PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Japonska pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/752/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že ústřední protistrany, které jsou usazeny a mají povolení v Japonsku, nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany usazené v Japonsku. Dne 27. ledna 2014 byl doručen dodatek k tomuto posudku. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že mezi právně závaznými požadavky, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, a právně závaznými požadavky pro ústřední protistrany podle nařízení (EU) č. 648/2012, existuje řada rozdílů. Toto rozhodnutí se však neopírá jen o srovnávací analýzu právně závazných požadavků, které se vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, ale také o posouzení účinku těchto požadavků z hlediska úrovně zmírňování rizika, které dosahují.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Japonska na clearingové organizace v něm povolené patří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (dále jen „zákon FIEA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing cenných papírů a finančních derivátů, a zákon Commodity Derivatives Act 2009 (dále jen „zákon CDA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing komodit. Toto rozhodnutí se vztahuje pouze na režim stanovený v zákoně FIEA.
(7)
V zákoně FIEA se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání clearingových činností se musí předseda vlády Japonska ubezpečit o tom, že clearingová organizace zavedla obchodní pravidla, tj. vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace, která jsou v souladu s platnými právními předpisy; že finanční situace clearingové organizace je postačující pro vykonávání clearingu finančních nástrojů; že předpokládaná příjmová a výdajová situace spojená s výkonem činnosti clearingové organizace je příznivá; že zaměstnanci clearingové organizace mají dostatečné znalosti a zkušenosti na to, aby mohli vykonávat clearing finančních nástrojů náležitým způsobem a s jistotou, a že struktura a systém clearingové organizace jsou dostatečně vyvinuté, aby mohlo vypořádání probíhat vhodným způsobem. Podle čl. 194-7 odst. 1 zákona FIEA předseda vlády přenese pravomoci, které mu byly svěřeny podle zákona FIEA, na komisaře Japonské agentury pro finanční služby (Financial Services Agency of Japan, JFSA). Komisař JFSA je tak odpovědný za udělování povolení k vykonávání clearingových činností.
(8)
Kromě toho JFSA v prosinci 2013 zveřejnila Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures (dále jen „pokyny“), které podrobně rozebírají rámec dohledu nad infrastrukturou finančních trhů, včetně clearingových organizací, a zejména způsob, jakým mají clearingové organizace dodržovat zákon FEIA. Tyto pokyny se provádějí do vnitřních pravidel a postupů clearingových organizací.
(9)
Právně závazné požadavky Japonska mají dvoustupňovou strukturu. Hlavní zásady pro clearingové organizace podle zákona FIEA („základní pravidla“) stanoví jednotné normy, které musí clearingové organizace dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Japonsku. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků Japonska. Aby clearingové organizace prokázala svůj soulad se základními pravidly, musí komisaři JFSA předložit svá vnitřní pravidla a postupy ke schválení. Tato vnitřní pravidla a postupy tvoří druhý stupeň právně závazných požadavků Japonska a v souladu s pokyny musí poskytovat podrobné informace o tom, jak bude clearingová organizace žádající o povolení dodržovat uvedené přísné normy. Kromě toho vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace obsahují další ustanovení, kterými se doplňují základní pravidla. Jakmile komisař JFSA tato vnitřní pravidla a postupy schválí, stanou se pro clearingové organizace právně závaznými. Tato pravidla jsou tak nedílnou součástí právních předpisů a předpisů o dohledu, které musí ústřední protistrany usazené v Japonsku dodržovat. V případě nedodržení základních pravidel nebo vnitřních pravidel a postupů clearingové organizace má komisař JFSA pravomoc podniknout vůči clearingové organizaci správní kroky, např. vydat příkaz nařizující zlepšení obchodních operací nebo odebrat clearingové organizaci povolení v plném či částečném rozsahu.
(10)
Základní pravidla pro clearingové organizace doplněná o vnitřní pravidla a postupy těchto organizací vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako pravidla stanovená v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkající počtu selhání, jež mají být kryty celkovými finančními zdroji, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby pokryly selhání nejméně dvou členů clearingového systému, vůči nimž mají největší expozice za mimořádných, ale reálných tržních podmínek (dále jen „zásada minimálního pokrytí“). Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný.
(11)
Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkají rizika likvidity, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby uplatňovaly zásadu minimálního pokrytí. Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný. Nakonec, právně závazné požadavky na všechny clearingové organice, které se týkají zachování provozu, požadavků na kolaterál, investiční politiky, vypořádacího rizika, oddělování a přenositelnosti, výpočtu počátečních marží, řídících systémů, včetně organizačních požadavků, požadavků týkajících se vrcholového vedení, výboru pro rizika, vedení záznamů, kvalifikované účasti, informací předávaných příslušnému orgánu, střetu zájmů, externího zajišťování činností a provozování podnikatelské činnosti, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v nařízení (EU) č. 648/2012, a měly by být považovány za rovnocenné.
(12)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že clearingové organizace povolené v Japonsku splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(13)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(14)
JFSA je odpovědná za dohled nad infrastrukturou finančních trhů. JFSA průběžně sleduje, zda clearingové organizace dodržují požadavky na řízení rizik, prostřednictvím postupů dohledu a zkoumání na základě vyhodnocení rizik, včetně prověřování obezřetnostních požadavků. JFSA může clearingové organizace zejména požádat, aby mu poskytly informace, zprávy a další materiály týkající se jejich obchodování, a může provést kontrolu obchodních operací, záznamů a účetních knih clearingových organizací. Rovněž posuzuje, jak clearingové organizace dodržují své povinnosti. Na základě těchto kontrol vydává zprávu, která uvádí všechny zjištěné nedostatky. JFSA má na zajištění toho, aby clearingové organizace napravily zjištěné problémy náležitým způsobem, různé nástroje, například může od clearingových organizací požadovat, aby předložily písemný důkaz o včasné nápravě uvedených problémů. JFSA má i další prostředky k vymáhání dodržování předpisů, např. možnost vydat příkazy nařizující zlepšení obchodních operací a vymáhat plnění těchto příkazů. JFSA může rovněž clearingové organizaci odebrat povolení v plném či částečném rozsahu.
(15)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťují, že jsou ústřední protistrany předmětem průběžného účinného dohledu a vynucování.
(16)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(17)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou požádat o vydání povolení pro zahraniční ústřední protistrany, které jim umožňuje poskytovat v Japonsku stejné služby jako ty, k jejichž poskytování mají povolení v třetí zemi. Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení, jsou podobná kritériím, která se vztahují na udělování povolení pro japonské clearingové organizace. Ústřední protistrana z třetí země žádající o povolení by na základě právních předpisů a předpisů o dohledu, které se uplatňují v třetí zemi, měla mít zejména dostatečný finanční základ, dostatečně kvalifikované a zkušené zaměstnance, jakož i dostatečný systém a struktury, aby mohla clearingové činnosti vykonávat náležitým způsobem a s jistotou. Ústřední protistrany třetích zemí jsou navíc osvobozeny od určitých požadavků, které se vztahují na tuzemské ústřední protistrany povolené v Japonsku, pokud jim zahraniční orgány, se kterými JFSA uzavřela dohodu o spolupráci, udělily rovnocenné povolení.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro clearingové organizace splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj japonského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska, které se vztahují na clearingové organizace povolené v Japonsku a které tvoří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA) spolu s doplňující příručkou Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 30. listopada 2014.
o istovrijednosti regulatornog okvira Japana za središnje druge ugovorne strane u odnosu na zahtjeve Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju
(2014/752/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno članak 25. stavak 6.,
budući da:
(1)
Postupkom priznavanja središnje druge ugovorne strane (central counterparty, CCP) s poslovnim nastanom u trećoj zemlji, koji je utvrđen člankom 25. Uredbe (EU) br. 648/2012, želi se CCP-u koji ima poslovni nastan i odobrenje u trećoj zemlji čiji su regulatorni standardi istovrijedni onima utvrđenima Uredbom omogućiti pružanje usluga poravnanja članovima sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji odnosno pružanje tih usluga na mjestima trgovanja čiji je poslovni nastan u Uniji. Taj postupak priznavanja i odluka o istovrijednosti koja iz njega proizlazi pridonose tako postizanju nadređenog cilja Uredbe (EU) br. 648/2012 o smanjivanju sistemskog rizika uključivanjem sigurnih i stabilnih CCP-ova u poravnanje ugovora o OTC izvedenicama (OTC), uključujući CCP-ove koji imaju poslovni nastan i odobrenje u trećoj zemlji.
(2)
Da bi se pravni sustav treće zemlje smatrao istovrijednim pravnom sustavu Unije u odnosu na CCP-ove, važeći bi pravni i nadzorni sustavi trebali u pogledu regulatornih ciljeva koji se postižu proizvoditi značajan rezultat koji je jednakovrijedan zahtjevima Unije. Stoga je svrha procjene istovrijednosti provjeriti osiguravaju li pravni i nadzorni sustavi Japana to da CCP-ovi koji ondje imaju poslovni nastan i odobrenje ne izlažu članove sustava poravnanja s poslovnim nastanom u Uniji i mjesta trgovanja s poslovnim nastanom u Uniji višoj razini rizika nego što bi ih izložili CCP-ovi koji imaju odobrenje u Uniji te stoga ne čine razinu sistemskog rizika u Uniji neprihvatljivom.
(3)
Dana 1. rujna 2013. Komisija je zaprimila stručni savjet Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) u vezi s pravnim i nadzornim sustavima koji se u Japanu primjenjuju na CCP-ove koji ondje imaju poslovni nastan. Dodatak tom savjetu zaprimljen je 27. siječnja 2014. Stručnim su savjetom utvrđene mnoge razlike između pravno obvezujućih zahtjeva koji se primjenjuju u okviru nadležnosti Japana i pravno obvezujućih zahtjeva koji se na CCP-ove primjenjuju na temelju Uredbe (EU) br. 648/2012. Ova se Odluka, međutim, ne temelji samo na komparativnoj analizi pravno obvezujućih zahtjeva koji se na CCP-ove primjenjuju u Japanu nego i na ocjeni ishoda tih zahtjeva u smislu smanjenja razine rizika koje se njima postiže.
(4)
U skladu s člankom 25. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 tri se uvjeta moraju ispuniti kako bi se utvrdilo jesu li pravni i nadzorni sustavi treće zemlje u pogledu CCP-ova istovrijedni onima koji su utvrđeni tom Uredbom.
(5)
Prema prvom uvjetu CCP-ovi koji imaju odobrenje u trećoj zemlji moraju ispunjivati pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.
(6)
Pravno obvezujući zahtjevi Japana za klirinške organizacije (clearing organisations, CO) koje ondje imaju odobrenje sastoje se od Zakona o financijskim instrumentima i burzama od 2006. (Financial Instruments and Exchange Act 2006, FIEA), kojim je uspostavljen nadzorni okvir za organizacije koje se bave poravnanjem vrijednosnih papira i izvedenica, te Zakona o robnim izvedenicama od 2009. (Commodity Derivatives Act 2009, CDA), kojim je uređen nadzorni okvir za organizacije koje se bave poravnanjem robe. Ovom je Odlukom obuhvaćen samo sustav uređen FIEA-om.
(7)
FIEA-om je predviđeno da se prije izdavanja licencije za obavljanje poslova poravnanja premijer Japana mora uvjeriti da CO raspolaže pravilima poslovanja - unutarnjim pravilima i postupcima klirinških organizacija - koja su u skladu s važećim zakonima i propisima; da financijska sposobnost CO-a dopušta obavljanje poravnanja financijskih instrumenata; da su očekivani prihod i rashod povezani s poslovanjem CO-a povoljni; da osoblje CO-a raspolaže dostatnim znanjem i iskustvom za primjereno i sigurno obavljanje poravnanja financijskih instrumenata; da su struktura i sustav CO-a adekvatno razvijeni za pravilnu provedbu namire. U skladu s člankom 194-7 stavkom 1. FIEA-e premijer svoju ovlast u okviru FIEA-e delegira direktoru Agencije za financijske usluge Japana (Financial Services Agency of Japan, JFSA). Stoga je za izdavanje licencije za poslove poravnanja nadležan direktor JFSA-e.
(8)
JFSA je osim toga u prosincu 2013. objavila Cjelovite smjernice za nadzor infrastruktura financijskih tržišta (Smjernice), u kojima je detaljno opisan nadzorni okvir za infrastrukture financijskog tržišta, uključujući CO-ove, a osobito način na koji CO-ovi moraju poštovati odredbe FIEA-e. Smjernice se primjenjuju pomoću unutarnjih pravila i postupaka CO-ova.
(9)
Tako su pravno obvezujući zahtjevi Japana raspoređeni na dvije razine. Temeljna načela za CO-ove utvrđena FIEA-om (primarna pravila) sastoje se od strogih standarda koje CO-ovi moraju poštovati kako bi dobili licenciju za pružanje usluga poravnanja u Japanu. Ta su primarna pravila prva razina pravno obvezujućih zahtjeva u Japanu. Da bi dokazali usklađenost s primarnim pravilima, CO-ovi moraju dostaviti direktoru JFSA-e svoja unutarnja pravila i propise te ih on mora odobriti. Ta unutarnja pravila i postupci čine drugu razinu pravno obvezujućih zahtjeva Japana te moraju sadržavati iscrpne pojedinosti o tome kako će CO koji podnosi zahtjev ispuniti te standarde u skladu sa Smjernicama. Interna pravila i postupci CO-ova moraju osim toga sadržavati dodatne odredbe kojima se dopunjuju primarna pravila. Nakon što ih direktor JFSA-e odobri, ta unutarnja pravila i postupci postaju pravno obvezujući za CO. Ta su pravila stoga sastavni dio pravnog i nadzornog sustava Japana, koje CCP-ovi s poslovnim nastanom u Japanu moraju poštovati. U slučaju da CO ne poštuje primarna pravila i postupke, direktor JFSA-e ima ovlast poduzimati upravne mjere protiv CO-a, uključujući izdavanje naloga za poboljšanje poslovanja ili poništenje svih ili dijela CO-ovih licencija.
(10)
Primarna pravila koja se primjenjuju na CO-ove i dopunjena su unutarnjim pravilima i postupcima imaju značajne rezultate koji su istovrijedni učincima pravila iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012. Posebno je pravno obvezujućim zahtjevima koji se primjenjuju na CO-ove u pogledu broja neispunjenih obveza koje treba pokriti ukupnim financijskim resursima propisano to da CO-ovi čiji je obujam poravnanja u Japanu veći od 95 % moraju moći pokriti neispunjene obveze dvaju najvećih članova sustava poravnanja u odnosu na koje bi u ekstremnim ali vjerojatnim tržišnim uvjetima imali najveću izloženost (načelo minimalnog pokrivanja). Tim se zahtjevom osigurava stupanj smanjenja rizika u mjeri u kojoj se to postiže na temelju zahtjeva iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012, pa se stoga treba smatrati istovrijednim.
(11)
Pravno obvezujućim zahtjevima koji se na CO-ove primjenjuju u pogledu likvidnosnog rizika propisano je to da CO-ovi čiji je obujam poravnanja u Japanu veći od 95 % primjenjuju „načelo minimalnog pokrivanja”. Tim se zahtjevom osigurava stupanj smanjenja rizika u mjeri u kojoj se to postiže na temelju zahtjeva iz glave IV. Uredbe (EU) br. 648/2012, pa se stoga treba smatrati istovrijednim. Konačno, pravno obvezujući zahtjevi koji se na CO-ove primjenjuju u pogledu kontinuiteta poslovanja, kolateralnih zahtjeva, rizika namire, odvajanja i prenosivosti, izračuna inicijalnih iznosa naknade i upravljanja, uključujući organizacijske zahtjeve, zahtjeve koji se odnose na više rukovodstvo, odbor za rizike, vođenje evidencije, kvalificirane udjele, informacije dostavljene nadležnom tijelu, sukob interesa, izdvajanje poslovnih aktivnosti i provedbu poslova, imaju značajne rezultate koji odgovaraju onima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012, pa se stoga trebaju smatrati istovrijednima.
(12)
Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavima Japana osigurava to da CO-ovi koji ondje imaju odobrenje poštuju pravno obvezujuće zahtjeve koji su istovrijedni zahtjevima utvrđenima u glavi IV. Uredbe (EU) br. 648/2012.
(13)
U skladu s drugim uvjetom u članku 25. stavku 6. pravni i nadzorni sustavi Japana u odnosu na CCP-ove koji ondje imaju odobrenje moraju omogućiti učinkovit nadzor nad tim CCP-ovima i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.
(14)
JFSA je nadležna za nadzor nad infrastrukturama financijskih tržišta. JFSA kontinuirano prati usklađenost CO-ova sa zahtjevima za upravljanje rizikom tako što provodi nadzorne i ispitne postupke utemeljene na procjeni rizika, uključujući testiranje bonitetnih zahtjeva. JFSA može zahtijevati od CO-ova da dostave informacije, izvješća i druge materijale povezane s njihovim poslovanjem te može provesti pregled nad njihovim poslovanjem, evidencijom i knjigama. JFSA ocjenjuje i poštuju li CO-ovi svoje obveze. Ta se ispitivanja zaključuju izvješćem u kojem se utvrđuju eventualni zabilježeni nedostatci. JFSA raspolaže različitim mjerama pomoću kojih osigurava da CO-ovi primjereno pristupe svim utvrđenim problemima, što uključuje i zahtjev CO-ovima da pismeno potvrde njihovo pravodobno rješavanje. JFSA raspolaže dodatnim sredstvima za postizanje usklađenosti, uključujući ovlast za izdavanje naloga za poboljšanje poslovnih operacija te izvršenje tih naloga. JFSA može poništiti CO-ove licencije, u cijelosti ili djelomično.
(15)
Komisija stoga zaključuje da se pravnim i nadzornim sustavima Japana u pogledu CCP-ova koji ondje imaju odobrenje osiguravaju djelotvoran nadzor i izvršenje na kontinuiranoj osnovi.
(16)
U skladu s trećim uvjetom iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustavi Japana moraju uključivati učinkovit istovrijedan sustav za priznavanje CCP-ova koji imaju odobrenje u skladu s pravnim sustavima trećih zemalja (CCP-ovi trećih zemalja).
(17)
CCP-ovi trećih zemalja mogu podnijeti zahtjev za licenciju kao „strani CCP”, koja će im omogućiti da u Japanu pružaju iste one usluge za koje imaju odobrenje u trećoj zemlji. Kriteriji koji se primjenjuju na CCP-ove trećih zemalja koji podnose zahtjev za licenciju slični su kriterijima koji se primjenjuju za licenciranje japanskih klirinških organizacija. CCP treće zemlje koji podnosi zahtjev treba, na temelju pravnih i nadzornih sustava koji se primjenjuju u trećoj zemlji, raspolagati dostatnim financijskim temeljima, dostatnim znanjem i iskusnim osobljem te dostatnim sustavom i ustrojem za primjereno i sigurno obavljanje poslova poravnanja. Osim toga CCP-ovi trećih zemalja izuzeti su od određenih zahtjeva koji se primjenjuju na domaće CCP-ove s odobrenjem u Japanu ako su im strana nadležna tijela s kojima JFSA ima ugovore o suradnji dodijelila istovrijedne licencije.
(18)
Stoga se treba smatrati da pravni i nadzorni sustavi Japana osiguravaju učinkovit istovrijedan sustav za priznavanje CCP-ova trećih zemalja.
(19)
Stoga se može smatrati da pravni i nadzorni sustavi Japana u pogledu CO-ova ispunjuju uvjete iz članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 te da bi se ti pravni i nadzorni sustavi trebali smatrati istovrijednima zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 648/2012. Potrebno je da Komisija, koju obavješćuje ESMA, nastavi pratiti razvoj pravnog i nadzornog okvira Japana u pogledu CCP-a te ispunjivanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova odluka.
(20)
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Europskog odbora za vrijednosne papire,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Za potrebe članka 25. stavka 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 pravni i nadzorni sustavi Japana koji se sastoje od Zakona o financijskim instrumentima i burzama od 2006. (Financial Instruments and Exchange Act 2006, FIEA) kako je upotpunjen Cjelovitim smjernicama za nadzor infrastruktura financijskih tržišta (Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures) te se primjenjuju na klirinške organizacije (clearing organisations, CO) koje ondje imaju odobrenje smatraju se istovrijednima zahtjevima utvrđenima Uredbom (EU) br. 648/2012.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. listopada 2014.