PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1346/2014
оd 17. prosinca 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o stavljanju izvan snage konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna uredba”) (1), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1339/2002 (2) u srpnju 2002. uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 21 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i konačnu antidampinšku pristojbu od 18,3 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije („početni ispitni postupak”).
(2)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1338/2002 (3) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu od 7,1 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.
(3)
Komisija je Odlukom 2002/611/EZ (4) prihvatila preuzimanje obveze u vezi s cijenom s obzirom na antidampinške i antisubvencijske mjere na uvoz iz Indije koju je ponudio jedan indijski proizvođač izvoznik, društvo Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan”).
(4)
Vijeće je u veljači 2004. Uredbom (EZ) br. 236/2004 (5) povećalo stopu konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na uvoz sulfanilne kiseline iz NRK-a s 21 % na 33,7 % nakon ponovnog antiapsorpcijskog ispitnog postupka.
(5)
Komisija je u ožujku 2004. Odlukom Komisije 2004/255/EZ (6) stavila izvan snage Odluku 2002/611/EZ nakon dobrovoljnog povlačenja preuzimanja obveze od strane društva Kokan.
(6)
Komisija je Odlukom 2006/37/EZ (7) prihvatila novo preuzimanje obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama na uvoz iz Indije koje je ponudilo društvo Kokan. Uredbom Vijeća (EZ) br. 123/2006 (8) na odgovarajući način izmijenjene su Uredbe Vijeća (EZ) 1338/2002 i (EZ) 1339/2002.
(7)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1000/2008 (9) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1010/2008 (10) SL L uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i izmijenilo razinu antidampinških pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije po završetku revizije zbog predstojećeg isteka mjera i revizije tijekom važenja mjere.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(8)
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (11) konačnih antidampinških mjera koje su na snazi na uvoz iz Narodne Republike Kine i Indije, Komisija je 1. srpnja 2013. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009. Zahtjev je podnijelo društvo CUF-Quimicos Industriais („podnositelj zahtjeva ili CUF”), jedini proizvođač sulfanilne kiseline u Uniji koji stoga predstavlja 100 % proizvodnje u Uniji.
(9)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(10)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je 16. listopada 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (12) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni ispitni postupak
(11)
Objavom Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije16. listopada 2013. (13), Komisija je također pokrenula ispitni postupak u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (14) o kompenzacijskim mjerama koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(12)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije 30. rujna 2013. („promatrano razdoblje”).
5.2. Strane na koje se odnosi postupak
(13)
Komisija je o pokretanju postupka zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u NRK-u i Indiji, uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i zastupnike zemalja izvoznica. Zainteresirane strane mogle su u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(14)
Budući da je jedini proizvođač iz Unije bio i jedina zainteresirana strana koja je to zatražila, odobreno mu je saslušanje.
5.3. Uzorkovanje
(15)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika iz Indije i NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje neophodno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih stranaka zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(16)
Komisija je zaprimila odgovore na upitnike za uzorkovanje od dva indijska proizvođača izvoznika, a od kineskih proizvođača izvoznika nije dobila nikakav odgovor. Stoga nije proveden odabir uzoraka.
(17)
Jedan nepovezani uvoznik odgovorio je na obrazac za uzorkovanje, međutim, nije uvozio predmetni proizvod iz predmetnih zemalja i nije dostavio odgovore na upitnik. Stoga nije proveden odabir uzorka.
(18)
Budući da postoji samo jedan proizvođač iz Unije, za proizvođače iz Unije nije provedeno uzorkovanje.
5.4. Ispitni postupak
(19)
Komisija je zatražila i provjerila sve potrebne podatke za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za određivanje interesa Unije. Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, dvama proizvođačima izvoznicima u Indiji, uvoznicima koji su joj poznati i korisnicima u Uniji.
(20)
Od dva indijska proizvođača izvoznika samo je jedan (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) dostavio potpun odgovor. Taj je indijski proizvođač predstavljao većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(21)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođač iz Unije:
-
CUF - Químicos Industriais, Estarreja, Portugal;
(b)
Proizvođač izvoznik i proizvođač u analognoj zemlji:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indija
(c)
korisnici u Uniji:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Njemačka
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španjolska.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(22)
Predmetni proizvod jest sulfanilna kiselina, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060). Postoje dva razreda kvalitete sulfanilne kiseline, koji se određuju prema njezinoj čistoći: tehnički razred i pročišćeni razred. Osim toga, pročišćeni razred ponekad se prodaje u obliku soli sulfanilne kiseline. Sulfanilna kiselina koristi se kao sirovina u proizvodnji optičkih bjelila, dodataka za beton, boja za hranu i posebnih boja. Zabilježena je i ograničena uporaba u farmaceutskoj industriji. Iako se ne osporava da oba razreda imaju iste osnovne fizikalne, kemijske i tehničke značajke te se stoga smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom utvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Posebno se to odnosi na korisnike koji upotrebljavaju pročišćeni razred sulfanilne kiseline, a tehnički razred mogu upotrebljavati samo ako je sami dodatno pročiste. Korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog razlike u cijeni (20 % - 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo.
(23)
Sulfanilna kiselina čisti je robni proizvod, a njezine osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke identične su bez obzira na zemlju podrijetla. Za predmetne proizvode i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u predmetnim zemljama na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednake osnovne fizičke i kemijske značajke i u osnovi jednaku uporabu te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(24)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping kao i jesu li vjerojatni nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a i Indije.
1. Uvodne napomene
1.1. NRK
(25)
Nakon pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere Komisija je kontaktirala 39 kineskih izvoznih proizvođača koji su joj poznati i kineske vlasti. Nijedan od tih proizvođača nije se javio niti surađivao.
(26)
Komisija je obavijestila kineske vlasti i predmetne proizvođače izvoznike o svojoj namjeri da u svojim nalazima upotrijebi najbolje raspoložive podatke na temelju članka 18. Osnovne uredbe. Stranke u tom pogledu nisu dostavile nikakve primjedbe.
(27)
Slijedom toga, nalazi o dampingu i vjerojatnosti ponavljanja dampinga moraju se temeljiti na raspoloživim podacima, tj. na informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, osobito informacijama sadržanima u zahtjevu za reviziju, te podatcima Eurostata.
(28)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iz NRK-a je u Uniju uvezena samo manja količina predmetnog proizvoda.
1.2. Indija
(29)
Nakon pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je kontaktirala 25 indijskih proizvođača izvoznika koji su joj poznati, a samo je jedan od njih, trgovačko društvo Kokan, odgovorio na upitnik i surađivao u ispitnom postupku. To je trgovačko društvo predstavljalo većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(30)
Tijekom promatranog razdoblja proizvođač izvoznik poslovao je uz preuzetu obvezu u vezi s cijenom, što je Komisija prihvatila, te je potvrđeno njezino poštovanje.
2. Damping
2.1 NRK
2.1.1. Analogna zemlja
(31)
Uobičajena vrijednost utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”).
(32)
U početnom ispitnom postupku Indija je služila kao analogna zemlja u svrhu određivanja uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a. U Obavijesti o pokretanju postupka kao analogna zemlja navodi se Indija, a zainteresirane strane pozvane su da se očituju o odabiru. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe, a nije bilo naznaka da Indija više nije bila primjeren odabir. Industrija Unije u svojem je zahtjevu za reviziju kao analognu zemlju predložila SAD, no taj je prijedlog odbijen jer u SAD-u postoji samo jedan proizvođač, a tržište SAD-a zaštićeno je već više od 20 godina antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama na uvoz sulfanilne kiseline iz Kine i Indije. Stoga je u i ovom ispitivanju Indija odabrana kao analogna zemlja te su
(33)
upotrijebljeni podaci indijskog izvoznog proizvođača koji je surađivao.
2.1.2. Uobičajena vrijednost
(34)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe utvrđena je uobičajena vrijednost na temelju podataka proizvođača iz analogne zemlje koji je surađivao (proizvođač Kokan). Uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju domaće prodaje (vidjeti uvodne izjave 42. - 47.).
2.1.3. Izvozna cijena
(35)
S obzirom na izostanak suradnje od strane kineskih proizvođača izvoznika, a time i nedostatka konkretnih podatka o kineskim cijenama, izvozna cijena utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u tu su svrhu upotrijebljeni statistički izvori (Eurostat). Smatra se da su podatci dobiveni iz tog izvora blizu stvarnih cijena koje kineski izvoznici naplaćuju kupcima iz Unije.
2.1.4. Usporedba
(36)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(37)
U skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe prema potrebi izvršene su odgovarajuće prilagodbe za izvoznu cijenu. Kako bi utvrdila izvozne cijene na razini franko tvornica te na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za reviziju, Komisija je prilagodila cijenu CIF temeljenu na podatcima Eurostata za troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja i kredita. Te su prilagodbe iznosile od 5 % do 10 % cijene CIF.
2.1.5. Damping
(38)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(39)
S obzirom na nedostatak suradnje kineskih izvoznika ne postoje podatci o asortimanu uvoznih proizvoda. S obzirom na nedostatak podataka o količinama uvoza pročišćene i tehničke sulfanilne kiseline, čak i uz pretpostavku je sav uvoz činio pročišćeni razred sulfanilne kiseline, koji je u prosjeku 20 % skuplji od tehničkog razreda, smatralo se da su uvozne cijene prema Eurostatu bile na razini koja, u usporedbi s uobičajenim vrijednostima iz analogne zemlje, nije upućivala na postojanje dampinga.
(40)
Nadalje, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 28. količina uvoza iz Kine bila je vrlo niska tijekom RIPR-a. U predmetnim industrijama općenito se smatra da manje ad hoc pošiljke sulfanilne kiseline imaju znatno više jedinične cijene od redovitih većih narudžbi, čime se može objasniti visoka razina uvoznih cijena o kojima je izvijestio Eurostat.
(41)
Prema tome, iako dostupni podatci upućuju na negativni damping, takvi bi zaključci mogli biti ograničene važnosti zbog malene količine uvoza i nedostatka podataka o asortimanu uvoznih proizvoda, što je važno zbog znatne razlike u cijeni između pročišćenog i tehničkog razreda.
2.2 Indija
2.2.1. Uobičajena vrijednost
(42)
Jedini proizvođač izvoznik koji je surađivao prodao je na domaćem tržištu reprezentativnu količinu od svake vrste predmetnog proizvoda, a ta je prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(43)
Za svaku vrstu proizvoda utvrđen je omjer profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(44)
Sva prodaja na domaćem tržištu izvršena je po neto prodajnim cijenama jednakima izračunanim troškovima proizvodnje ili višima, pa je profitabilna domaća prodaja činila više od 80 % ukupne prodajne količine za svaku vrstu proizvoda. Zbog toga se uobičajena vrijednost za svaku vrstu proizvoda temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna vrijednost cijena cjelokupne domaće prodaje za tu vrstu proizvoda izvršenu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(45)
Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva, pritisak kineskog uvoza na indijsko tržište poremetio je cijene na domaćem indijskom tržištu, a time i određivanje uobičajene vrijednosti.
(46)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 44., profitabilna domaća prodaja činila je više od 80 % ukupne prodajne količine za svaku vrstu proizvoda i stoga se uobičajena vrijednost morala temeljiti na stvarnoj domaćoj cijeni. U svakom slučaju, bez obzira na to je li kineski uvoz vršio silazni pritisak na cijene na domaćem indijskom tržištu, uobičajena vrijednost određuje se na način da takav pritisak ne može utjecati na procjenu. Ako je doista 80 % ili manje prodaje određene vrste proizvoda bilo profitabilno, određivanje uobičajene vrijednosti temeljilo bi se samo na toj profitabilnoj prodaji. Nadalje, ako sva prodaja određene vrste proizvoda počne donositi gubitke, uobičajena vrijednost temeljila bi se na punim troškovima proizvodnje i razumnoj profitnoj marži.
(47)
Komisija stoga smatra da je tvrdnja podnositelja zahtjeva nebitna za izračunavanje uobičajene vrijednosti.
2.2.2. Izvozna cijena
(48)
Predmetni proizvod izvozio se neovisnim kupcima u Uniji, a izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju stvarno plaćenih izvoznih cijena ili izvoznih cijena koje se plaćaju.
(49)
Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva postoji proturječje između kretanja cijena benzena i kretanja cijena indijskog izvoza u Uniju. Smatrao je da je to proturječje utoliko čudnije jer je, prema njegovim tvrdnjama, preuzimanje obveze u vezi s najnižim cijenama koje je Komisija prihvatila bilo indeksirano na kretanje cijena benzena. Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da su zbog preuzete obveze u vezi s cijenom izvozne cijene glavnog indijskog proizvođača izvoznika postale nereprezentativne.
(50)
Komisija je utvrdila da benzen kao sirovina u proizvodnji anilina, glavne sirovine u proizvodnji sulfanilne kiseline, ne može činiti više od 50 % do 60 % troška proizvodnje predmetnog proizvoda. Nadalje, klauzulom o indeksaciji preuzete obveze u vezi s cijenom ograničava se utjecaj razvoja cijene benzena na najnižu cijenu. Na kraju, poštovanje preuzete obveze u vezi s najnižim cijenama provjereno je tijekom provjere na licu mjesta te je utvrđeno da su izvozne cijene dosljedno bile znatno više od najnižih cijena predviđenih preuzetom obvezom i time ograničile njezin utjecaj.
(51)
Podnositelj zahtjeva naveo je i da su indijski proizvođači izvoznici po svemu sudeći u Uniju izvozili manje pošiljke, za koje su na promptnom tržištu mogli dobiti visoke cijene, i time umjetno podizali razinu izvoznih cijena.
(52)
Ispitnim postupkom nije utvrđeno da je trgovačko društvo Kokan, glavni indijski proizvođač izvoznik, izvršavalo takve prodajne poslove. Utvrđeno je i da veliku većinu (preko 99 %) prodaje ostalih izvoznika iz Indije u Uniju čine količine koje se ne mogu smatrati količinama za prodaju na promptnom tržištu.
(53)
Na temelju navedenog tvrdnje podnositelja zahtjeva u pogledu nereprezentativnosti cijena indijskog izvoza u Uniju moraju se odbaciti.
2.2.3. Usporedba
(54)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(55)
Na temelju toga učinjene su prilagodbe za troškove prijevoza i osiguranja, rukovanje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena. Ta je prilagodba iznosila od 6 % do 10 % cijene CIF na granici Unije.
2.2.4. Damping
(56)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, uspoređena je ponderirana prosječna uobičajena vrijednost za istovjetni proizvod s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda.
(57)
Na temelju toga izračunom je utvrđeno da je dampinška marža proizvođača izvoznika koji je surađivao bila negativna. Stoga tijekom RIPR-a nije bilo dampinga.
(58)
Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva zaključak o izostanku dampinga u pogledu glavnog indijskog proizvođača izvoznika ne može se proširiti na ostale indijske proizvođače izvoznike jer se njegove izvozne cijene temelje na preuzetoj obvezi u vezi s najnižim uvoznim cijenama.
(59)
Međutim, izvozne cijene glavnog indijskog proizvođača izvoznika određene su na razini koja je znatno viša od najniže cijene iz preuzete obveze. Nadalje, utvrđeno je da je razina izvoznih cijena ostalih indijskih proizvođača na temelju podataka Eurostata znatno viša od izvoznih cijena glavnog indijskog proizvođača izvoznika. Na kraju, ispitnim postupkom pokazalo se da su cijene proizvođača izvoznika koji je surađivao za izvoz u treće zemlje, koje nisu obuhvaćene preuzetom obvezom niti su podvrgnute plaćanju antidampinških pristojbi, bile slične razine kao i njegove cijene za izvoz u Uniju, pa stoga nisu dampinške. Stoga Komisija zaključuje da su indijske izvozne cijene određene neovisno od preuzete obveze i u skladu s uvjetima na tržištu.
(60)
Stoga se tvrdnja podnositelja zahtjeva da je trebalo biti utvrđeno postojanje dampinga za ostale indijske proizvođače izvoznike morala odbaciti.
3. Vjerojatnost ponavljanja dampinga
3.1. Uvodne napomene
(61)
U SAD-u su od 1992. na snazi antidampinške mjere na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i NRK-a te kompenzacijske mjere s obzirom na Indiju. Ministarstvo trgovine SAD-a produljilo je 2011. primjenu kompenzacijskih pristojba koje su na snazi na uvoz iz Indije na razini od 43,7 % i antidampinških mjera koje su na snazi na uvoz iz Indije i NRK-a u rasponu od 19,1 % do 114,8 %. Tim je mjerama tržište SAD-a u stvarnosti zatvoreno za indijski i kineski uvoz.
3.2. NRK
(62)
Dostupni proizvodni kapacitet u NRK-u procijenjen je na temelju podataka koje su u ispitnom postupku SAD-a u okviru revizije radi isteka antidampinških mjera na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine dostavili proizvođač iz Unije i jedini proizvođač iz SAD-a, Nation Ford Chemical Company („NFC”) (USITC publication 4270).
(63)
NFC je ustvrdio da bi se instaliranim kapacitetom u NRK-u svake godine moglo proizvesti 65 500 tona sulfanilne kiseline, što je u skladu s procjenama podnositelja zahtjeva koji je na temelju studije koju je izradila kineska industrija ustvrdio da dostupni kapacitet u Kini iznosi od 65 500 do 82 000 tona. Procijenjeno je da je rezervni kapacitet iznosio 20 %, tj. između 13 100 i 16 400 tona. Ta je količina dvaput veća od razine potrošnje Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(64)
Podnositelj zahtjeva naveo je i da su kineski izvoznici uspjeli ući i na indijsko tržište, a svoje je navode potkrijepio dostavljenim statističkim podatcima koji se temelje na bazi podataka Indijske Vlade o indijskom uvozu/izvozu. Podatci upućuju na znatno povećanje kineskog uvoza pročišćene sulfanilne kiseline u Indiju tijekom RIPR-a u usporedbi s prethodnim razdobljima po cijenama koje su niže od domaćih prodajnih cijena pročišćenog razreda sulfanilne kiseline indijskog proizvođača koji je surađivao. S obzirom na to da je uobičajena vrijednost pročišćene sulfanilne kiseline, uz odgovarajuće prilagodbe za trošak prijevoza i osiguranja, utvrđena na temelju domaće prodaje pročišćene sulfanilne kiseline u reprezentativnim količinama jedinog indijskog proizvođača koji je surađivao u rasponu od INR 92 500 do INR 112 500 (cijene se navode u rasponu zbog povjerljivosti), podatci potvrđuju da je uvoz pročišćene sulfanilne kiseline iz Kine ušao na indijsko tržište po dampinškim cijenama u rasponu od INR 82 500 do INR 92 500 (cijene se navode u rasponu zbog povjerljivosti). Utvrđeni damping uvoznih proizvoda na indijskom tržištu argument je u prilog procjene o očekivanom ponašanju kineskih proizvođača izvoznika ako se dopusti istek trenutačnih mjera.
(65)
S obzirom na znatan rezervni kapacitet koji postoji u Kini i podatke o njihovom ponašanju u vezi s određivanjem cijena na tržištima trećih zemalja koja nisu zaštićena mjerama trgovinske zaštite, ako se dopusti istek mjera postoji mogućnost ponavljanja dampinga.
3.3. Indija
(66)
Ukupan dostupni kapacitet u Indiji također je utvrđen na temelju podataka koje su dostavili NFC i jedini proizvođač iz Unije.
(67)
Podnositelj zahtjeva procijenio je ukupan indijski kapacitet na oko 13 500 tona od čega se 2 700 tona može smatrati rezervnim kapacitetom. Ti su podatci u potpunosti u skladu s podatcima koje je tijekom ispitnog postupka u SAD-u dostavio NFC, jedini proizvođač u SAD-u.
(68)
Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva, rezervni kapacitet od 2 700 tona predstavlja opasnost njegovoj prodaji jer čini znatan dio potrošnje Unije, a vjerojatno je da će se taj rezervni kapacitet povećati zbog sve veće prisutnosti kineskih proizvoda na indijskom tržištu, pa će se stoga dodatno pojačati i poticaj za okretanje izvozu.
(69)
U tom je smislu Komisija primijetila da je glavni indijski proizvođač izvoznik 2013. napustio svoj status izvozno orijentirane jedinice jer je namjeravao povećati prodaju na domaćem tržištu. Uvjeti programa EOUS ozbiljno su ograničili prodaju na domaćem tržištu. Društvo je potvrdilo da usprkos porastu uvoza iz Kine nije osjetilo znatan pritisak kineskih konkurenata, barem u dijelu koji se odnosi na tehnički razred sulfanilne kiseline (a to je proizvod za koji društvo Kokan pokazuje pretežni interes), te da indijsko tržište prema njihovim procjenama ima dobre izglede za rast. Stoga nema razloga za pretpostavku da će se zbog navodnog kineskog pritiska na indijskom tržištu rezervni kapacitet indijskih proizvođača preusmjeriti u Uniju.
(70)
Bez obzira na procijenjeni indijski rezervni kapacitet, čini se da ne postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga s obzirom na to da nije bilo dampinškog izvoza u Uniju ili u treće zemlje.
(71)
Ispitnim postupkom nije utvrđeno da je proizvođač izvoznik koji je surađivao drugačije određivao prodajne cijene za treće zemlje u usporedbi s izvoznom prodajom u Uniju. Cijene izvoza u treće zemlje, koji je bio znatan, bile su na razini usporedivoj s prodajnim cijenama industrije Unije nepovezanim kupcima.
(72)
Podnositelj zahtjeva u svojem je podnesku nakon objave dostavio nove statističke podatke i na temelju njih tvrdio da je indijski izvoz u Tursku dampinški.
(73)
Komisija je utvrdila postojanje slične količine indijskog izvoza u Tursku i nakon ispitivanja mogla ju je pripisati proizvođaču izvozniku koji je surađivao. Prema tome, Komisija je svoje izračune mogla temeljiti na preciznijim i podrobnijim podatcima o asortimanu proizvoda i cijenama. Komisija potvrđuje da izvezena količina nije dampinška.
3.4 Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(74)
U pogledu NRK-a, nalazi su se temeljili na dostupnim podacima jer nije postojala suradnja, a time ni podatci konkretnih trgovačkih društava u pogledu kineskog rezervnog kapaciteta i određivanja cijena na tržištima trećih zemalja.
(75)
Budući da dostupne činjenice upućuju na visoki kineski rezervni kapacitet i dampinško ponašanje na tržištima trećih zemalja, zajedno s privlačnim razinama cijena na tržištu Unije, smatra se da i dalje postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga.
(76)
Međutim, nije utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga s obzirom na Indiju zbog nepostojanja dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, skromnog rezervnog kapaciteta koji je znatno manji od kineskog i visoke razine izvoznih cijena u Uniju i ostatak svijeta.
D. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE
1. Proizvodnja Unije i definicija industrije Unije
(77)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod u Uniji proizvodio samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini 100 % proizvodnje Unije i predstavlja industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. Potrošnja u Uniji
(78)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju sljedećeg:
-
prodajne količine istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije,
-
količina uvoza sulfanilne kiseline (na razini TARIC-a) na tržište Unije zabilježena u Eurostatu.
(79)
S obzirom na činjenicu da industriju Unije čini samo jedan proizvođač te da postoji samo jedan proizvođač izvoznik iz SAD-a, podaci u sljedećim tablicama moraju se prikazati u indeksiranom obliku kako bi se sačuvala tajnost povjerljivih poslovnih podataka.
Tablica 1.
Potrošnja na tržištu Unije
Opseg (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja Unije (2010. = 100)
100
106
106
114
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik
(80)
Ispitnim postupkom pokazalo se da se tržište za sulfanilnu kiselinu postupno povećalo tijekom promatranog razdoblja, a do kraja RIPR-a povećalo se za 14 %.
3. Uvoz iz predmetnih zemalja
(a) Količina uvoza i tržišni udio
Tablica 2.
Uvoz iz predmetnih zemalja
Količina uvoza (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
100
77
14
1
Indija
100
422
187
52
Ukupno za predmetne zemlje
100
110
30
6
Izvor: Eurostat
Tablica 2.a
Uvoz iz predmetnih zemalja
Količina uvoza (rasponi) (15)
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
650 - 1 000
500 - 800
90 - 250
10 - 60
Indija
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Ukupno za predmetne zemlje
700 - 1 200
750 - 1 350
190 - 500
20 - 140
Izvor: Eurostat
Tablica 3.
Tržišni udio predmetne zemlje
Tržišni udio (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udio uvoza iz NRK-a
100
73
13
1
Tržišni udio uvoza iz Indije
100
397
177
46
Ukupno za predmetne zemlje
100
103
28
5
(81)
Ako se te dvije zemlje promatraju odvojeno, količina uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a smanjila se između 2010. i RIPR-a za 99 %, a njihov se tržišni udio u istom razdoblju također smanjio za 99 %.
(82)
Tijekom promatranog razdoblja količina uvoza podrijetlom iz Indije smanjila se za 48 %, a njegov tržišni udio tijekom istog razdoblja smanjio se za 54 %.
(83)
Ukupna količina uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja smanjila se tijekom promatranog razdoblja za 94 %, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pala je na vrlo nisku razinu. Na sličan se način tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja tijekom promatranog razdoblja smanjio za 95 %, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pao je na vrlo nisku razinu.
(b) Cijene uvoza
Tablica 4.
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja
2010
2011
2012
RIPR
Indeks cijena uvoza iz NRK-a (2010. = 100)
100
92
104
164
Indeks cijena uvoza iz Indije (2010. = 100)
100
79
84
92
Indeks prosječnih cijena uvoza iz predmetnih zemalja (2010. = 100)
100
93
104
126
Izvor: Eurostat
Tablica 4.a
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja
Raspon cijena (16)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Cijene uvoza iz NRK-a
1 000 - 1 400
950 - 1 350
1 000 - 1 400
1 700 - 2 500
Cijene uvoza iz Indije
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Prosječne cijene uvoza iz predmetnih zemalja
1 000 - 1 800
950 - 1 400
1 000 - 1 500
1 300 - 2 500
Izvor: Eurostat
(84)
Prosječna cijena uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a lagano se smanjila 2011. za 8 %, zatim je pokazivala trend rasta, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije vrlo naglo se povećala za 64 %.
(85)
Prosječne cijene predmetnog proizvoda iz Indije smanjile su se u 2011. za 21 %, a otad su postupno rasle no i dalje su bile niže za 8 % od razine cijena u 2010.
(c) Razina snižavanja cijena i prodaja ispod cijene
(86)
Zbog male količine proizvoda koju prodaju kineski proizvođači izvoznici i nedostatka podataka o asortimanu uvoznih proizvoda nije moguće izraditi relevantan izračun snižavanja cijene i prodaje ispod cijene. Na temelju pretpostavki izvedenih iz kineskih uvoznih cijena prema Eurostatu u uvodnoj izjavi 39., tijekom RIPR-a nije utvrđeno snižavanje cijene i prodaja ispod cijene.
(87)
Na temelju statističkih podataka o uvozu koje je dostavila industrija Unije navedenima u uvodnoj izjavi 64., utvrđeno je da se kineskim cijenama za pročišćeni razred sulfanilne kiseline na indijskom tržištu prilagođenima za uvozne pristojbe Unije za predmetni proizvod u iznosu od 6,5 % te troškovi nakon uvoza u iznosu od 2 % (troškovi carinjenja), snižavaju cijene i prodaja ispod cijene industrije Unije u rasponu od 5 % do 15 %.
(88)
Za Indiju nije utvrđen nijedan slučaj snižavanja cijene i prodaje ispod cijene. Zbog činjenice da se izračun temelji na prodajnim podatcima jedinog proizvođača izvoznika koji je surađivao i radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, ne mogu se otkriti točni iznosi. Utvrđeno je snižavanje cijene i prodaja ispod cijene u rasponu od - 20 % do - 40 %.
(89)
Nakon objave i primjedbi proizvođača iz Unije Komisija je na temelju podataka Eurostata izračunala snižavanje cijene i prodaju ispod cijene za preostali dio indijskog uvoza. Prema izračunima, za taj uvoz nije utvrđeno snižavanje cijene ni prodaja ispod cijene. Stoga se potvrđuju zaključci uvodne izjave 88. Nadalje, uspoređene su i cijene predmetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije s cijenama predmetnog proizvoda koji indijski izvoznici prodaju u ostatku svijeta. Tom usporedbom nije utvrđeno nikakvo snižavanje cijene i prodaja ispod cijene.
(90)
Nadalje, proizvođač iz Unije dostavio je nove izračune kojima se pokazuje da je razlika između prosječne cijene indijskog uvoza i prodaje proizvođača iz Unije u 2012. bila vrlo niska. Komisija međutim nije mogla prihvatiti taj izračun jer se njime nije uzela u obzir činjenica da je uvoz iz Indije uglavnom činio tehnički razred, a proizvođač iz Unije prodavao je isključivo pročišćeni razred sulfanilne kiseline koja je skuplja oko 20 %.
4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(91)
Uz iznimku tri zanemarive transakcije (u 2010. i 2011. iz Švicarske i jedne iz Malezije 2012.), sav uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja tijekom promatranog razdoblja potječe iz SAD-a.
Tablica 5.
Uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz SAD-a (indeks)
100.
267.
253.
299.
Tržišni udio uvoza iz SAD-a (indeks)
100.
180.
171.
188.
Prosječne cijene uvoza iz SAD-a (indeks)
100.
95.
101.
102.
Izvor: Eurostat
(92)
Tijekom promatranog razdoblja količina i tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz SAD-a znatno su se povećali, za 199 % odnosno 88 %. Budući da je tržišni udio industrije Unije tijekom istog razdoblja ostao relativno stabilan, tržišni udio koji su izgubili kineski i indijski uvoznici zamijenjen je uvozom iz SAD-a.
(93)
Razina cijena uvoza iz SAD-a tijekom promatranog razdoblja ostala je prilično stabilna i u istom rasponu kao i cijene proizvođača iz Unije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za uvoz iz SAD-a nije utvrđeno nelojalno sniženje cijena.
5. Stanje industrije Unije
(94)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.
(95)
Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, podatke o dva proizvođača koja čine industriju Zajednice trebalo je prikazati u indeksiranom obliku.
5.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
Tablica 6.
Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja u tonama (indeks)
100.
87.
99.
107.
Kapacitet u tonama (indeks)
100.
100.
100.
100.
Iskorištenost kapaciteta (indeks)
100.
87.
99.
107.
Izvor: Odgovori na upitnike
(96)
Proizvodnja industrije Unije bila je tijekom ispitnog postupka revizije 7 % viša od one na početku promatranog razdoblja. Kapacitet industrije Unije nije se promijenio tijekom promatranog razdoblja, stoga se stopa iskorištenosti kapaciteta promijenila na isti način kao i proizvodnja, tj. povećala se za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(97)
Treba napomenuti da je industrija Unije tijekom promatranog razdoblja zadržala zadovoljavajuću razinu iskorištenosti kapaciteta, uz iznimku 2011., a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspjela je postići optimalnu razinu.
(98)
Nakon objave industrija Unije potvrdila je da je tijekom promatranog razdoblja optimalnu razinu iskorištenosti kapaciteta ostvarila samo tijekom RIPR-a što pokazuje da je njegov oporavak počeo nedavno i da je još uvijek nestabilan.
(99)
Ovom primjedbom u procjeni Komisije ne mijenjaju se zaključci uvodne izjave 97. koji ni na koji način nisu u suprotnosti s primjedbama industrije Unije.
5.2. Završne zalihe
Tablica 7.
Količina završnih zaliha
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe u tonama (indeks)
100.
576.
328.
171.
Izvor: Odgovori na upitnike
(100)
Razine zaliha industrije Unije na kraju godine naglo su se povećale u 2011., a nakon toga počele su se smanjivati, ali su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje ostale 71 % iznad razine u 2010. U svakom slučaju, razina završnih zaliha, utvrđena na temelju količine proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, manja je od jednomjesečne proizvodnje.
5.3. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 8.
Obujam prodaje i tržišni udio
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prodajne količine u tonama (indeks)
100.
70.
97.
104.
Tržišni udio % (indeks)
100.
66.
92.
92.
Izvor: Odgovori na upitnike
(101)
Prodajne količine industrije Unije povećale su se za 4 % u odnosu na razine s početka promatranog razdoblja. Tijekom 2011. došlo je do naglog pada, nakon čega slijedi stabilno povećanje.
(102)
Uspješnost industrije Unije izražena tržišnim udjelom tijekom promatranog razdoblja može se smatrati stabilnom, uz iznimku 2011., kada se tržišni udio industrije Unije, slično kao i njezina prodaja, smanjio. U godinama nakon toga prodaja i tržišni udio nastavili su rasti. Usprkos tome što je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio proizvođača iz Unije bio neznatno ispod razine u 2010., treba napomenuti da je industrija Unije i dalje uspijevala ostvariti koristi od rasta potrošnje u Uniji te je tijekom cijelog promatranog razdoblja držala znatan udio tržišta Unije.
(103)
U svojem podnesku nakon objave industrija Unije tvrdila je da je njezin tržišni udio vrlo nestabilan zbog činjenice da je sulfanilna kiselina robni proizvod osjetljiv na cijenu te je navela primjer iz 2011. kada je tržišni udio industrije Unije naglo pao.
(104)
U tom smislu treba istaknuti da se gubitak tržišnog udjela 2011. podudarao s povećanjem cijene proizvođača iz Unije u suprotnosti s tadašnjim kretanjima na tržištu. Doista, ispitnim postupkom potvrđeno je da su se tijekom 2011. uvozne cijene iz svih zemalja smanjile od 5 % do 20 %. Potrebno je napomenuti i da dostupni statistički podatci pokazuju da je tržišni udio koji je izgubio proizvođač iz Unije uglavnom preuzeo uvoznik iz SAD-a.
5.4. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
Tablica 9.
Prodajne cijene
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna prodajna cijena EUR/tona (indeks)
100
109
108
112
Izvor: Odgovori na upitnike
(105)
Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije povećale su se za 12 % tijekom promatranog razdoblja zbog prenošenja povećanja cijene osnovne sirovine (anilin).
5.5. Zapošljavanje i produktivnost
Tablica 10.
Zapošljavanje i produktivnost
2010
2011
2012
RIPR
Zaposlenost (indeks)
100
100
117
117
Radna produktivnost (indeks)
100
88
85
91
Prosječan trošak rada (indeks)
100
105
102
116
Izvor: Odgovori na upitnike
(106)
Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena povećala se za 17 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječni troškovi rada povećavali su se tijekom promatranog razdoblja, a u usporedbi s 2010. tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije povećali su se za 16 %. S obzirom na to da se produktivnost povećala samo za 7 %, kako se navodi u uvodnoj izjavi 96., radna produktivnost smanjila se u promatranom razdoblju za 9 %.
5.6. Profitabilnost
Tablica 11.
Profitabilnost
2010
2011
2012
RIPR
Profitabilnost (indeks)
100
96
20
65
Izvor: Odgovori na upitnike
(107)
Profitabilnost industrije Unije za istovjetni proizvod smanjila se tijekom promatranog razdoblja te je prema tvrdnjama industrije Unije bila neznatno ispod optimalne razine, premda je potrebno naglasiti da je tijekom promatranog razdoblja i dalje bila pozitivna.
(108)
Smanjenje profitabilnosti uglavnom je uzrokovano povećanjem prosječnog troška proizvodnje, koji se povećao za gotovo 20 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije, a koje se nije moglo u potpunosti kompenzirati 12 %-tnim povećanjem prodajnih cijena, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 105.
5.7. Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
Tablica 12.
Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
2010
2011
2012
RIPR
Godišnja ulaganja (indeks)
-
100
133
57
Povrat ulaganja (indeks)
100
86
30
103
Novčani tok (indeks)
100
116
68
82
(109)
Ispitivanjem je utvrđeno da industrija Unije u 2010. nije mogla ulagati. Slijedom toga, ulaganja u proizvodnju sulfanilne kiseline smanjila su se od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije za 43 %, a njihov apsolutni iznos može se smatrati niskim i odnosi se uglavnom na djelatnosti održavanja. Ti su nalazi u skladu s povratom na ulaganja i niskom profitabilnošću ostvarenima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(110)
Povrat ulaganja blisko je pratio kretanje profitabilnosti u 2011. i 2012. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije poboljšao se povrat ulaganja te je zbog povećanja profitabilnosti od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije dostigao razinu iz 2010. (vidjeti tablicu 11.).
(111)
Novčani tok je fluktuirao, ali je tijekom cijelog promatranog razdoblja ostao pozitivan. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije novčani tok smanjio se za 18 % u odnosu na razinu iz 2010. Industrija Unije tijekom promatranog razdoblja nije imala nikakvih problema pri prikupljanju kapitala.
5.8. Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga
(112)
Kao što se zaključuje u uvodnim izjavama 41. i 57.-60., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije utvrđeno postojanje dampinga iz predmetnih zemalja.
(113)
Uzimajući u obzir izostanak dampinškog izvoza iz NRK-a i Indije, povećanje prodajnih količina, cijena i stope iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, može se zaključiti da su mjere bile uspješne i da se industrija Unije tijekom promatranog razdoblja oporavila od posljedica prethodnog dampinga. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uočeno je određeno smanjenje nekih pokazatelja štete, primjerice profitabilnosti i tržišnog udjela, ali to se ne može pripisati uvozu iz predmetnih zemalja zbog njegove vrlo niske razine u tom razdoblju. U svakom slučaju, pokazatelji štete koji su se razvili negativno i dalje upućuju na održivo stanje u industriji Unije.
5.9 Izvozna aktivnost industrije Unije
(114)
Industrija Unije izvezla je zanemarive količine tijekom 2012. i tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, stoga se smatra da izvoz nije imao utjecaja na stanje u industriji Unije.
6. Zaključak o stanju industrije Unije
(115)
Iako je pouzdanost utvrđenih prosječnih razina cijena za predmetni proizvod iz NRK-a i Indije tijekom RIPR-a i njihova usporedba s prethodnim godinama zbog malih razina uvoza ograničena, ispitnim je postupkom utvrđeno da je predmetni proizvod iz NRK-a i Indije u Uniju ulazio po cijenama koje nisu dampinške.
(116)
Tržišni udio industrije Unije zadržao se na prilično stabilnoj razini, a tržišni udio koji su izgubili izvoznici iz predmetnih zemalja preuzeo je uvoz iz SAD-a uz cjenovnu razinu sličnu onoj industriji Unije. Industrija Unije mogla je povećati svoju prodaju, prosječnu prodajnu cijenu i ostvariti gotovo optimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta.
(117)
Umjeren pad tržišnog udjela i profitabilnosti industrije Unije ne može se pripisati uvozu iz Kine i Indije, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 113.
(118)
Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije pretrpjela znatnu štetu.
(119)
Iako je industrija Unije o analizi štete iznijela primjedbe, koje se razmatraju u uvodnim izjavama 89.-90., 98.-99. i 103.-104., prihvatila je glavni zaključak o nepostojanju znatne štete, osobito tijekom RIPR-a.
7. Vjerojatnost ponavljanja štete
(120)
Pri ocjeni vjerojatnosti ponavljanja štete važno je istaknuti da u uvjetima optimalne iskorištenosti kapaciteta - koja je ostvarena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije - industrija Unije nije mogla zadovoljiti cjelokupnu potrošnju Unije, stoga je znatan dio potrošnje Unije trebalo zadovoljiti uvozom.
(121)
Osim toga, industrija Unije proizvodi samo pročišćenu sulfanilnu kiselinu, što znači da su korisnici koji u svojoj proizvodnji upotrebljavaju tehničku sulfanilnu kiselinu prisiljeni okrenuti se uvozu.
(122)
Nadalje, industrija Unije ima prilično stabilan tržišni udio i svoj proizvod prodaje mnogobrojnim dugogodišnjim kupcima. Ispitnim postupkom utvrđeno je da neki korisnici dobavljače sulfanilne kiseline podvrgavaju strogim i skupim postupcima certificiranja/provjere što otežava promjenu dobavljača.
(123)
U tom se kontekstu analizira vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
7.1. NRK
(124)
S obzirom na to da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku, nalazi u pogledu NRK-a morali su se temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, posebno iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.
(125)
Kao što je već zaključeno u uvodnim izjavama 63. i 75., kineski proizvođači raspolažu znatnim rezervnim kapacitetom za proizvodnju sulfanilne kiseline te postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga.
(126)
Nadalje, kao što se navodi u uvodnim izjavama 64. i 87., prema dostupnim informacijama Narodna Republika Kina odnedavna Indiji prodaje sve veće količine sulfanilne kiseline po cijenama koje su niže od cijena industrije Unije.
(127)
Na kraju, čini se da statistički podatci o kineskom uvozu na indijsko tržište, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 64., upućuju da je Kina zainteresirana za prodaju uglavnom pročišćenog razreda sulfanilne kiseline koja bi, u slučaju da se usmjeri na tržište Unije, postala izravni konkurent prodaji proizvođača iz Unije.
(128)
Sve te činjenice zajedno upućuju na mogućnost da bi NRK, ako se dopusti istek trenutačnih mjera, u kratkom roku na tržište Unije mogla izvesti znatne količine sulfanilne kiseline po dampinškim cijenama. Tržište Unije cjenovno je privlačno i kineskim bi proizvođačima povećanjem njihove proizvodnje omogućilo postizanje ekonomije razmjera. Ako bi se to dogodilo, industrija Unije bi se trenutačno suočila sa smanjenjem prodaje i prodajnih cijena, a to bi utjecalo na iskorištenost kapaciteta i profitabilnost. Ako bi se ti pokazatelji štete pogoršali, oporavak industrije Unije brzo bi se prekinuo i došlo bi do znatne štete.
7.2. Indija
(129)
U pogledu Indije, kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 76., u slučaju isteka mjera ne postoji vjerojatnost ponavlja dampinga. S obzirom na gore navedeno, nije potrebna analiza ponavljanja štete.
8. Zaključak o ponavljanju štete
(130)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka objašnjene u prethodnim uvodnim izjavama, izostanak mjera najvjerojatnije bi doveo do znatnog povećanja uvoza iz NRK-a po niskim cijenama, što bi negativno djelovalo na financijske i gospodarske rezultate industrije Unije i dovelo do ponavljanja štete.
(131)
Nije provedena analiza vjerojatnosti ponavljanja štete u pogledu Indije zbog negativnog nalaza u pogledu ponavljanja dampinga iz Indije.
E. INTERES UNIJE
1. Uvod
(132)
U pogledu antidampinških mjera na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije zaključeno je da ne postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga. Stoga nije potrebno utvrditi interes Unije.
(133)
U pogledu Kine, u skladu s člankom 21. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim zainteresiranim stranama omogućeno je da izjasne svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
2. Interes industrije Unije
(134)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 113., mjere su bile uspješne i Uniji su omogućile da učvrsti svoj položaj. Istodobno je u uvodnoj izjavi 130. zaključeno da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja dopusti li se istek antidampinških mjera protiv Kine. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Kine koristio industriji Unije.
3. Interes korisnika
(135)
Svi poznati korisnici obaviješteni su o pokretanju revizije. Komisija je od korisnika sulfanilne kiseline primila četiri odgovora s potpunim odgovorima na upitnik i tri djelomična odgovora/primjedbe. Na temelju tih podataka utvrđeno je da se utjecaj troška predmetnog proizvoda na trošak proizvodnje daljnjih proizvoda među korisnicima znatno razlikuje što ovisi o vrsti daljnjih proizvoda.
(136)
Brojni korisnici (iz farmaceutske industrije i industrije posebnih boja) potvrdili su da sulfanilna kiselina ima samo marginalnu ulogu u njihovim proizvodnim troškovima i stoga se smatra da te mjere u osnovi nemaju nikakav utjecaj na njihove proizvodne troškove/cijene.
(137)
Međutim, drugim je korisnicima (proizvođačima dodataka za cement i proizvođačima optičkih bjelila) trošak sulfanilne kiseline činio do 4 % do 12 % troška proizvodnje u njihovim daljnjim proizvodima. Ti su korisnici prijavili gubitke tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i naveli da su pristojbe koje su trenutačno na snazi djelomično odgovorne za njihove poteškoće.
(138)
U pogledu ove tvrdnje potrebno je istaknuti da uvoz iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo da nije postojao, stoga pristojbe na uvoz iz Kine, kojima bi se jamčila poštena razina cijena na tržištu Unije, tijekom promatranog razdoblja korisnicima nisu stvorile dodatne troškove pa se njima ne mogu objasniti poteškoće koje su ti korisnici imali. Povećanje cijene istovjetnog proizvoda tijekom promatranog razdoblja posljedica je povećanja troškova proizvodnje zbog povećanja cijene glavnih sirovina kao što se navodi u uvodnim izjavama 105. i 108. Stavljanjem izvan snage pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije koje su trenutačno na snazi, što se predlaže ovom uredbom, dodatnom izvoru sulfanilne kiseline trenutačno bi se olakšao pristup tržištu Unije uz konkurentne cijene, što je u interesu korisnika. Slijedom toga, smatra se da zadržavanje mjera u pogledu Kine korisnicima ubuduće neće uzrokovati nepotrebne poteškoće.
4. Interes uvoznika
(139)
Svi poznati uvoznici obaviješteni su o pokretanju revizije. Jedan uvoznik predmetnog proizvoda dostavio je djelomično ispunjen upitnik u kojem je potvrdio da sulfanilna kiselina nema važnu ulogu u njegovoj aktivnosti. Ni jedan drugi uvoznik nije odgovorio na upitnik ili dostavio izjave ili primjedbe u pisanom obliku. S obzirom na nedostatak daljnje suradnje s uvoznicima, zaključeno je da zadržavanje mjera na uvoz iz NRK-a ne bi bilo u suprotnosti s njihovim interesom.
5. Zaključak
(140)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja antidampinških mjera protiv Narodne Republike Kine.
F. ZADRŽAVANJE ANTIDAMPINŠKIH MJERA PROTIV NARODNE REPUBLIKE KINE I OKONČANJE ANTIDAMPINŠKIH MJERA PROTIV INDIJE
(141)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se smatra primjerenim zadržati postojeće antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline iz NRK-a i staviti ih izvan snage za uvoz iz Indije. Zainteresiranim stranama omogućeno je i da nakon te objave podnesu primjedbe. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(142)
Iz navedenoga slijedi da, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Kine treba zadržati, a antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije treba staviti izvan snage. Treba staviti izvan snage i Odluku Komisije o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan koja je trenutačno na snazi.
(143)
S obzirom na to da je oporavak industrije Unije počeo nedavno, Komisija će, ako od proizvođača iz Unije zaprimi zahtjev u tom smislu, pratiti uvoz predmetnog proizvoda. Nadzor će biti ograničen na razdoblje od dvije godine od objave ove Uredbe.
(144)
Zadržavanje mjera predviđenih ovom Uredbom protiv Kine i stavljanje izvan snage mjera protiv Indije u skladu je s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. iznosi:
Zemlja
Konačna pristojba (%)
Narodna Republika Kina
33,7
3. Konačna kompenzacijska pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Indije ovime se stavlja izvan snage i okončava postupak koji se odnosi na taj uvoz.
4. Odluka Komisije 2006/37/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. koja je trenutačno na snazi ovime se stavlja van snage.
5. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe na snazi povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.