbenih projekata i s njima povezanog ulaganja u skladu s programom uvođenja;
(d)
osiguravanje učinkovitog upravljanja rizicima i sukobom interesa;
(e)
savjetovanje Komisije o pitanjima u vezi s provedbom zajedničkih projekata i s određivanjem novih zajedničkih projekata;
(f)
provedbu odluka Komisije te osiguravanje i praćenje njihove provedbe u okviru razine provedbe;
(g)
utvrđivanje najprikladnijih mehanizama financiranja kombiniranjem javnog i privatnog financiranja;
(h)
praćenje provedbe programa uvođenja;
(i)
izvješćivanje Komisije;
(j)
osiguravanje odgovarajućeg usklađivanja s nacionalnim nadzornim tijelima.
3. Upravitelj uvođenja sastoji se od skupina operativnih dionika ili pojedinačnih operativnih dionika, uključujući i one iz trećih zemalja, u skladu s uvjetima određenim u odgovarajućim programima financiranja Unije. Operativni dionici mogu sudjelovati u radu upravitelja uvođenja putem struktura FAB-a.
4. Upravitelj uvođenja dokazuje, između ostalog, svoju sposobnost:
(a)
zastupanja operativnih dionika od kojih se zahtijeva provedba zajedničkih projekata;
(b)
upravljanja višenacionalnim provedbenim programima;
(c)
razumijevanja mehanizama financiranja i upravljanja financijskim programom; i
(d)
korištenja postojećih struktura za uključivanje svih operativnih dionika.
5. Komisija vrši izbor članova upravitelja uvođenja u obliku dodjeljivanja okvirnog partnerstva nakon poziva na podnošenje prijedloga u skladu s člankom 178. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (10) (Pravila primjene). U pozivu na podnošenje prijedloga definiraju se ciljevi, zahtjevi i kriteriji za izbor članova upravitelja uvođenja u skladu s Pravilima primjene. O postupku izbora upravitelja uvođenja obavješćuje se Odbor za jedinstveno nebo.
6. Članovi upravitelja uvođenja moraju izvesti najmanje jedan provedbeni projekt ili dio provedbenog projekta.
7. Upravitelj uvođenja sklapa odgovarajuće sporazume o suradnji s upraviteljem mreže, zajedničkim poduzećem SESAR i vojnim sektorom. Odgovarajući sporazumi o suradnji dostavljaju se Komisiji na odobrenje. Suradnja je sljedeća:
(a)
upravitelj uvođenja i upravitelj mreže surađuju kako bi osigurali da se njihove zadaće ispunjavaju bez bilo kakvog oblika udvostručavanja ili natjecanja, posebno što se tiče aspekata uvođenja koji imaju utjecaj na infrastrukturu mreže, organizaciju i performansu zračnog prostora te koherentnost sa strateškim planom mreže i planom mrežnih operacija; upravitelj mreže također, u okviru svojih nadležnosti, podržava članove upravitelja uvođenja u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (i) i člankom 4. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) br. 677/2011;
(b)
upravitelj uvođenja surađuje sa zajedničkim poduzećem SESAR kako bi osigurao potrebnu povezanost između aktivnosti istraživanja, razvoja, inovacija te vrednovanja SESAR-a i uvođenja SESAR-a te se savjetuje sa zajedničkim poduzećem SESAR o prioritetima i napretku postignutom tijekom faze razvoja u vezi s pitanjima povezanim s industrijalizacijom, i kako bi osigurao sukladnost s glavnim planom ATM-a;
(c)
upravitelj uvođenja usklađuje se s vojnim sektorom, kako bi se izbjegao štetan utjecaj na nacionalne i zajedničke obrambene mogućnosti.
8. Upravitelj uvođenja uvažava mišljenja tijela iz stavka 7., pri donošenju odluka koje bi mogle utjecati na aktivnosti tih tijela.
9. U slučaju neslaganja između upravitelja uvođenja i tijela iz stavka 7., upravitelj uvođenja upućuje predmet na odlučivanje Komisiji. Upravitelj uvođenja poštuje odluku Komisije.
10. Upravitelj uvođenja, putem sporazuma o suradnji o kojima se obavješćuje Komisija, traži pomoć proizvodne industrije, kako bi, između ostalog, dobio informacije o industrijalizaciji proizvoda.
11. Ovisno o raspoloživosti financijskih sredstava i pod uvjetima određenim u odgovarajućem programu Unije za financiranje, Komisija upravitelju uvođenja osigurava financijsku potporu, samo za izvođenje njegovih zadaća iz stavka 2.
Članak 10.
Razina provedbe
1. Razina provedbe sastoji se od provedbenih projekata koje je Komisija odabrala za provedbu zajedničkih projekata u skladu s programom uvođenja.
2. Komisija provedbene projekte odabire putem poziva na podnošenje prijedloga za provedbu programa uvođenja i u skladu s pravilima i postupcima odgovarajućih programa Unije za financiranje.
3. U prijedlozima za provedbene projekte uvažava se na odgovarajući način zrelost procesa industrijalizacije za ove projekte, na temelju informacija dobivenih od proizvodne industrije, posebno u vezi s utjecajem provedbenih projekata na postojeće sustave ATM-a, tehničku izvedivost, procjenu troškova i planove za tehnička rješenja.
4. Provedbeni projekti i njihovo izvođenje u skladu su s uvjetima dogovorenim s Komisijom.
ODJELJAK 2.
Program uvođenja
Članak 11.
Svrha
1. Programom uvođenja osigurava se sveobuhvatan i strukturirani plan rada za sve aktivnosti potrebne za provedbu tehnologija, postupaka i najboljih praksa koje se zahtijevaju za provedbu zajedničkih projekata. U njemu se te aktivnosti organiziraju u provedbene projekte, pri čemu se utvrđuju povezani rizici i mjere ublažavanja rizika, zemljopisni opseg, vremenski okvir i operativni dionici odgovorni za izvođenje provedbenih projekata.
2. Program uvođenja predstavlja referentni okvir za rad na razini upravljanja i na razini provedbe.
3. Program uvođenja je dio sporazuma o okvirnom partnerstvu i, kao takvog, članovi upravitelja uvođenja obvezni su ga provoditi.
Članak 12.
Uspostava i provedba
1. Upravitelj uvođenja podnosi Komisiji na odobrenje prijedlog za program uvođenja i bilo koje prijedloge za izmjene.
2. Pri pripremi prijedloga za program uvođenja ili prijedloga za njegovu izmjenu, upravitelj uvođenja surađuje s upraviteljem mreže, zajedničkim poduzećem SESAR i vojnim sektorom, u skladu s člankom 9. stavkom 7.
3. Nakon donošenja svakog zajedničkog projekta, Komisija zahtijeva da upravitelj uvođenja prilagodi program uvođenja.
ODJELJAK 3.
Poticaji
Članak 13.
Sredstva Unije
1. Sredstva Unije za potporu uvođenja programa SESAR usredotočuju se na provedbene projekte predviđene u članku 10., izabrane za financiranje Unije u skladu s pravilima i postupcima odgovarajućih programa Unije za financiranje.
2. Komisija donosi ugovorna rješenja kojima se obuhvaćaju provedbeni projekti izabrani za dobivanje sredstava Unije. U tim se rješenjima definiraju kazne za neizvođenje programa uvođenja i za neizvođenje provedbenih projekata.
Članak 14.
Drugi poticaji
1. Poticaji u skladu s uredbama (EZ) br. 1794/2006 i (EU) br. 691/2010 za uvođenje projekta SESAR, mogu se utvrditi pri uspostavljanju zajedničkih projekata.
2. Sredstva Unije koja se dodjeljuju u skladu s člankom 13. smatraju se „drugim prihodom” u skladu s člankom 2. točkom (k) Uredbe (EZ) br. 1794/2006.
POGLAVLJE IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 15.
Preispitivanje
Komisija preispituje provedbu zajedničkih projekata do kraja drugog referentnog razdoblja utvrđenog u članku 7. Uredbe (EU) br. 691/2010.
Članak 16.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 2013.