NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1222/2014
ze dne 8. října 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy pro upřesnění metodiky určování globálních systémově významných institucí a vymezení podkategorií globálních systémově významných institucí
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 131 odst. 18 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU zmocňuje příslušné nebo pověřené orgány členských států, aby uložily vyšší požadavky na kapitál globálním systémově významným institucím (G-SVI) s cílem kompenzovat vyšší riziko, které G-SVI představují pro finanční systém, a možný dopad jejich úpadku na daňové poplatníky. Uvedená směrnice vymezuje určité základní zásady metodiky určování institucí G-SVI a jejich zařazování do podkategorií podle jejich systémové významnosti. V souladu s tímto zařazením bude institucím uložen dodatečný požadavek na kmenový kapitál tier 1, tzv. kapitálová rezerva pro G-SVI. Metodika určování a zařazování institucí G-SVI se opírá o pět kategorií, které měří systémový význam banky pro globální finanční trh, a je dále upřesněna v tomto nařízení.
(2)
Aby toto nařízení zachovávalo přístup směrnice 2013/36/EU, mělo by zohlednit standardy pro metodiky posuzování globálních systémově významných bank a pro vyšší požadavek na schopnost absorbovat ztrátu, které stanovil Basilejský výbor pro bankovní dohled a které vycházejí z rámce pro globální systémově významné instituce stanoveného Radou pro finanční stabilitu v návaznosti na zprávu „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines“ (Omezování morálního hazardu, který představují systémově významné finanční instituce - doporučení a lhůty Rady pro finanční stabilitu).
(3)
Směrnice 2013/36/EU objasňuje, že metodika určování a zařazování je harmonizována ve všech členských státech pomocí jednotných a transparentních parametrů pro určování celkového skóre subjektu za účelem měření jeho systémového významu. Aby bylo zajištěno, že vzorek bank a bankovních skupin z Unie i bank a bankovních skupin povolených ve třetích zemích, který slouží jako referenční vzorek pro obraz globálního finančního systému, bude napříč Unií jednotný, měl by tento vzorek určit Evropský orgán pro bankovnictví (EBA). Výjimky z tohoto vzorku a jeho doplnění na základě posouzení v rámci dohledu by měly být voleny výhradně pro zajištění funkce referenčního vzorku a neměly by se opírat o jiné důvody.
(4)
Postup určování institucí G-SVI by měl vycházet ze srovnatelných údajů a měl by zohledňovat skutečnost, že instituce musí jasně vědět, zda a v jaké výši pro ně bude platit požadavek na kapitálovou rezervu, a proto by metodika měla zahrnovat lhůty a postupy tohoto procesu. Vzhledem k tomu, že určování institucí G-SVI by se mělo opírat o aktuální údaje týkající se vzorku velkých globálních bankovních skupin, z nichž některé jsou povoleny ve třetích zemích, však nebudou potřebné údaje k dispozici dříve než ve druhé polovině každého roku. Aby mohly instituce splnit požadavky, které vyplývají z jejich statusu G-SVI, měl by požadavek na kapitálovou rezervu vstoupit v účinnost přibližně jeden rok po určení dané instituce jako G-SVI.
(5)
Směrnice 2013/36/EU vymezuje pět kategorií, které měří systémový význam a zahrnují kvantifikovatelné ukazatele. S cílem minimalizovat administrativní zátěž pro instituce a orgány jsou tyto kategorie totožné s kategoriemi, které uplatňuje Basilejský výbor pro bankovní dohled. Při dalším definování kvantifikovatelných ukazatelů by toto nařízení mělo uplatňovat tentýž přístup. Ukazatele by měly být voleny tak, aby odrážely jednotlivé aspekty případných nepříznivých externích vlivů úpadku subjektu a jeho kritické funkce pro stabilitu finančního systému. Referenčním systémem pro posouzení systémového významu by měly být globální finanční trhy a globální ekonomika.
(6)
Pro stanovení přesné metodiky určování a klasifikace institucí G-SVI v souladu s pravidly uvedenými ve směrnici 2013/36/EU je důležité jasně vymezit pojmy „dotčený subjekt“, „hodnota ukazatele“, „jmenovatel“ a „hraniční skóre“ jejich definováním pro účely tohoto nařízení.
(7)
Systémový význam každé bankovní skupiny měřený ukazateli na konsolidovaném základě by měl být vyjádřen jako individuální celkové skóre pro určitý rok, které bude měřit postavení skupiny ve vztahu k ostatním subjektům ve vzorku. Na základě tohoto skóre by měly být banky určeny jako instituce G-SVI a zařazeny do podkategorií, pro které budou platit různé požadavky na kapitálovou rezervu. Při výpočtu skóre jako průměru skóre kategorií by každé z pěti kategorií měla být přiřazena váha ve výši 20 %. Pro účely výpočtu celkového skóre by měla být na kategorii nahraditelnosti uplatňována horní hranice vzhledem k tomu, že na základě analýzy údajů do roku 2013 včetně se ukázalo, že tato kategorie má neúměrně vysoký dopad na skóre u bank, jež mají dominantní postavení v poskytování platebních a upisovacích služeb a služeb úschovy aktiv.
(8)
Relevantní orgány by měly mít možnost využít řádného posouzení v rámci dohledu s cílem přeřadit instituci G-SVI z nižší podkategorie do vyšší podkategorie nebo označit subjekt, jehož celkové skóre je nižší než hraniční skóre nejnižší podkategorie, za instituci G-SVI. Vzhledem k tomu, že určení na základě posouzení v rámci dohledu má tentýž cíl jako řádný postup stanovování skóre, měl by být kritériem, o které se toto posouzení opírá, také systémový význam banky pro globální finanční trh a globální ekonomiku, a to v souladu s metodikou, kterou používá Basilejský výbor pro bankovní dohled. Riziko úpadku banky by nemělo být kritériem, neboť je již zohledněno v ostatních obezřetnostních požadavcích, mimo jiné v hodnotě celkové rizikové expozice, a případně v dalších kapitálových požadavcích, jako je kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(10)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2).
(11)
Toto nařízení by se mělo použít od 1. ledna 2015, neboť požadavek na udržování kapitálové rezervy pro G-SVI stanovený v čl. 131 odst. 4 směrnice 2013/36/EU se použije a bude postupně zaváděn od 1. ledna 2016. Z toho důvodu a s cílem včas informovat instituce o kapitálové rezervě pro G-SVI, která pro ně bude platit, a poskytnout jim dostatek času na zvýšení požadovaného kapitálu, by měly být instituce G-SVI určeny nejpozději počátkem roku 2015.
(12)
Požadavek kapitálové rezervy pro G-SVI by měl být zaváděn postupně po dobu tří let podle čl. 162 odst. 5 směrnice 2013/36/EU: první krok požadavku uvedený v čl. 162 odst. 5 písm. a) směrnice 2013/36/EU by se měl použít od 1. ledna 2016 pro ty instituce G-SVI, které relevantní orgány určí počátkem roku 2015, a to na základě údajů ke konci účetních období do července 2014. Druhý krok požadavku kapitálové rezervy pro G-SVI uvedený v čl. 162 odst. 5 písm. b) směrnice 2013/36/EU by se měl použít od 1. ledna 2017 pro ty instituce G-SVI, které relevantní orgány určí do konce roku 2015 nebo nejpozději počátkem roku 2016, a to na základě údajů ke konci účetních období do července 2015,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení upřesňuje metodiku, podle níž orgán uvedený v čl. 131 odst. 1 směrnice 2013/36/EU (dále jen „relevantní orgán“) členského státu určuje na konsolidovaném základě dotčený subjekt jako globální systémově významnou instituci (G-SVI), a metodiku pro vymezení podkategorií G-SVI a zařazení institucí do těchto podkategorií podle jejich systémového významu, a v rámci této metodiky také lhůty a údaje, které mají být pro uvedené určení použity.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„dotčeným subjektem“ mateřská instituce v EU nebo mateřská finanční holdingová společnost v EU nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU nebo instituce, která není dceřiným podnikem mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU;
2)
„hodnotou ukazatele“ pro každý ukazatel stanovený v článku 6 a pro každý dotčený subjekt ve vzorku individuální hodnota ukazatele a pro každou banku povolenou ve třetí zemi srovnatelná individuální hodnota ukazatele zveřejňovaná v souladu se standardy dohodnutými na mezinárodní úrovni;
3)
„jmenovatelem“ pro každý ukazatel celková souhrnná výše hodnot ukazatelů dotčených subjektů a bank povolených ve třetích zemích obsažených ve vzorku;
4)
„hraničním skóre“ hodnota skóre, která určuje nejnižší hranici a hranice mezi pěti kategoriemi definovanými v čl. 131 odst. 9 směrnice 2013/36/EU.
Článek 3
Společné parametry metodiky
1. Orgán EBA určí vzorek institucí nebo skupin, jejichž hodnoty ukazatelů mají být používány jako referenční hodnoty reprezentující globální bankovní sektor pro účely výpočtu skóre, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, konkrétně vzorek, který používá Basilejský výbor pro bankovní dohled k určování globálních systémově významných bank, a do 31. července každého roku vyrozumí relevantní orgány dotčených subjektů zahrnutých do vzorku.
Vzorek se skládá z dotčených subjektů a bank povolených ve třetích zemích a obsahuje 75 největších z nich podle celkové expozice definované v čl. 6 odst. 1, jakož i dotčené subjekty určené jako instituce G-SVI a banky ve třetích zemích, které byly určeny jako globální systémově významné instituce v předešlém roce.
Orgán EBA vyloučí nebo doplní dotčené subjekty nebo banky povolené ve třetích zemích, pokud to bude nutné k zajištění přiměřeného referenčního systému pro posouzení systémového významu odrážejícího globální finanční trhy a globální ekonomiku, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, včetně vzorku, který používá Basilejský výbor pro bankovní dohled.
2. Relevantní orgán oznámí orgánu EBA nejpozději do 31. července každého roku hodnoty ukazatelů každého dotčeného podniku s hodnotou expozice vyšší než 200 miliard EUR, který je v jurisdikci relevantního orgánu povolen. Relevantní orgán zajistí, aby byly hodnoty ukazatelů totožné s hodnotami předanými Basilejskému výboru pro bankovní dohled a s hodnotami, které dotčený subjekt zveřejní podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1030/2014 (3). Relevantní orgán použije vzory stanovené v uvedeném nařízení.
3. Orgán EBA vypočítá jmenovatele na základě hodnot ukazatelů oznámených relevantním orgánem podle odstavce 2, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, zejména na jmenovatele zveřejněné Basilejským výborem pro bankovní dohled za daný rok, a oznámí je relevantním orgánům. Jmenovatelem ukazatele je souhrnná částka hodnot ukazatelů za všechny dotčené subjekty a banky povolené ve třetích zemích obsažené ve vzorku, oznámených za dotčené subjekty podle odstavce 2 a zveřejněných bankami povolenými ve třetích zemích k 31. červenci příslušného roku.
Článek 4
Postup určování
1. Relevantní orgán nejpozději do 15. prosince každého roku vypočte skóre dotčených subjektů zařazených do vzorku oznámeného orgánem EBA, které jsou povoleny v jurisdikci orgánu. Jestliže relevantní orgán při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu určí dotčený subjekt jako instituci G-SVI podle čl. 131 odst. 10 písm. b) směrnice 2013/36/EU, poskytne tento orgán podrobné písemné prohlášení o důvodech svého posouzení orgánu EBA nejpozději 15. prosince každého roku.
2. Určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI a jeho zařazení do podkategorie vstupuje v účinnost k 1. lednu druhého roku následujícího po kalendářním roce, kdy byly stanoveny jmenovatele v souladu s článkem 3.
Článek 5
Určení jako instituce G-SVI, stanovení skóre a zařazení do podkategorií
1. Hodnoty ukazatelů vycházejí z údajů dotčeného subjektu vykázaných ke konci předchozího účetního období na konsolidovaném základě, a u bank povolených ve třetích zemích z údajů zveřejněných v souladu se standardy dohodnutými na mezinárodní úrovni. Relevantní orgány mohou použít hodnoty ukazatelů dotčených subjektů, jejichž účetní období končí 30. června, odvozené od jejich situace k 31. prosinci.
2. Relevantní orgán stanoví skóre každého dotčeného subjektu ve vzorku jako prostý průměr skóre kategorií, s výhradou maximálního skóre kategorie ve výši 500 základních bodů za kategorii hodnotící nahraditelnost. Skóre každé kategorie se vypočítá jako prostý průměr hodnot vyplývajících z vydělení hodnot ukazatele dané kategorie jmenovatelem ukazatele, který oznámí orgán EBA. Skóre se vyjadřují v základních bodech a zaokrouhlují na nejbližší celý základní bod.
3. Nejnižší hraniční skóre činí 130 základních bodů. Podkategorie se přiřazují takto:
a)
podkategorie 1 zahrnuje skóre od 130 do 229 základních bodů;
b)
podkategorie 2 zahrnuje skóre od 230 do 329 základních bodů;
c)
podkategorie 3 zahrnuje skóre od 330 do 429 základních bodů;
d)
podkategorie 4 zahrnuje skóre od 430 do 529 základních bodů;
e)
podkategorie 5 zahrnuje skóre od 530 do 629 základních bodů.
4. Relevantní orgán určí dotčený subjekt jako instituci G-SVI, jestliže je skóre daného subjektu rovné nebo vyšší než nejnižší hraniční skóre. Rozhodnutí určit dotčený subjekt při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu podle čl. 131 odst. 10 písm. b) směrnice 2013/36/EU jako instituci G-SVI se opírá o posouzení toho, zda by úpadek subjektu měl významný nepříznivý dopad na globální finanční trh a globální ekonomiku.
5. Relevantní orgán zařadí instituci G-SVI do podkategorie podle skóre dané instituce. Rozhodnutí přeřadit instituci G-SVI z nižší podkategorie do vyšší podkategorie při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu podle čl. 131 odst. 10 písm. a) směrnice 2013/36/EU se opírá o posouzení toho, zda by úpadek instituce G-SVI měl vyšší nepříznivý dopad na globální finanční trh a globální ekonomiku.
6. Rozhodnutí podle odstavců 4 a 5 lze podpořit doplňkovými ukazateli, které nesmí být ukazateli pravděpodobnosti úpadku dotčeného subjektu. Tato rozhodnutí obsahují dobře doložené a ověřitelné kvantitativní a kvalitativní údaje.
Článek 6
Ukazatele
1. Kategorie, která měří velikost skupiny, obsahuje jeden ukazatel rovný celkové expozici skupiny, dále upřesněný v příloze.
2. Kategorie, která měří propojenost skupiny s finančním systémem, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
aktiva ve finančním systému;
b)
závazky ve finančním systému;
c)
cenné papíry v oběhu.
3. Kategorie, která měří nahraditelnost služeb nebo finanční infrastruktury poskytovaných skupinou, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
aktiva v úschově;
b)
platební činnost;
c)
upsané transakce na trzích dluhopisů a akciových trzích.
4. Kategorie, která měří složitost skupiny, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
pomyslná hodnota mimoburzovních derivátů;
b)
aktiva zařazená na úrovni 3 reálné hodnoty měřené v souladu s nařízením Komise EU č. 1255/2012 (4);
c)
cenné papíry k obchodování a realizovatelné.
5. Kategorie, která měří přeshraniční činnost skupiny, obsahuje následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
pohledávky napříč jurisdikcemi,
b)
závazky napříč jurisdikcemi.
6. U údajů vykázaných v měnách jiných než euro relevantní orgán použije odpovídající směnný kurz s přihlédnutím k referenčnímu směnnému kurzu zveřejněnému Evropskou centrální bankou a použitelnému dne 31. prosince a k mezinárodním normám. U ukazatele platební činnosti podle odst. 3 písm. b) použije relevantní orgán průměrné směnné kurzy za dotčený rok.
Článek 7
Přechodná ustanovení
Odchylně od prvního pododstavce čl. 3 odst. 1 orgán EBA stanoví vzorek pro určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI pro rok 2014 do 14. ledna 2015. Do 21. ledna 2015 relevantní orgány oznámí orgánu EBA hodnoty ukazatelů pro dotčené subjekty v uvedeném vzorku na základě údajů ke konci účetních období do července 2014. Na základě těchto hodnot ukazatelů orgán EBA do 30. ledna 2015 vypočte jmenovatele pro rok 2014. Relevantní orgány na základě uvedených jmenovatelů stanoví skóre dotčených subjektů pro rok 2014. Rovněž určí instituce G-SVI a zařadí je do podkategorií. Relevantní orgán souběžně oznámí určené instituce G-SVI Komisi, Evropskému výboru pro systémová rizika a Evropskému orgánu pro bankovnictví a zveřejní jejich názvy spolu s jejich skóre za rok 2014 do 28. února 2015.
Odchylně od čl. 4 odst. 2 se určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI a podkategorie, do které je tento dotčený subjekt zařazen, na základě skóre za rok 2014 použije od 1. ledna 2016.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. října 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1222/2014
оd 8. listopada 2014.
o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na regulatorne tehničke standarde o pobližem određivanju metodologije za utvrđivanje globalnih sistemski važnih institucija i definiranje potkategorija globalnih sistemski važnih institucija
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1), a posebno njezin članak 131. stavak 18.,
budući da:
(1)
Direktivom 2013/36/EU nadležna ili imenovana tijela država članica ovlašćuju se da odrede više kapitalne zahtjeve za globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) kako bi se uzeo u obzir veći rizik koji te institucije predstavljaju za financijski sustav i mogući utjecaj njihove propasti na porezne obveznike. U Direktivi se navode određena osnovna načela metodologije za utvrđivanje GSV institucija i svrstavanje GSV institucija u potkategorije prema sistemskoj važnosti. U skladu s tim svrstavanjem tim će se institucijama dodijeliti dodatni kapitalni zahtjev redovnog osnovnog kapitala, zaštitni sloj za GSV instituciju. Ta metodologija utvrđivanja i svrstavanja GSV institucija temelji se na pet kategorija kojima se mjeri sistemski značaj banke za globalno financijsko tržište i pobliže se određuje u ovoj Uredbi.
(2)
Slijedeći pristup iz Direktive 2013/36/EU, ovom bi se Uredbom trebali uzeti u obzir standardi u pogledu metodologije ocjenjivanja globalnih sistemski važnih banaka te zahtjeva veće sposobnosti apsorpcije gubitaka Bazelskog odbora za nadzor banaka, koji se temelje na okviru za globalne sistemski važne financijske institucije koji je utvrdio Odbor za financijsku stabilnost nakon izvješća „Smanjenje moralnog hazarda sistemski važnih financijskih institucija - Preporuke i rokovi FSB-a”.
(3)
U Direktivi 2013/36/EU jasno se navodi da je metodologija utvrđivanja i svrstavanja usklađena u svim državama članicama primjenom jedinstvenih i transparentnih parametara za određivanje ukupne ocjene subjekta za potrebe mjerenja njegove sistemske važnosti. Kako bi uzorak banaka i bankarskih grupa iz Unije i banaka i bankarskih grupa koje su dobile odobrenje za rad u trećoj zemlji, a koje predstavljaju globalni financijski sustav, bio jedinstven u cijeloj Uniji, taj bi uzorak trebalo utvrditi Europsko nadležno tijelo za bankarstvo (EBA). Sva isključenja iz uzorka i dodaci uzorku na temelju supervizorskog prosuđivanja trebali bi biti isključivo u interesu osiguravanja njegove funkcije referentnog okvira i ne bi se smjeli temeljiti ni na kakvim drugim razlozima.
(4)
Proces utvrđivanja GSV institucija trebao bi se temeljiti na usporedivim podacima te bi trebalo voditi računa o potrebi da se institucijama osigura jasnoća u pogledu moguće primjene zahtjeva za zaštitni sloj na njih i iznosa zaštitnog sloja koji se na njih primjenjuje; stoga bi u metodologiju trebalo uključiti rokove i postupke u tom procesu. Međutim, budući da bi se utvrđivanje GSV institucija trebalo temeljiti na ažurnim podacima za uzorak velikih bankarskih grupa od kojih su neke dobile odobrenje za rad u trećoj zemlji, potrebni podaci neće biti dostupni prije druge polovice svake godine. Kako bi se institucijama omogućilo da ispune zahtjeve koji proizlaze iz njihova statusa GSV institucije, zahtjevi za zaštitni sloj trebali bi se početi primjenjivati približno jednu godinu nakon što je institucija utvrđena kao GSV institucija.
(5)
U Direktivi 2013/36/EU navodi se pet kategorija za mjerenje sistemskog značaja koje se sastoje od mjerljivih pokazatelja. Kako bi se administrativno opterećenje institucija i tijela svelo na najmanju moguću mjeru, te kategorije odgovaraju kategorijama koje primjenjuje Bazelski odbor za nadzor banaka. U ovoj bi se Uredbi pri pobližem definiranju mjerljivih pokazatelja trebao primjenjivati isti pristup. Potrebno je odabrati pokazatelje koji odražavaju razne aspekte potencijalnih negativnih vanjskih učinaka propasti subjekta i njegove kritične funkcije za stabilnost financijskog sustava. Referentni sustav za ocjenjivanje sistemskog značaja trebala bi biti globalna financijska tržišta i globalno gospodarstvo.
(6)
Kako bi se odredila precizna metodologija za utvrđivanje i razvrstavanje GSV institucija u skladu s temeljnim pravilima iz Direktive 2013/36/EU, važno je jasno odrediti pojmove„relevantni subjekt”, „vrijednost pokazatelja”, „nazivnik” i „granična ocjena” i definirati ih za potrebe ove Uredbe.
(7)
Sistemski značaj svake bankarske grupe mjeren pokazateljima na konsolidiranoj osnovi trebao bi se izraziti kao pojedinačna ukupna ocjena za određenu godinu kojom se mjeri njezin položaj u odnosu na ostale subjekte u uzorku. Banke bi se na temelju te ukupne ocjene trebale utvrditi kao GSV institucije i svrstati u potkategorije na koje će se primjenjivati različiti zahtjevi za zaštitni sloj kapitala. Pri izračunavanju ocjene kao prosjeka ocjena kategorija svakoj od pet kategorija trebalo bi dodijeliti ponder 20 %. Na kategoriju zamjenjivosti trebalo bi za potrebe izračunavanja ukupne ocjene primijeniti gornju granicu s obzirom na to da se na temelju analize podataka do uključivo godine 2013. pokazalo da ta kategorija ima nerazmjerno velik utjecaj na ocjenu banaka koje su dominantne u području pružanja usluga platnog prometa, provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata i skrbništva nad imovinom.
(8)
Relevantna tijela trebala bi imati mogućnost na temelju supervizorskog prosuđivanja prebaciti GSV instituciju iz niže u višu potkategoriju ili subjekta odrediti kao GSV instituciju i ako ima nižu ukupnu ocjenu od granične ocjene najniže potkategorije. Budući da to utvrđivanje supervizorskim prosuđivanjem ima isti cilj kao redovni proces ocjenjivanja, to bi se prosuđivanje trebalo temeljiti i na kriteriju sistemskog značaja banke za globalno financijsko tržište i globalno gospodarstvo, u skladu s metodologijom koju primjenjuje Bazelski odbor za nadzor banaka. Rizik od propasti banke pritom ne bi smio biti kriterij jer je on već uzet u obzir u bonitetnim zahtjevima, među ostalim u ukupnom iznosu izloženosti riziku te, prema potrebi, u daljnjim kapitalnim zahtjevima, npr. zaštitnom sloju za sistemski rizik.
(9)
Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je EBA dostavila Komisiji.
(10)
EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtu regulatornih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analizirala je moguće povezane troškove i koristi te zatražila očitovanje Interesne skupine osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
(11)
Ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2015. jer će se zahtjev održavanja zaštitnog sloja iz članka 131. stavka 4. Direktive 2013/36/EU primjenjivati i postupno uvoditi od 1. siječnja 2016. Prema tome, kako bi institucije bile pravodobno obaviještene o primjeni zaštitnog sloja na njih i imale dovoljno vremena da osiguraju potreban kapital, GSV institucije trebalo bi utvrditi najkasnije početkom 2015.
(12)
Zahtjev za zaštitni sloj za GSV instituciju trebao bi se postupno uvoditi u razdoblju od tri godine u skladu s člankom 162. stavkom 5. Direktive 2013/36/EU: prva faza zahtjeva iz članka 162. stavka 5. točke (a) Direktive 2013/36/EU trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2016. za GSV institucije koje su relevantna tijela utvrdila početkom 2015. na temelju podataka na kraju financijskih godina prije srpnja 2014. Druga faza zahtjeva za zaštitni sloj za GSV institucije iz članka 162. stavka 5. točke (b) Direktive 2013/36/EU trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2017. za GSV institucije koje su relevantna tijela utvrdila do kraja 2015. ili najkasnije početkom 2016. na temelju podatka na kraju financijskih godina prije srpnja 2015.,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ovom se Uredbom pobliže određuje metodologija u skladu s kojom tijelo iz članka 131. stavka 1. Direktive 2013/36/EU (dalje u tekstu: „relevantno tijelo”) pojedine države članice relevantnog subjekta utvrđuje, na konsolidiranoj osnovi, kao globalnu sistemski važnu instituciju (GSV instituciju) te metodologija za definiranje potkategorija GSV institucija i njihovo svrstavanje u potkategorije na temelju njihova sistemskog značaja te, kao dio te metodologije, rokovi i podaci koji se koriste za to utvrđivanje.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„relevantni subjekt” znači matična institucija iz EU-a ili matični financijski holding iz EU-a ili matični mješoviti financijski holding iz EU-a ili institucija koja nije društvo kći matične institucije iz EU-a ili matičnog financijskog holdinga iz EU-a ili matičnog mješovitog financijskog holdinga iz EU-a;
2.
„vrijednost pokazatelja” za pokazatelje iz članka 6. i relevantne subjekte u uzorku znači pojedinačna vrijednost pokazatelja, a za banke koje su dobile odobrenje za rad u trećoj zemlji usporediva pojedinačna vrijednost koja je javno objavljena u skladu s međunarodno dogovorenim standardima;
3.
„nazivnik” za pokazatelje znači ukupan zbroj vrijednosti pokazatelja relevantnih subjekata i banaka u uzorku koji su dobili odobrenje za rad u trećoj zemlji;
4.
„granična ocjena” znači vrijednost ocjene koja određuje najnižu granicu te granice između pet potkategorija, kako je definirano u članku 131. stavku 9. Direktive 2013/36/EU.
Članak 3.
Zajednički parametri metodologije
1. EBA utvrđuje uzorak institucija ili grupa čije će se vrijednosti pokazatelja koristiti kao referentne vrijednosti koje predstavljaju globalni bankarski sektor za potrebe izračunavanja ocjena, uzimajući u obzir međunarodno dogovorene standarde, a posebno uzorak koji Bazelski odbor za nadzor banaka koristi za utvrđivanje globalnih sistemski važnih banaka, te o tome obavješćuje relevantna tijela relevantnih subjekata uključenih u uzorak do 31. srpnja svake godine.
Uzorak se sastoji od relevantnih subjekata i banaka koji su dobili odobrenje za rad u trećoj zemlji te uključuje 75 najvećih od njih, na temelju ukupne izloženosti kako je definirano u članku 6. stavku 1., te relevantne subjekte koji su određeni kao GSV institucije i banke iz trećih zemalja koje su određene kao globalne sistemski važne institucije u prethodnoj godini.
EBA isključuje ili dodaje relevantne subjekte ili banke koji su dobili odobrenje za rad u trećoj zemlji ako je to potrebno i u mjeri u kojoj je potrebno kako bi se osigurao prikladan referentni sustav za ocjenjivanje sistemskog značaja koji odražava globalna financijska tržišta i globalno gospodarstvo, uzimajući u obzir međunarodno dogovorene standarde, uključujući uzorak koji koristi Bazelski odbor za nadzor banaka.
2. Relevantno tijelo najkasnije do 31. srpnja svake godine EBA-i dostavlja vrijednosti pokazatelja za sve relevantne subjekte koji su dobili odobrenje za rad u njegovoj državi, a čija mjera izloženosti iznosi više od 200 milijardi EUR. Relevantno tijelo osigurava da su vrijednosti pokazatelja istovjetne onima koje su dostavljene Bazelskom odboru za nadzor banaka i onima koje je relevantni subjekt objavio u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1030/2014 (3). Relevantno tijelo koristi obrasce koji su u njoj utvrđeni.
3. EBA izračunava nazivnike na temelju vrijednosti pokazatelja koje je dostavilo relevantno tijelo u skladu sa stavkom 2. uzimajući u obzir međunarodno dogovorene standarde, a posebno nazivnike koje je objavio Bazelski odbor za nadzor banaka za tu godinu, i dostavlja ih relevantnim tijelima. Nazivnik pokazatelja zbroj je vrijednosti pokazatelja za sve relevantne subjekte i banke u uzorku koji su dobili odobrenje za rad u trećoj zemlji, kako su za relevantne subjekte dostavljene na temelju stavka 2. i kako su ih banke koje su dobile odobrenje za rad u trećoj zemlji objavile 31. srpnja relevantne godine.
Članak 4.
Postupak utvrđivanja
1. Relevantno tijelo najkasnije 15. prosinca svake godine izračunava ocjene relevantnih subjekata uključenih u uzorak koji je dostavila EBA, a koji su dobili odobrenje za rad u njegovoj državi. Ako relevantno tijelo u provođenju dobrog supervizorskog prosuđivanja relevantnog subjekta odredi kao GSV instituciju u skladu s člankom 131. stavkom 10. točkom (b) Direktive 2013/36/EU, ono će EBA-i u pisanom obliku dostaviti detaljno obrazloženje svoje ocjene najkasnije 15. prosinca svake godine.
2. Utvrđivanje relevantnog subjekta kao GSV institucije i svrstavanje u potkategoriju primjenjuje se od 1. siječnja druge godine nakon kalendarske godine u kojoj su određeni nazivnici u skladu s člankom 3.
Članak 5.
Utvrđivanje GSV institucije, određivanje ocjena i svrstavanje u potkategorije
1. Vrijednosti pokazatelja temelje se na podacima o kojima je relevantni subjekt izvijestio na kraju prethodne financijske godine, na konsolidiranoj osnovi, a za banke koje su dobile odobrenje za rad u trećoj zemlji na podacima objavljenima u skladu s međunarodno dogovorenim standardima. U slučaju relevantnih subjekata čiji je kraj financijske godine 30. lipnja relevantna tijela mogu koristiti vrijednosti pokazatelja na temelju stanja 31. prosinca.
2. Relevantno tijelo određuje ocjenu svakog relevantnog subjekta u uzorku kao jednostavni prosjek ocjena pojedinih kategorija, s time da najviša ocjena za kategoriju kojom se mjeri zamjenjivost iznosi 500 baznih bodova. Ocjena svake kategorije izračunava se kao jednostavni prosjek vrijednosti dobivenih dijeljenjem svake vrijednosti pokazatelja iz te kategorije nazivnikom pokazatelja koji je dostavila EBA. Ocjene se izražavaju u baznim bodovima i zaokružuju na najbliži cijeli bazni bod.
3. Najniža granična ocjena iznosi 130 baznih bodova. Potkategorije su podijeljene kako slijedi:
(a)
potkategorija 1. obuhvaća ocjene od 130 do 229 baznih bodova;
(b)
potkategorija 2. obuhvaća ocjene od 230 do 329 baznih bodova;
(c)
potkategorija 3. obuhvaća ocjene od 330 do 429 baznih bodova;
(d)
potkategorija 4. obuhvaća ocjene od 430 do 529 baznih bodova;
(e)
potkategorija 5. obuhvaća ocjene od 530 do 629 baznih bodova.
4. Relevantno tijelo relevantnog subjekta utvrđuje kao GSV instituciju ako je ocjena subjekta jednaka najnižoj graničnoj ocjeni ili viša. Odluka o određivanju relevantnog subjekta kao GSV institucije u provođenju dobrog supervizorskog prosuđivanja u skladu s člankom 131. stavkom 10. točkom (b) Direktive 2013/36/EU temelji se na ocjeni bi li propast subjekta imala značajan negativan učinak na globalno financijsko tržište i globalno gospodarstvo.
5. Relevantno tijelo GSV instituciju svrstava u potkategoriju u skladu s tom ocjenom. Odluka o prebacivanju GSV institucije iz niže u višu potkategoriju u provođenju dobrog supervizorskog prosuđivanja u skladu s člankom 131. stavkom 10. točkom (a) Direktive 2013/36/EU temelji se na ocjeni bi li propast subjekta imala veći negativan učinak na globalno financijsko tržište i globalno gospodarstvo.
6. Odluke iz stavaka 4. i 5. mogu se potkrijepiti pomoćnim pokazateljima, koji ne smiju biti pokazatelji vjerojatnosti da relevantni subjekt propadne. Te odluke sadržavaju dobro dokumentirane i provjerljive kvantitativne i kvalitativne informacije.
Članak 6.
Pokazatelji
1. Kategorija kojom se mjeri veličina grupe sastoji se od jednog pokazatelja koji odgovara ukupnoj izloženosti grupe, kako je pobliže određeno u Prilogu.
2. Kategorija kojom se mjeri povezanost grupe s financijskim sustavom sastoji se od svih sljedećih pokazatelja, kako je pobliže određeno u Prilogu:
(a)
imovina unutar financijskog sustava;
(b)
obveze unutar financijskog sustava;
(c)
vrijednosni papiri u optjecaju.
3. Kategorija kojom se mjeri zamjenjivost usluga ili financijske infrastrukture koju osigurava grupa sastoji se od svih sljedećih pokazatelja, kako je pobliže određeno u Prilogu:
(a)
imovina pod skrbništvom;
(b)
platni promet;
(c)
transakcije koje proizlaze iz pružanja usluga provedbe ponude odnosno prodaje na tržištima dužničkih i vlasničkih instrumenata.
4. Kategorija kojom se mjeri složenost grupe sastoji se od svih sljedećih pokazatelja, kako je pobliže određeno u Prilogu:
(a)
zamišljeni iznos OTC izvedenica;
(b)
imovina uvrštena u 3. razinu fer vrijednosti u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 1255/2012 (4);
(c)
vrijednosni papiri namijenjeni trgovanju i raspoloživi za prodaju.
5. Kategorija kojom se mjeri prekogranična aktivnost grupe sastoji se od sljedećih pokazatelja, kako je pobliže određeno u Prilogu:
(a)
međudržavna potraživanja;
(b)
međudržavne obveze.
6. U slučaju podataka o kojima se izvješćuje u valutama različitima od eura, relevantno tijelo primjenjuje odgovarajući tečaj uzimajući u obzir referentni tečaj koji je objavila Europska središnja banka primjenjiv na dan 31. prosinca te međunarodne standarde. Za pokazatelj platnog prometa iz stavka 3. točke (b) relevantno tijelo primjenjuje prosječne tečaje za relevantnu godinu.
Članak 7.
Prijelazne odredbe
Odstupajući od članka 3. stavka 1. prvog podstavka, EBA određuje uzorak za utvrđivanje relevantnog subjekta kao GSV institucije za 2014. godinu do 14. siječnja 2015. Relevantna tijela do 21. siječnja 2015. EBA-i dostavljaju vrijednosti pokazatelja za relevantne subjekte u tom uzorku na temelju podataka na kraju financijskih godina prije srpnja 2014. EBA na temelju tih vrijednosti pokazatelja izračunava nazivnike za 2014. godinu do 30. siječnja 2015. Relevantna tijela na temelju tih nazivnika određuju ocjene za relevantne subjekte za 2014. godinu. Ona određuju i GSV institucije i svrstavaju ih u potkategorije. Relevantna tijela do 28. veljače 2015. o utvrđenim GSV institucijama istodobno obavješćuju Komisiju, ESRB i EBA-u te objavljuju njihove nazive zajedno s ocjenama za 2014. godinu.
Odstupajući od članka 4. stavka 2., utvrđivanje relevantnog subjekta kao GSV institucije i potkategorija u koju je svrstan na temelju ocjena za 2014. godinu primjenjuju se od 1. siječnja 2016.
Članak 8.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ona se primjenjuje od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2014.