NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 418/2013
ze dne 3. května 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) („oznámení o zahájení řízení“) informovala dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „antidumpingové řízení“).
(2)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) Komise téhož dne informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, a zahájila zvláštní šetření (dále jen „antisubvenční řízení“).
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) („žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Evropské unii (dále jen „Unie“). Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení šetření oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, známé dovozce a uživatele a indické orgány.
(5)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají ke slyšení zvláštní důvody, byly vyslechnuty.
(6)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii účastnících se řízení a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla přiměřeně omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního řízení.
1.2.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(7)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby poskytli informace určené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patří do stejné skupiny, a sedm z nich požádalo o individuální zjišťování v případě, že nebudou zařazeni do vzorku. Patnáct těchto spolupracujících společností nahlásilo vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie během období šetření. Vzorek byl proto vybrán na základě informací poskytnutých těmito patnácti vyvážejícími výrobci.
(9)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek sestával ze dvou samostatných společností a jedné skupiny složené ze čtyř společností ve spojení; společnosti ve vzorku společně představovaly více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(10)
Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru reprezentativního vzorku. K výběru vzorku nebyly podány žádné připomínky.
(11)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na přiměřený počet společností, který bylo možno ve stanovené lhůtě prošetřit. Společnosti, jež byly předmětem tohoto šetření, jsou uvedeny 19. bodě odůvodnění.
(12)
Jak bylo mimoto uvedeno v 8. bodě odůvodnění, bylo původně obdrženo sedm žádostí o individuální zjišťování. Z tohoto důvodu se usuzovalo, že by v této fázi individuální zjišťování znamenalo neúměrné zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(13)
Žádosti vývozců, kteří ve stanovených lhůtách poskytli potřebné informace, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o nichž bylo před zahájením šetření Komisi známo, že v Unii vyrábějí dráty z nerezavějící oceli. Komise vzorek vybrala na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. K navrhovanému vzorku nebyly obdrženy žádné připomínky. Analýza odpovědí na dotazník ukázala, že jeden vybraný výrobce v Unii má společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Tato společnost ve spojení byla proto rovněž zařazena do vzorku. Uvedených šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % celkové odhadované výroby v Unii. Má se za to, že vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli informace.
(16)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení. Komise na základě nejvyššího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představovaly 23,8 % indického dovozu do Unie během období šetření. Dva výrobci zařazení do vzorku však neposkytli odpověď na dotazník. V této fázi šetření nebylo proto možno výběr vzorku použít a v dalším průběhu šetření budou dovozci znovu požádáni o spolupráci.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům v Indii (jejich skupinám) zařazeným do vzorku a vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří vyvážejících výrobců v Indii (jejich skupin) zařazených do vzorku a rovněž od dvou vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho dovozce, který není ve spojení, a tří uživatelů.
(19)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, újmy způsobené tímto dumpingem a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itálie
-
skupina Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
-
skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3 Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli obsahující:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z Indie.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběných v Indii, avšak rovněž v Unii. Tato strana rovněž tvrdila, že na rozdíl od většiny typů vyvážených z Indie do Unie nejsou tyto technické typy běžnými komoditami, nýbrž představují specifické typy výrobku vyráběné pro zvláštní užití v určitých jakostních třídách oceli a s určitými průměry, a stávající šetření by se na ně proto nemělo vztahovat.
(23)
V této fázi se zdá, že definice výrobku pokrývá i tyto technické typy a že tyto technické typy mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy dotčeného výrobku. Mimoto se zdá, že tyto typy vyrábějí rovněž výrobci v Unii, a proto tyto technické typy spadají do působnosti stávajícího šetření.
2.2 Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Předběžně se proto tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(25)
Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že všichni z nich poskytli některé informace, které nelze považovat za spolehlivé.
(26)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že náklady uvedené v jeho odpovědi na dotazník nebyly v souladu a nemohly být odsouhlaseny s náklady vykázanými v interním účetním systému výrobce.
(27)
Vyvážející výrobce tvrdil, že zjištěné rozdíly mezi náklady nahlášenými Komisi a náklady zjištěnými v interním účetním systému během inspekce na místě byly způsobeny chybami při evidenci transakcí a rozdíly v účetních metodách, zejména co se týká spotřeby surovin. Vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním účetním systému nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Ačkoli vyvážející výrobce používá stejný účetní systém po dobu několika let, tvrdil, že by Komise měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník, a nikoli údajů o nákladech, které jsou obsaženy v interním účetním systému společnosti.
(28)
Je třeba podotknout, že ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy poskytnutými vyvážejícím výrobcem, během inspekce na místě nebylo možné provést odsouhlasení, a tudíž zjistit souvislost mezi nákladovými tabulkami vyhotovenými výslovně pro účely tohoto šetření a údaji obsaženými v interním účetním systému. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely tohoto antidumpingového šetření měly použít údaje zjištěné v účetním systému vyvážejícího výrobce.
(29)
Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které zmíněný vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v jeho interním účetním systému.
(30)
V případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin nahlášené Komisi v odpovědi na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v těchto dvou zdrojích liší. Komise podotýká, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného produktu. Nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit výpočty nákladů a prodejních cen jednotlivých typů výrobků, a mohly by proto být zavádějící.
(31)
Vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli.
(32)
Komise však podotýká, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotýká, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutné považovat předběžně za zavádějící.
(33)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba veškerých surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(34)
V případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že se v těchto dvou zdrojích liší rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(35)
Vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutno považovat za zavádějící.
(36)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(37)
Každý vyvážející výrobce obdržel individuální dopis uvádějící konkrétní a podrobné důvody, kvůli nimž se usuzovalo, že některé údaje uvedené v odpovědi na dotazník nelze uznat. Vyvážející výrobci byli rovněž informováni o tom, že Komise hodlá prozatímní zjištění založit na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(38)
Všem třem vyvážejícím výrobcům byla dána možnost se vyjádřit a požádat o slyšení a všichni tři byli vyslechnuti. Tito vyvážející výrobci podali rovněž písemné připomínky ohledně možného použití článku 18 základního nařízení. Navzdory vysvětlením získaným od společností nebylo možné objasnit uspokojivě výše popsané problémy, které vedly k nahrazení některých poskytnutých informací dostupnými údaji.
3.2 Běžná hodnota
(39)
Pro stanovení běžné hodnoty Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda byl obdobný výrobek prodáván nezávislým zákazníkům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že celkový prodej obdobného výrobku ze strany každého výrobce zařazeného do vzorku na domácím trhu byl reprezentativní.
(40)
Pro výrobce zařazené do vzorku s celkovým reprezentativním domácím prodejem poté Komise určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(41)
Jak je však objasněno v oddíle 3.1, u dvou vyvážejících výrobců bylo popsané srovnání provedeno na základě veškerých výrobků místo zvláštního srovnání podle jednotlivých typů výrobku.
(42)
U každého typu výrobku prodávaného výrobci zařazenými do vzorku na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaný na domácím trhu nezávislým zákazníkům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu totožného nebo srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých výrobců zařazených do vzorku mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým zákazníkům na domácím trhu v období šetření.
(44)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu během období šetření bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(45)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku, který se uskutečnil v období šetření.
(46)
Pokud byly všechny typy výrobku prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(47)
Pokud neexistoval žádný prodej obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud nebyl tento typ výrobku prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(48)
Běžná hodnota byla vypočítána připočtením vážených průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a váženého průměru zisku dosaženého vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v období šetření k průměrným výrobním nákladům během období šetření, které byly v případě potřeby upraveny. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před použitím v testu týkajícím se běžného obchodního styku a při početním určování běžné hodnoty upraveny, jak je objasněno v oddíle 3.1.
(49)
Každá společnost obdrží své podrobné individuální výpočty použité k určení běžných hodnot a bude mít možnost se k nim vyjádřit.
3.3 Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým zákazníkům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(51)
Pokud byl dotčený výrobek vyvážen přímo pro nezávislé zákazníky v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(52)
Jestliže se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým zákazníkům v Unii. V těchto případech byly provedeny úpravy u všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem, včetně cel a daní a rovněž prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení a přiměřené ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě ziskového rozpětí dosaženého nezávislým dovozcem dotčeného výrobku.
3.4 Srovnání
(53)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, námořní přepravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, úvěry, slevami a provizemi, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5 Dumpingová rozpětí
(56)
Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku.
(57)
V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení nebylo kvůli použití článku 18 základního nařízení na všechny tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku možné stanovit u spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazení do vzorku, dumpingové rozpětí na základě průměrného dumpingového rozpětí pro společnosti zařazené do vzorku.
(58)
V tomto případě se považovalo za vhodné určit předběžně dumpingové rozpětí použitelné na spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku na základě jejich vývozní ceny zjištěné podle dovozních statistik Eurostatu a průměrné běžné hodnoty stanovené pro indické výrobce zařazené do vzorku, jestliže průměrná běžná hodnota nebyla dotčena použitím článku 18 základního nařízení.
(59)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočítané pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na 28,0 %.
(60)
Co se týká všech ostatních vyvážejících výrobců v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z Indie odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 32,3 %.
(62)
Na základě toho činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
(v %)
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Raajratna Metal Industries
32,3
Skupina Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
28,0
Všechny ostatní společnosti
32,3
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1 Výrobní odvětví Unie
(63)
Obdobný výrobek vyrábělo 27 výrobců v Unii. Mělo se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Výroba v Unii
(64)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, například informace uvedené v podnětu, údaje získané od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědi na dotazník poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(65)
Je třeba uvést, že v definici výrobního odvětví Unie je zařazen rovněž výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření.
(66)
Na tomto základě se celková výroba v Unii v období šetření odhadovala přibližně na 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se při šetření nepřihlásili.
4.3 Výběr vzorků výrobců v Unii
(67)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno šest výrobců v Unii představujících 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1 Spotřeba v Unii
(68)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a celkového dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, hlavní suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými negativními dopady finanční krize, což ve zmíněném roce společně vedlo k obzvláště nízké úrovni spotřeby v Unii. Situace na trhu se však zlepšila, jak ukazuje následující tabulka, a spotřeba v Unii mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2 Dovoz z dotčené země do Unie
5.2.1 Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(69)
V posuzovaném období se dumpingový dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyvíjel s ohledem na objem a podíl na trhu takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem
16 847
29 053
36 720
35 398
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu (v %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(70)
Objem dovozu z Indie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 110 %. Nárůst byl obzvláště silný mezi rokem 2009 a 2010, kdy dovoz z Indie vzrostl o 72 %, přičemž spotřeba v Unii vzrostla o 42 %. Ačkoli se spotřeba mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v témže období dále významně vzrostl, a sice o 22 %.
(71)
Podíl dumpingového dovozu z Indie na trhu v posuzovaném období významně vzrostl, a sice o 40 %.
5.2.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(72)
Jak bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, jedna strana vyjádřila obavy ohledně skutečnosti, že antidumpingový dotazník neumožňoval rozlišit určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle jejího názoru odlišné.
(73)
Tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením škály tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN) tak, aby bylo při šetření možné jednoznačně identifikovat příslušné typy, zejména za účelem srovnání cen. V této fázi bylo při šetření zjištěno, že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto vysoce technických typů. Podotýká se však, že změny PCN zajistily, že ceny určitých typů výrobku byly přímo srovnány s cenami podobných typů výrobku.
(74)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(75)
Průměrná cena dovozu z Indie se v posuzovaném období zvýšila o 35 %, byla však nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v témže období (viz 93. bod odůvodnění). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení podílu indických vývozců na trhu v témže období, konkrétně o 40 %.
(76)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými indickými výrobci zařazenými do vzorku prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(77)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dumpingového dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 15 %. Nižší ceny dumpingového dovozu v porovnání s cenami Unie v posuzovaném období objasňují významný nárůst objemu indického dovozu a vysoký podíl dovozu z Indie na trhu mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Předběžné poznámky
(78)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení bylo v rámci zkoumání dopadu dumpingového dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie provedeno posouzení veškerých hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(79)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, pro posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(80)
Za účelem analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými faktory újmy. V tomto ohledu je hospodářská situace výrobního odvětví Unie posouzena na základě a) makroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a na základě b) mikroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Je třeba uvést, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů získaných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(82)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(83)
Tendence týkající se výroby v Unii, výrobní kapacity a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity (v %)
43
57
56
56
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(84)
Výroba v Unii v posuzovaném období vzrostla o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(85)
Zatímco se využití kapacity zlepšilo a v posuzovaném období vzrostlo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita byla v posuzovaném období v zásadě stálá.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(86)
Tendence týkající se objemů prodeje, podílu na trhu a růstu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu (v %)
67,6
66,6
63,1
62,9
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Po značném nárůstu mezi rokem 2009 a 2010 v souvislosti se zvyšující se spotřebou objem prodeje zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, oslabil, a netěžil z trvalého růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se odráží rovněž ve stoupající tendenci u stavu zásob na konci roku, který v posuzovaném období vzrostl celkem o 41 %, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění.
(88)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mimoto v posuzovaném období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory silnému růstu spotřeby o 50 %.
(89)
Jak je uvedeno v 68. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšila o 50 %, přičemž objem dumpingového dovozu v témže období významně vzrostl o 110 %, jak je zmíněno v 70. bodě odůvodnění. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl proto částečně absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii v témže období vzrostl o 40 %. To prokazuje, že kvůli zvyšujícímu se podílu dumpingového dovozu na trhu nemohlo výrobní odvětví Unie plně využít růst spotřeby v Unii.
c) Zaměstnanost a produktivita
(90)
Navzdory složité finanční situaci popsané níže v 94.-99. bodě odůvodnění byla v posuzovaném období zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie poměrně stálá. Vzhledem k vyššímu objemu výroby (viz 84. bod odůvodnění), vzrostla v témže období produktivita, měřená jako objem výroby v tunách na jednoho zaměstnance za rok, o 30 %, což naznačuje, že výrobní odvětví Unie vyvíjelo značné úsilí o zvýšení efektivnosti.
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(91)
Výše uvedená dumpingová rozpětí u tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jsou vyšší než nepatrná (viz 62. bod odůvodnění). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem týkajícím se odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cen dumpingového dovozu z Indie nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(92)
Připomíná se, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena dumpingová a antisubvenční opatření (4). Vzhledem k časovému odstupu mezi skončením platnosti opatření, která byla zavedena v roce 1999, a stávajícím šetřením však nejsou k dispozici žádné údaje, jež by umožnily posoudit účinky dřívějšího dumpingu. Šetření každopádně nepřineslo žádné důkazy, že výrobní odvětví dosud překonává účinky dřívějšího dumpingu.
5.3.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(93)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostly o 34 %. Tento nárůst odráží celkový růst nákladů na suroviny, k němuž v tomto výrobním odvětví došlo v témže období. V roce 2011 a během období šetření se výrobcům v Unii podařilo zvýšit ceny pouze mírně za účelem uhrazení rostoucích výrobních nákladů, což postačovalo k zachování ziskovosti v roce 2011 mírně nad 1 % a v období šetření na hranici rentability. Jak prokazují údaje obsažené ve výše uvedené tabulce, ani významné zvýšení prodejní ceny neumožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně zisku.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro zákazníky, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
b) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(94)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(95)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 byli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve ztrátě, v roce 2010 se však začali zotavovat v souladu se zvýšením spotřeby o 50 %, jak bylo popsáno v 68. bodě odůvodnění. I když se ziskovost mírně zvýšila, úrovně zisku ve výši 0,2 % značně zaostávaly za přiměřenou úrovní ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jelikož se usuzovalo, že odpovídá rozpětí, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Toto 5% ziskové rozpětí před zdaněním se mimoto považovalo za odpovídající minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků v témže odvětví.
(96)
V období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout hranice rentability; cenový tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz, jim však znemožňoval přizpůsobit ceny nákladům, a tudíž dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci vysvětluje rovněž skutečnost, že se výrobek, který je předmětem šetření, považoval za běžnou komoditu, a ceny jsou tudíž hlavním faktorem, jimž se řídí výběr zákazníků.
(97)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě obchodních transakcí, byl až do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesl o 34 %.
(98)
Vývoj ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období omezil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do své činnosti a narušil jejich rozvoj. V důsledku toho byla omezena schopnost výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady. Ačkoli se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit v roce 2010 určité investice související s obdobným výrobkem, tyto se poté snížily, zejména během období šetření, kdy v porovnání s úrovněmi v roce 2010 klesly o 51 %. Ačkoli návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic, byla v roce 2011 kladná, v období šetření se významně snížila o 5,9 procentního bodu a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(99)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že finanční výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku byly během období šetření poněkud nejisté.
c) Zásoby
(100)
Výše zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období zvýšila o 41 %; jejich nárůst se časově shoduje se ztrátou podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
d) Náklady práce
(101)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období mírně zvýšily, nepředstavují proto rozhodující faktor nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4 Závěr ohledně újmy
(102)
Šetřením bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie nemělo plně prospěch z růstu spotřeby v posuzovaném období, a zejména v období šetření. Zpočátku, mezi rokem 2009 a 2010, se většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie do značné míry zlepšila, posléze však jejich hospodářská situace stagnovala, či se dokonce zhoršila.
(103)
V kontextu rostoucího trhu se některé ukazatele, například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, mezi rokem 2009 a 2010 významně zvýšily, od roku 2010 však zaznamenaly oslabení. K této situaci došlo navzdory trvalému růstu spotřeby.
(104)
Ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost, byly mimoto významně ovlivněny cenovým tlakem na trhu Unie, zejména v období šetření. Mezi rokem 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie s to zvýšit dostatečně své ceny, aby mohlo uhradit výrobní náklady. Ziskovost se mezi rokem 2009 a 2011 zlepšovala a v roce 2011 dosáhlo výrobní odvětví mírného zisku ve výši 1,4 %, v období šetření se však ziskovost začala opět zhoršovat a dosáhla pouze hranice rentability. To znamená, že byla omezena rovněž schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál a zotavit se.
(105)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžně závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
6.2 Účinek dumpingového dovozu
(107)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 50 % a že současně se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Nárůst dumpingového dovozu se na druhé straně časově shodoval s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(108)
Co se týká cenového tlaku na trhu Unie v posuzovaném období, bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku nižších cen v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření v průměru o 15 % vzrostl podíl indického dumpingového dovozu na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Úbytek podílu na trhu ukazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo využít vyšší spotřebu pouze v omezeném rozsahu.
(109)
Vzhledem k rostoucím výrobním nákladům se výrobní odvětví Unie pokoušelo zvýšit jednotkovou cenu účtovanou zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění. Kvůli cenovému tlaku, který vyvíjel rostoucí objem dumpingového indického dovozu, jak bylo uvedeno výše, nebylo zvýšení ceny dostatečné k uhrazení rostoucích nákladů, takže výrobní odvětví Unie nebylo s to dosáhnout uspokojivých úrovní zisku, jež lze považovat za nezbytné pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že prudký nárůst dumpingového dovozu z Indie s cenami, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu v podstatné újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena.
6.3 Účinek jiných činitelů
6.3.1 Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
Čínská lidová republika (ČLR)
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,8
7,3
8,3
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,7
4,7
4,6
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7
3,6
3,2
3,2
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6
17,9
18,2
19,1
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Kromě dumpingového dovozu z Indie, který představoval 48 % veškerého dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly rovněž další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Koreje a Švýcarska, jež bylo nutné v rámci příčinné souvislosti přezkoumat.
(112)
Šetřením bylo prokázáno, že během posuzovaného období, a zejména v období šetření byly průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců vyšší než prodejní ceny indických vyvážejících výrobců a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Jejich podíl na trhu se mimoto v období šetření snížil o 0,5 resp. 1,6 procentního bodu.
(113)
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval v posuzovaném období rostoucí tendenci. Šetření však prokázalo, že sortimentní skladba čínského dovozu je jiná a že čínské výrobky nesoutěží přímo s výrobky výrobního odvětví Unie nebo s výrobky pocházejícími z Indie. Usuzovalo se proto, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Případný dopad dovozu z Číny na újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byl proto minimální.
(114)
Jeden vyvážející výrobce však uvedl, že by do tohoto šetření měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska.
(115)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že ve fázi zahájení řízení nebyly a dosud nejsou k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu pocházejícího z výše zmíněných zemí. I kdyby existovaly důkazy odůvodňující šetření týkající se ostatního dovozu, rozdílné zacházení, které spočívá v zahájení antidumpingového řízení týkajícího se pouze indického dovozu, by se nepovažovalo za diskriminační. Tvrzení, že by tyto země měly být zahrnuty do šetření, proto není opodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významně k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
6.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(117)
Celkový vývoz dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz v období šetření představoval 7 % výroby a ceny vývozu byly v témže období o 36 % vyšší než cena na trhu EU. Na základě těchto skutečností lze vyvodit závěr, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.3 Hospodářská krize a ceny surovin
(118)
Jak bylo uvedeno v 68. bodě odůvodnění, v roce 2009 byla spotřeba obzvláště nízká kvůli mimořádně vysoké ceně niklu a dopadům hospodářské krize. Tato situace jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010 je výkonnost levného dumpingového dovozu v protikladu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(119)
Šetřením bylo prokázáno, že i během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít rostoucí spotřebu a v průběhu celého posuzovaného období přicházelo o podíly na trhu, zatímco dumpingový indický vývoz získal větší podíl na trhu.
(120)
Ačkoli hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět k nedostatečné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze celkově mít za to, že měly takový dopad, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
6.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(121)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období došlo k významnému nárůstu objemu dumpingového dovozu pocházejícího z Indie a jeho podílu na trhu (o 110 % resp. 40 %). Také bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly trvale nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 15 %).
(122)
Uvedený růst objemu dumpingového dovozu z Indie a jeho podílu na trhu se časově shodoval se slabou finanční situací výrobního odvětví Unie, zejména od roku 2010. Navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo výrobní odvětví Unie přenést v uspokojivé výši vyšší výrobní náklady na své zákazníky, a finanční ukazatele, jako je ziskovost, peněžní tok a investice, byly proto na nízkých úrovních.
(123)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(124)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Obecné poznámky
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému zjištění dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Výrobní odvětví Unie tvoří 27 známých výrobců, kteří představují veškerou výrobu obdobného výrobku v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 osob.
(127)
Jeden výrobce v Unii představující relativně malý podíl výroby v Unii, který měl společnost ve spojení v Indii, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce rovněž tvrdil, že by neměly být zahrnuty vysoce technické výrobky a že uložení stejných opatření na tento typ výrobku není v zájmu Unie.
(128)
Jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění, tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením PCN, jež v šetření jednoznačně určují tyto typy. V této fázi však bylo šetřením zjištěno, že se šetření vztahovalo na vysoce technické výrobky a že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto typů výrobku. Obavy, které vyjádřil tento výrobce, se proto nepovažovaly za opodstatněné a jeho tvrzení bylo zamítnuto.
(129)
Bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Připomíná se, že se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít plně rostoucí spotřebu a finanční situace výrobního odvětví Unie byla nejistá.
(130)
Předpokládá se, že uložením antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(131)
Lze rovněž očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie umožní získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v posuzovaném období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření výrobnímu odvětví umožní zachovat a dále zvýšit jeho úsilí o nákladovou efektivnost.
(132)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k dalšímu úbytku podílu na trhu a že by se ziskovost výrobního odvětví Unie zhoršila.
(133)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření na dovoz pocházející z Indie bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3 Zájem uživatelů
(134)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Na dotazníky odpověděli pouze tři uživatelé představující přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětví zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a zařízení společného stravování, v odvětví domácích spotřebičů a automobilovém průmyslu.
(135)
Nákupy z Indie tvořily v průměru přibližně 67 % jejich celkových nákupů dotčeného výrobku a Indie představovala výhradní zdroj dodávek pouze pro jednoho uživatele. V období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu zahrnujícího dotčený výrobek 54 % jejich celkového obratu.
(136)
Šetřením bylo prokázáno, že v období šetření byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, vyšší než 9 % obratu.
(137)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě obdržených odpovědí uživatelů na dotazník a celkového trhu Unie pro dotčený výrobek a obdobný výrobek. Za předpokladu, že na trhu Unie nastane ta nejméně příznivá situace, tj. že zvýšení cen nebude možné přenést na distribuční řetězec a že uživatelé budou v Indii nadále pořizovat dřívější množství, by dopad cla na ziskovost uživatelů znamenal snížení přibližně o 1,2 procentního bodu.
(138)
Je nutno podotknout, že jeden uživatel zastával k šetření neutrální postoj, jelikož se domníval, že uložení opatření nebude mít žádný významný účinek na tržní ceny, poněvadž případné vyšší ceny by absorbovali distributoři.
(139)
Jiný uživatel vyjádřil obavy, že by případné uložení opatření postihlo rovněž určité typy výrobku, které se již v Unii nevyrábějí. Šetření však prokázalo, že se typy výrobku, které uvedl zmíněný uživatel, v Unii stále vyrábějí a že poptávka po těchto typech jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Mimoto je třeba zmínit, že v posuzovaném období nevyužívali výrobci v Unii plně svou výrobní kapacitu, a proto by v případě vyšší poptávky bylo možno výrobu odpovídajícím způsobem zvýšit.
(140)
Je nutno podotknout, že jelikož je dotčený výrobek standardizovaný, pokud jde o odvětví a užití, mohou uživatelé snadno změnit své zdroje dodávek, co se týká jakosti nebo ceny výrobku. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí a ani z Indie, jakmile budou odstraněny rušivé účinky způsobené dumpingem.
(141)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem lze mít za to, že i když opatření uložená na indický dovoz budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, celkový dopad na uživatele bude omezený.
7.4 Zájem dovozců
(142)
Spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla omezená. Informace pro výběr vzorku poskytlo devět dovozců, spolupracoval však pouze jeden z nich. Na tuto společnost připadalo přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření. Společnost vyjádřila nesouhlas s uložením opatření, jelikož Indie je jejím zdaleka nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoli by uložení opatření mělo negativní dopad na její ziskovost v důsledku vyšších nákladů, měla by být dovážející společnost schopna přenést vyšší náklady alespoň částečně na své zákazníky.
(143)
Dovozci by mimoto mohli přejít na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a ostatních vyvážejících zemí.
(144)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření nebude mít na zájem dovozců významný negativní dopad.
7.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(145)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Indie.
(146)
Při posouzení celkového dopadu antidumpingových opatření na trh Unie se mimoto zdá, že kladné dopady, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(147)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(148)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(150)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočtena na základě srovnání vážené průměrné ceny dumpingového dovozu stanovené pro účely výpočtu cenového podbízení v 77. bodě odůvodnění a ceny výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla stanovena připočtením přiměřené úrovně zisku k výrobním nákladům. Cílové rozpětí zisku bylo prozatímně stanoveno ve výši 5 %, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění.
(151)
Veškeré rozdíly zjištěné tímto porovnáním byly poté vyjádřeny jako procento průměrné celkové dovozní ceny CIF, viz 154. bod odůvodnění.
8.2 Prozatímní opatření
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie uložit prozatímní antidumpingová cla, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(153)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5), nesmí být na jeden výrobek uloženo současně antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Všechny programy subvencování, jimiž se zabývá nařízení o uložení prozatímních antisubvenčních opatření (6), se týkají vývozních subvencí. Příslušné sazby prozatímního antidumpingového cla u dotčených spolupracujících výrobců jsou proto odpovídajícím způsobem upraveny.
(154)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby prozatímního antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy, dumpingových rozpětí a sazeb vyrovnávacího cla. Navrhované antidumpingové clo proto činí:
(v %)
Společnost
Rozpětí újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba vyrovnávacího cla
Prozatímní antidumpingové clo
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Skupina Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
24,0
28,0
3,8
20,2
Všechny ostatní společnosti
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(156)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být zaslány Komisi (7) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(157)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(158)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházejících z Indie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
22,9
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
24,4
B780
Společnosti uvedené v příloze
20,2
B781
Všechny ostatní společnosti
27,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se dotčené strany mohou ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost vyjádřit k jeho uplatňování.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
32013R0418
L 126/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 418/2013
od 3. svibnja 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1 Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 10. kolovoza 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka („antidampinški postupak”) u vezi s uvozom u Europsku uniju („Unija”) određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije („dotični proizvod”).
(2)
Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i započela zaseban ispitni postupak („postupak protiv subvencioniranog uvoza”).
(3)
Antidampinški ispitni postupak pokrenut je nakon pritužbe koju je 28. lipnja 2012. podnijela Europska konfederacija industrije željeza i čelika (Eurofer) („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih žica od nehrđajućeg čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2 Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(4)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike i korisnike te tijela Indije.
(5)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(6)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, nepovezanih uvoznika i proizvođača iz Unije uključenih u postupak, i s ciljem zaključenja ispitnog postupka u zakonskom roku, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da je odlučila ograničiti na razumni broj proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji bi se ispitali odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe (navedeni se postupak naziva i „odabir uzoraka”).
1.2.1 Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ
(7)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, zatraženo je od svih proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji da se jave i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
Ukupno je 18 proizvođača izvoznika, od kojih neki pripadaju istoj grupaciji, dostavilo tražene informacije i pristalo na uključenje u uzorak, a sedmorica od njih zatražila su individualno ispitivanje u slučaju da ih se ne uključi u uzorak. 15 od tih trgovačkih društava koja surađuju prijavila su izvoz žica od nehrđajućeg čelika u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Stoga je uzorak odabran na temelju informacija koje je dostavilo 15 proizvođača izvoznika.
(9)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od dva individualna trgovačka društva i jedne grupacije trgovačkih društava koju čine četiri povezana trgovačka društva, a koji zajedno predstavljaju više od 63 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
(10)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, konzultirani su svi poznati dotični proizvođači izvoznici i tijela dotične zemlje o odabiru reprezentativnog uzorka. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
(11)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 9., uzorak je bio ograničen na razumni broj trgovačkih društava koja je bilo moguće ispitati u raspoloživom vremenu. Trgovačka društva ispitana za potrebe ispitnog postupka navedena su u donjoj uvodnoj izjavi 19.
(12)
Štoviše, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 8., na početku je primljeno 7 zahtjeva za individualnim ispitivanjem. Stoga se smatralo da bi u ovoj fazi individualno ispitivanje bilo nepotrebno teško i da bi spriječilo pravovremeni dovršetak ispitnog postupka.
(13)
Međutim, zahtjevi izvoznikâ koji su dostavili potrebne informacije u rokovima ispitat će u kasnijoj fazi ispitnog postupka.
1.2.2 Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(14)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođačâ iz Unije. Taj se uzorak na početku sastojao od pet proizvođača koji su bili poznati Komisiji prije pokretanja ispitnog postupka kao proizvođači žica od nehrđajućeg čelika u Uniji. Komisija je odabrala uzorak na temelju prodaje, obujma proizvodnje i zemljopisnog smještaja. Zainteresirane stranke također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Nisu primljeni komentari o predloženom uzorku. Analiza odgovora na upitnik pokazala je da je jedan odabrani proizvođač iz Unije imao povezani društvo koje je također bilo uključeno u proizvodnju i prodaju žica od nehrđajućeg čelika. Stoga je navedeno trgovačko društvo, također, uključeno u uzorak. Tako je šest proizvođača iz Unije u uzorku činilo 46,5 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije. Uzorak se smatra reprezentativnim za industriju Unije.
1.2.3 Odabir uzoraka uvoznikâ
(15)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, zatraženo je od svih nepovezanih uvoznika da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(16)
Ukupno je devet nepovezanih uvoznika dostavilo zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Komisija je odabrala uzorak od tri trgovačka društva koja su činila 23,8 % indijskog uvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju. Međutim, dva uvoznika odabrana u uzorak nisu dostavila odgovore na upitnik. Stoga se odabir uzoraka u ovoj fazi ispitnog postupka nije mogao primijeniti, a suradnja će se ponovno zatražiti od uvoznikâ u kasnijoj fazi ispitnog postupka.
1.2.4 Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere
(17)
Upitnici su poslani trima (grupacijama) proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku i proizvođačima izvoznicima koji su zatražili individualno ispitivanje, šestorici proizvođača iz Unije u uzorku, trojici nepovezanih uvoznika u uzorku i devetorici poznatih korisnika.
(18)
Upitnici su primljeni od tri (grupacije) proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku i dvojice proizvođača izvoznika koji su zatražili individualno ispitivanje, šestorice proizvođača iz Unije u uzorku, jednog nepovezanog uvoznika u uzorku i trojice korisnika.
(19)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih stranaka:
proizvođači iz Unije:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Njemačka;
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španjolska;
-
Rodacciai SPA, Milano, Italija;
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italija;
-
Grupacije Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francuska,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Njemačka.
proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat;
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra;
-
Grupacije Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra.
1.3 Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(20)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2011. do 31. ožujka 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje trendova bitnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1 Dotični proizvod
(21)
Dotični proizvod su žice od nehrđajućeg čelika s masenim udjelom:
-
2,5 % ili više nikla, osim žice s masenim udjelom nikla od 28 % ili više, ali najviše 31 % nikla i 20 % ili više, ali najviše 22 % kroma,
-
manje od 2,5 % nikla, osim žice s masenim udjelom kroma od 13 % ili više, ali najviše 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali najviše 6 % aluminija,
trenutačno obuhvaćene oznakama KN 72 230 019 i 72 230 099, podrijetlom iz Indije.
(22)
Jedna je stranka tvrdila da postoje takozvane „visokotehnološke” vrste proizvoda koje se razlikuju od ostalih vrsta dotičnog proizvoda proizvedenog u Indiji, ali i u Uniji. Nadalje je tvrdila da za razliku od većine vrsta koje se izvoze iz Indije u Unije, tehnološke vrste nisu potrošna roba, nego specifične vrste proizvoda koje se proizvode za specifične namjene s određenim stupnjevima kvalitete čelika i određenim promjerima i ne bi trebale biti predmet ispitnog postupka.
(23)
U ovoj se fazi čini da su tehnološke vrste dio definicije proizvoda i da imaju slična osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva u usporedbi s drugim vrstama dotičnog proizvoda. Štoviše, čini se da te vrste proizvode i proizvođači iz Unije, stoga su tehnološke vrste obuhvaćene opsegom ispitnog postupka.
2.2 Istovjetni proizvod
(24)
Utvrđeno je da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te namjene. Stoga se privremeno smatra da su istovjetni za potrebe članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1 Uvod
(25)
Tijekom posjeta radi provjere u poslovnim prostorijama trojice indijskih proizvođača izvoznika u uzorku i naknadne analize prikupljenih informacija, utvrđeno je da su svi dostavili informacije koje se ne mogu smatrati pouzdanima.
(26)
U slučaju jednog proizvođača izvoznika, Komisija je utvrdila da troškovi prijavljeni u njegovom odgovoru na upitnik nisu u skladu s troškovima koji su evidentirani u unutarnjem računovodstvenom sustavu proizvođača i ne mogu se s njima usporediti.
(27)
Proizvođač izvoznik je tvrdio da su promatrane razlike između troškova prijavljenih Komisiji i troškova utvrđenih u unutarnjem računovodstvenom sustavu tijekom posjeta radi prodaje bile posljedica pogrešaka u evidentiranju transakcija i razlika u računovodstvenim metodama, posebno u pogledu potrošnje sirovina. Proizvođač izvoznik tvrdio je da podaci u unutarnjem računovodstvenom sustavu nisu pouzdani i da se ne bi trebali koristiti za potrebe ispitnog postupka. Iako je proizvođač izvoznik koristio isti računovodstveni sustav nekoliko godina, tvrdio je da bi Komisija trebala temeljiti svoju analizu na troškovima prijavljenima u odgovoru na uzorak, a ne na podacima u unutarnjem računovodstvenom sustavu trgovačkog društva.
(28)
Trebalo bi napomenuti da, iako su podaci sadržani u unutarnjem računovodstvenom sustavu bili u skladu s revidiranim financijskim izvještajima koje je dostavio proizvođač izvoznik, tijekom posjeta radi provjere nije se mogla napraviti usporedba, a tako i veza između troškovnih tablica pripremljenih za trenutačni ispitni postupak i podataka sadržanih u unutarnjem računovodstvenom sustavu. Stoga se, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, smatra da bi informacije utvrđene u računovodstvenom sustavu proizvođača izvoznika trebalo koristiti za potrebe antidampinškog ispitnog postupka.
(29)
Zbog toga je Komisija privremeno prilagodila podatke o troškovima koje je dostavio navedeni proizvođač izvoznik u svojem odgovoru na upitnik korištenjem činjenica dostupnih u njegovom unutarnjem računovodstvenom sustavu.
(30)
U slučaju drugog proizvođača izvoznika, Komisija je utvrdila da nabava i potrošnja sirovine prijavljene Komisiji u njegovom odgovoru na upitnik nisu potkrijepljene podacima utvrđenim u sustavu upravljanja zalihama navedenog proizvođača. Posebno se činilo da je distribucija prema stupnju kvalitete čelika bila drukčija u dva izvora. Komisija napominje da je stupanj kvalitete čelika ključan čimbenik u određivanju troška gotovog proizvoda. Nepouzdane informacije o stupnju kvalitete čelika mogle bi ozbiljno poremetiti izračune troškova i prodajne cijene pojedinih vrsta proizvoda i stoga bi mogle biti obmanjujuće.
(31)
Međutim, proizvođač izvoznik tvrdio je da su računalni spisi koji sadrže podatke o nabavi sirovine i koje je Komisija prikupila tijekom posjeta radi provjere bili nepotpuni, jer su druge jedinice u trgovačkom društvu dodatno nabavljale sirovinu, no ta nabava nije bila evidentirana i nije uključena u računalni spis koji je Komisija prikupila tijekom posjeta radi provjere i ispitala. Nadalje je proizvođač izvoznik tvrdio da su utvrđene razlike u količinama stupnjeva kvaliteta čelika bile posljedica činjenice da su se neki stupnjevi kvalitete čelika djelomično preklapali s drugima i da se neki dijelovi postupka proizvodnje nisu mogli slijediti na razini pojedinih stupnjeva kvalitete čelika.
(32)
Međutim, Komisija napominje da se gornjim tvrdnjama trgovačkog društva koje se odnose na dodatnu nabavu sirovine ne mogu objasniti utvrđene razlike na razini pojedinih stupnjeva kvalitete čelika. Komisija također napominje da je trgovačko društvo tvrdilo kako se točna sljedivost pojedinog stupnja kvalitete čelika u svim trima fazama proizvodnje ne može osigurati. Navedeni argument dodatno smanjuje pouzdanost sustava evidentiranja stupnjeva kvalitete čelika u cjelini. Mora se privremeno smatrati da su informacije dostavljene o stupnjevima kvalitete čelika obmanjujuće.
(33)
Komisija smatra da prijavljena distribucija sirovine prema stupnju kvalitete čelika nije pouzdana i da bi se privremeno trebala zanemariti te da bi utvrđivanje trebalo provesti na temelju dostupnih podataka prema članku 18. Osnovne uredbe. Zbog nepouzdanosti sustava izvješćivanja u cjelini, ne može se provesti utvrđivanje na temelju prijavljenih stupnjeva kvalitete čelika. Stoga je ukupna potrošnja svih sirovina u cjelini, ne uzimajući u obzir distribuciju prema stupnju kvalitete čelika, korištena za izračun ukupne dampinške marže za sve proizvođače.
(34)
U slučaju trećeg proizvođača izvoznika, Komisija je također tijekom posjeta radi provjere utvrdila da protok sirovina prijavljen u odgovoru na upitnik nije bio u skladu s podacima sadržanim u računovodstvenom sustavu proizvođača. Činilo se da je distribucija prema stupnju kvalitete čelika bila drukčija u dva izvora.
(35)
Iako je priznao neke pogreške u svojem odgovoru na upitnik, proizvođač izvoznik je tvrdio da se razlike u ukupnim količinama sirovine može uskladiti uzimanjem u obzir promjena zaliha. Međutim, trgovačko društvo je, također, tvrdilo da zbog djelomičnog preklapanja stupnjeva kvalitete čelike nije moguće točno uskladiti svaki pojedini stupanj kvalitete čelika. Navedeni argument dodatno smanjuje pouzdanost sustava evidentiranja stupnjeva kvalitete čelika u cjelini. Mora se smatrati da su informacije dostavljene o stupnjevima kvalitete čelika obmanjujuće.
(36)
Komisija smatra da prijavljena distribucija sirovine prema stupnju kvalitete čelika nije pouzdana i da bi se privremeno trebala zanemariti te da bi utvrđivanje trebalo provesti na temelju dostupnih podataka prema članku 18. Osnovne uredbe. Zbog nepouzdanosti sustava izvješćivanja u cjelini, ne može se provesti utvrđivanje na temelju prijavljenih stupnjeva kvalitete čelika. Stoga je ukupna potrošnja svih sirovina u cjelini, ne uzimajući u obzir distribuciju prema stupnju kvalitete čelika, korištena za izračun ukupne dampinške marže za sve proizvođače.
(37)
Svaki proizvođač izvoznik primio je individualno pismo u kojem su opisani specifični i detaljni razlozi zbog kojih se smatralo da se neki podaci dostavljeni u odgovoru na upitnik nisu mogli prihvatiti. Također su obaviješteni da je Komisija namjeravala donijeti privremene nalaze na temelju dostupnih podataka prema članku 18. Osnovne uredbe.
(38)
Svim trima proizvođačima izvoznicima pružena je mogućnost da dostave komentare i zatraže rasprave koje su im odobrene. Također su u pisanom obliku dostavili svoja mišljenja o mogućoj primjeni članka 18. Osnovne uredbe. Unatoč objašnjenjima dobivenima od trgovačkih društava, nisu se mogla na zadovoljavajućoj razini pojasniti gornja pitanja, što je dovelo do zamjene nekih podataka najboljim dostupnim podacima.
3.2 Uobičajena vrijednost
(39)
Radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti, Komisija je najprije utvrdila za svakog proizvođača izvoznika u uzorku je li ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan, tj. je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila da je ukupna prodaja svakog proizvođača izvoznika u uzorku istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(40)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju proizvođači u uzroku s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, a koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(41)
Međutim, kako je objašnjeno u odjeljku 3.1., za dva proizvođača izvoznika ondje opisane usporedbe napravljene su na temelju svih proizvoda, umjesto uspoređujući pojedine vrste proizvoda zasebno.
(42)
Za svaku vrstu proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je istovjetna ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, ispitivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje istovjetne ili usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(43)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja svakog proizvođača u uzroku smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(44)
Kada je obujam prodaje odgovarajuće vrste proizvoda prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna prodajna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek cijene svih domaćih prodaja obavljenih tijekom RIP-a, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(45)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(46)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(47)
Kada nije bilo prodaje istovjetnog proizvoda ostvarene u uobičajenom tijeku trgovine ili kada neka vrsta proizvoda nije prodana u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.
(48)
Uobičajena je vrijednost izračunana dodavanjem ponderiranom prosjeku tijekom razdoblja ispitnog postupka, prilagođenog prema potrebi, nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirane prosječne dobiti koju su ostvarili proizvođači izvoznici u uzorku kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka Kada je bilo potrebno, a posebno kako je objašnjeno u gornjem odjeljku 3.1, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za ispitivanje uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajene vrijednosti.
(49)
Svako je trgovačko društvo primilo svoje individualne detaljne izračune korištene za utvrđivanje njegovih uobičajenih vrijednosti te će mu se pružiti mogućnost komentiranja.
3.3 Izvozna cijena
(50)
Proizvođači izvoznici u uzorku ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava.
(51)
Kada se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
(52)
Kad je izvozna prodaja u Uniju izvršena putem jednog povezanog društva, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji. U tim slučajevima prilagodbe su napravljene za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući pristojbe i poreze, kao i troškove POA i dobit. Koristili su se vlastiti troškovi POA povezanog uvoznika, a razumna profitna marža utvrđena je na temelju profitne marže koju je ostvario neovisni uvoznik dotičnog proizvoda.
3.4 Usporedba
(53)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ u uzorku uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(54)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(55)
Na toj su osnovi, kad je to bilo primjenljivo i opravdano, izvršene prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije kada je utvrđeno da utječu na usporedivost cijena.
3.5 Dampinške marže
(56)
Za svako trgovačko društvo u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za istovjetni proizvod uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(57)
U skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe, zbog primjene članka 18. Osnovne uredbe na sva tri proizvođača izvoznika u uzorku, dampinška marža proizvođačâ izvoznikâ koji surađuju i koji nisu uključeni u uzorak nije se mogla utvrditi na temelju prosječne dampinške marže trgovačkih društava u uzorku.
(58)
U tom se slučaju smatralo primjerenim privremeno utvrditi dampinšku maržu primjenljivu na proizvođače izvoznike koji surađuju i koji nisu uključeni u uzorak na temelju njihove izvozne cijene, utvrđene na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu, i prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za indijske proizvođače u uzorku ako na prosječnu uobičajenu vrijednost nije utjecala primjena članka 18. Osnovne uredbe.
(59)
Na toj osnovi, dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja su surađivala, a nisu bila uključena u uzorak, privremeno je utvrđena u iznosu od 28,0 %.
(60)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. U tu je svrhu napravljena usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik za uzorak i ukupnog uvoza iz Indije prema Eurostatovim statističkim podacima o uvozu. Budući da je razina suradnje bila visoka, preostala dampinška marža određena je na razini najviše dampinške marže utvrđene za proizvođače izvoznike u uzorku.
(61)
Na temelju toga je razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno utvrđena na 32,3 %.
(62)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
(u %)
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
28,0
Sva ostala trgovačka društva
32,3
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1 Industrija Unije
(63)
Istovjetni proizvod proizvodilo je 27 proizvođača u Uniji. Smatra se da oni čine industriju Unije za potrebe članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
4.2 Proizvodnja Unije
(64)
Svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razdoblju ispitnog postupka.
(65)
Trebalo bi napomenuti da je jedan proizvođač iz Unije koji je povezan s indijskim proizvođačem izvoznikom i koji se protivio pokretanju ispitnog postupka, također, uključen u definiciju industrije Unije.
(66)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 139 141 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju preostalih proizvođača iz Unije koji se nisu javili tijekom ispitnog postupka.
4.3 Odabir uzoraka proizvođačâ iz Unije
(67)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 14., šest proizvođača iz Unije uključeno u uzorak predstavljalo je 46,5 % procijenjene ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
5. ŠTETA
5.1 Potrošnja Unije
(68)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije i ukupnog uvoza. Godinu 2009. obilježile su do tada najviše cijene nikla, glavne sirovine korištene za proizvodnju dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda te negativni učinci financijske krize na svjetskoj razini koji su zajedno doveli do posebno niske razine potrošnje Unije te godine. Međutim, stanje na tržištu se poboljšalo, kako je prikazano u donjoj tablici, a potrošnja Unije povećala se za 50 % između 2009. i RIP-a.
2009.
2010.
2011.
RIP
Potrošnja (u tonama)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeks (2009. = 100)
100
142
149
150
Izvor:
Eurostat, pritužba i odgovori na upitnik.
5.2 Uvoz u Uniju iz dotične zemlje
5.2.1 Obujam i tržišni udio dotičnog uvoza
(69)
Utvrđeno je da se tijekom razmatranog razdoblja dampinški uvoz u Uniju od proizvođača izvoznika koji surađuju razvijao u smislu obujma i tržišnog udjela kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam
16 847
29 053
36 720
35 398
Indeks (2009. = 100)
100
172
218
210
Tržišni udio (u %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indeks (2009. = 100)
100
121
146
140
Izvor:
Eurostat, pritužba i odgovori na upitnik.
(70)
Obujam uvoza iz Indije povećao se značajno za 110 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje je bilo posebno izraženo između 2009. i 2010. kada se uvoz iz Indije naglo povećao za 72 % i kada se potrošnja Unije povećala za 42 %. Međutim, dok se potrošnja povećala samo za 5 % između 2010. i RIP-a, obujam uvoza iz Indije nastavio se značajno povećavati za 22 % u istom razdoblju.
(71)
Tržišni udio dampinškog uvoza iz Indije povećao se značajno za 40 % tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.2 Cijene uvoza i sniženje cijena
(72)
Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 22., jedna je stranka izrazila zabrinutost u pogledu činjenice da se u antidampinškom upitniku nije posebno omogućilo razlikovanje određenih vrsta dotičnog proizvoda koje se prema njezinom mišljenju razlikuju.
(73)
To je pitanje obuhvaćeno u upitniku proširivanjem takozvanih kontrolnih brojeva proizvoda (PCN) kako bi se jasno utvrdile odgovarajuće vrste u ispitnom postupku, posebno prilikom usporedbe cijena. U ovoj je fazi ispitni postupak pokazao da su indijski proizvođači izvoznici izvozili samo ograničene količine navedenih visokotehnoloških vrsta. Neovisno o tome, ukazuje se na činjenicu da se izmjenama PCN-a osiguralo da se cijene određenih vrsta proizvoda izravno usporede s cijenama sličnih vrsta proizvoda.
(74)
Donja tablica sadrži prosječnu cijenu dampinškog uvoza:
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna cijena (u EUR/tona)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indeks (2009. = 100)
100
118
137
135
Izvor:
Eurostat i odgovori na upitnik.
(75)
Prosječne uvozne cijene iz Indije povećale su se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja, ali su ostale ispod prodajnih cijena industrije Unije tijekom istog razdoblja (vidjeti donju uvodnu izjavu 93.). To objašnjava nagli rast obujma uvoza i značajno povećanje tržišnog udjela indijskih izvoznika za 40 % u istom razdoblju.
(76)
Kako bi se odredilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda dampinškog uvoza od indijskih proizvođača u uzorku prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na temelju CIF s odgovarajućim prilagodbama za troškove nakon uvoza.
(77)
Rezultat usporedbe, kad se izrazi kao postotak prometa proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena od 15 % zbog dampinškog uvoza iz dotične zemlje na tržištu Unije. Niže cijene dampinškog uvoza, uspoređene s cijenama Unije tijekom razmatranog razdoblja, objašnjavaju značajno povećanje obujma i tržišnog udjela indijskog uvoza između 2009. i RIP-a.
5.3 Gospodarsko stanje industrije Unije
5.3.1 Uvodne napomene
(78)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih pokazatelja koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(79)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 14., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(80)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. U tom pogledu se gospodarsko stanje industrije Unije procjenjivalo na temelju (a) makroekonomskih pokazatelja, odnosno pokazatelja kao što su: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i rast, zaposlenost, produktivnost i visina stvarne dampinške marže za koje su podaci prikupljeni na razini ukupne industrije Unije te na temelju (b) mikroekonomskih podataka, odnosno podataka kao što su: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i troškovi rada za koje su podaci prikupljeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
(81)
Važno je napomenuti da su svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođačâ iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku korišteni za utvrđivanje makroekonomskih pokazatelja, a posebno podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije koji nisu u uzorku.
(82)
Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju informacija koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku u svojim odgovorima na upitnik.
5.3.2 Makroekonomski pokazatelji
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(83)
Kretanja proizvodnje Unije, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta razvijala su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeks (2009. = 100)
100
133
131
132
Proizvodni kapacitet (u tonama)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeks (2009. = 100)
100
101
101
101
Iskorištenost kapaciteta (%)
43
57
56
56
Indeks (2009. = 100)
100
132
130
130
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(84)
Proizvodnja Unije povećala se za 32 % tijekom razmatranog razdoblja odražavajući tako u određenoj mjeri pozitivno kretanje potrošnje. Međutim, obujam proizvodnje stagnirao je između 2010. i RIP-a.
(85)
Dok se iskorištenost kapaciteta poboljšala i povećala za 13 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, proizvodni kapacitet ostao je u biti stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(b) Obujam prodaje, tržišni udio i rast
(86)
Kretanja obujma prodaje, tržišnog udjela i rasta razvijala su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeks (2009. = 100)
100
140
140
140
Tržišni udio (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indeks (2009. = 100)
100
98
93
93
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(87)
Nakon znatnog povećanja između 2009. i 2010., u kontekstu sve veće potrošnje, obujam prodaje nepovezanim kupcima je usporavao i nije mogao iskoristiti stalno povećanje potražnje (4,9 % između 2009. i 2010.). To se odrazilo i u povećanju završnih zaliha, koje su se ukupno povećale za 41 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je prikazano u donjoj uvodnoj izjavi 100.
(88)
Nadalje, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4,7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja unatoč stalnom povećanju potrošnje od 50 %.
(89)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 68., potrošnja Unije povećavala se za 50 % između 2009. i RIP-a, dok se obujam dampinškog uvoza povećao znatno, za 110 %, tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 70. Rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a djelomično je apsorbirao dampinški uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije povećala se za 40 % tijekom istog razdoblja. To pokazuje da industrija Unije nije mogla u potpunosti imati koristi od rasta potrošnje Unije zbog sve većeg tržišnog udjela dampinškog uvoza.
(c) Zaposlenost i produktivnost
(90)
Neovisno o teškom financijskom stanju opisanom u donjim uvodnim izjavama 94.-99., zaposlenost u industriji Unije ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na povećanje obujma proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 84.), produktivnost mjerena kao proizvodnja u tonama po zaposlenoj osobi godišnje povećala se za 30 % tijekom istog razdoblja, što ukazuje na to da je industrija Unije uložila značajne napore u poboljšanje učinkovitosti.
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeks (2009. = 100)
100
98
100
101
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
61
83
80
80
Indeks (2009. = 100)
100
136
131
130
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(d) Visina stvarne marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga
(91)
Dampinške marže trojice indijskih proizvođača izvoznika u uzorku više su od razine de minimis (vidjeti gornju uvodnu izjavu 62.). S obzirom na sektor dotičnog proizvoda, obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Indije, koji su gore opisani, učinak stvarne dampinške marže na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
(92)
Podsjeća se da su 1999. uvedene antidampinške i antisubvencijske mjere (4) na dotični proizvod. Međutim, s obzirom na vremenski razmak između isteka mjera koje su uvedene 1999. i trenutačnog ispitnog postupka, ne postoje raspoloživi podaci za procjenu učinka dampinškog uvoza. U svakom slučaju, tijekom ispitnog postupka nisu se pojavili nikakvi dokazi da se industrija Unije još uvijek oporavlja od prošlog dampinga.
5.3.3 Mikroekonomski pokazatelji
(a) Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični trošak proizvodnje
(93)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji povećale su se za 34 % tijekom razmatranog razdoblja. Tim rastom odražava se opće povećanje troška sirovine s kojim se susrela industrija tijekom istog razdoblja. Proizvođači iz Unije mogli su 2011. i tijekom RIP-a samo umjereno povećati cijene kako bi pokrili sve veće troškove proizvodnje, što je dovoljno samo da se profitabilnost 2011. održi malo iznad 1 % i na točki isplativosti tijekom RIP-a. Stoga, prema podacima iz gornje tablice, čak niti značajno povećanje prodajne cijene nije industriji Unije omogućilo da ostvari razumnu razinu dobiti.
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna jedinična cijena u Uniji prema nepovezanim kupcima
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeks (2009. = 100)
100
128
140
134
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeks (2009. = 100)
100
111
117
113
Izvor:
odgovori na upitnik.
(b) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(94)
Novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođačâ iz Unije razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Novčani tok (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Ulaganja (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeks (2009. = 100)
100
181
98
89
Povrat ulaganja (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Izvor:
odgovori na upitnik.
(95)
Profitabilnost proizvođačâ iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Proizvođači iz Unije u uzorku su 2009. zabilježili gubitak, no počeli su se oporavljati 2010. u skladu s povećanjem potrošnje za 50 % opisane u gornjoj uvodnoj izjavi 68. Međutim, čak i ako se profitabilnost blago povećala, razine dobiti od 0,2 % još uvijek su bile daleko ispod razumne razine profitabilnosti u sektoru čelika. Naime, ciljna profitna marža privremeno je određena na 5 %, jer se smatralo da odgovara marži koju bi industrija ove vrste objektivno mogla ostvariti u sektoru ispitanog proizvoda u uobičajenom uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji kako je navela industrija Unije. Nadalje, navedenih 5 % odnosi se na maržu dobiti prije oporezivanja koja se smatrala primjerenim minimumom u drugim ispitnim postupcima u vezi sa sličnim proizvodima u istom sektoru.
(96)
Proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su tijekom RIP-a doći do točke isplativosti. Međutim, pritisak dampinškog uvoza na cijene onemogućio im je da usklade svoje cijene s troškovima i tako postignu zadovoljavajuće rezultate. Navedenu situaciju objašnjava i činjenica da se proizvod iz ispitnog postupka smatra potrošnom robom i da su tako cijene glavni čimbenik koji utječe na odabir kupaca.
(97)
Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti koja se računa na temelju poslovnih aktivnosti, bio je negativan do 2010. Iako se poboljšao 2011., između 2011. i RIP-a smanjio se za 34 %.
(98)
Kretanje profitabilnosti i novčanog toka tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je sposobnost proizvođačâ iz Unije u pogledu ulaganja u svoje aktivnosti i smanjio njihov razvoj. Kao posljedica toga, smanjena je i sposobnost proizvođačâ iz Unije u pogledu prikupljanja kapitala i financiranja troškova. Iako su proizvođači iz Unije u uzorku 2010. uspjeli provesti neka ulaganja koja se odnose na istovjetni proizvod, ona su se nakon toga smanjila, a posebno tijekom RIP-a kada su pala za 51 % u usporedbi s razinama iz 2012. Štoviše, čak i ako je povrat ulaganja, izražen kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja postao pozitivan 2011., on se tijekom RIP-a značajno smanjio za 5,9 postotnih bodova i dosegnuo nisku razinu od 0,8 %.
(99)
S obzirom na gore navedeno, može se zaključiti da su financijski rezultati proizvođačâ iz Unije u uzorku i dalje bili djelomično nestabilni tijekom RIP-a.
(c) Zalihe
(100)
Razina zaliha proizvođača iz Unije u uzorku povećala se za 41 % tijekom razmatranog razdoblja. Njihovo povećanje dogodilo se istodobno s gubitkom tržišnog udjela, posebno tijekom RIP-a.
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeks (2009. = 100)
100
120
124
141
Izvor:
odgovori na upitnik.
(d) Troškovi rada
(101)
Prosječni troškovi rada proizvođačâ iz Unije u uzorku neznatno su se povećali tijekom razmatranog razdoblja i stoga ne predstavljaju odlučujući čimbenik u troškovima proizvodnje.
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeks (2009. = 100)
100
109
107
104
Izvor:
odgovori na upitnik.
5.4 Zaključak o šteti
(102)
Ispitni postupak je pokazao da industrija Unije nije u potpunosti iskoristila povećanje potrošnje tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a. Na početku se, između 2009. i 2010., većina pokazatelja štete koji se odnose na industriju Unije uglavnom poboljšala, no kasnije je njezina gospodarska situacija stagnirala ili se čak pogoršala.
(103)
Naime, u kontekstu rastućeg tržišta, određeni su se pokazatelji, kao što su obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije značajno povećali između 2009. i 2010., ali je zatim zabilježeno usporavanje od 2010. nadalje. Navedena se situacija dogodila unatoč stalnom povećanju potrošnje.
(104)
Nadalje, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok, ulaganje i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni pritiskom na cijene koji je prevladavao na tržištu Unije, posebno tijekom RIP-a. Industrija Unije nije mogla dostatno povećati svoje cijene kako bi pokrila troškove proizvodnje između 2009. i 2010. Profitabilnost se povećala između 2009. i 2011. uz blagu dobit od 1,4 % 2011. Međutim, tijekom RIP-a se počela ponovno pogoršavati kada je dosegnula samo razinu isplativosti. To znači da je sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala i oporavak, također, bila narušena.
(105)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu za potrebe članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. UZROČNOST
6.1 Uvod
(106)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li dampinški uvoz iz Indije prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati znatnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročili ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
6.2 Učinak dampinškog uvoza
(107)
Ispitni postupak pokazao je da se potrošnja Unije povećala za 50 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam uvoza podrijetlom iz Indije više nego udvostručio. S druge strane, povećanje dampinškog uvoza dogodilo se istodobno s usporavanjem rasta obujma prodaje industrije Unije prema nepovezanim strankama između 2010. i RIP-a.
(108)
U pogledu pritiska na cijene koji je prevladavao na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja, utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene iz Indije stalno bile niže od prosječnih prodajnih cijena industrije Unije. Snižavanjem cijena industrije Unije u prosjeku za 15 % tijekom RIP-a, indijski dampinški uvoz povećao je svoj tržišni udio od 2009. do RIP-a za 40 %, dok se tržišni udio industrije Unije smanjio za 4,7 postotnih bodova (sa 67,6 % 2009. na 62,9 % tijekom RIP-a). Gubitak tržišnog udjela pokazuje da je industrija Unije samo u ograničenom opsegu mogla imati koristi povećane potrošnje.
(109)
S obzirom na sve veće troškove proizvodnje, industrija Unije pokušala je povećati jediničnu cijenu prema nepovezanim kupcima, kako je prikazano u gornjoj uvodnoj izjavi 93. Međutim, zbog povećanja pritiska na cijene zbog sve većeg obujma dampinškog indijskog uvoza, kako je gore navedeno, povećanje cijene nije bilo dostatno za pokrivanje sve većih troškova pa tako industrija Unije nije mogla dosegnuti zadovoljavajuće razine dobiti koje bi se mogle smatrati potrebnima za ovu konkretnu industriju.
(110)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da je rast dampinškog uvoza iz Indije po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imao presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3 Učinak ostalih čimbenika
6.3.1 Uvoz iz trećih zemalja
Zemlja
2009.
2010.
2011.
RIP
Narodna Republika Kina (NRK)
Obujam (u tonama)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeks (2009. = 100)
100
134
177
202
Tržišni udio (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indeks (2009. = 100)
100
94
118
134
Prosječna cijena
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeks (2009. = 100)
100
136
148
131
Švicarska
Obujam (u tonama)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeks (2009. = 100)
100
132
113
113
Tržišni udio (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indeks (2009. = 100)
100
93
75
75
Prosječna cijena
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeks (2009. = 100)
100
119
131
127
Republika Koreja
Obujam (u tonama)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeks (2009. = 100)
100
138
130
128
Tržišni udio (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indeks (2009. = 100)
100
97
87
85
Prosječna cijena
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeks (2009. = 100)
100
112
128
124
Ukupno za sve treće zemlje osim Indije
Obujam (u tonama)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeks (2009. = 100)
100
130
139
146
Tržišni udio (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indeks (2009. = 100)
100
91
93
97
Prosječna cijena
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeks (2009. = 100)
100
117
132
124
(111)
Osim dampinškog uvoza iz Indije koji je činio 48 % cjelokupnog uvoza na tržište Unije tijekom RIP-a, postojali su i drugi izvori uvoza, uključujući Narodnu Republiku Kinu, Koreju i Švicarsku, koje je trebalo ispitati u kontekstu uzročno-posljedične veze.
(112)
Ispitni je postupak pokazao da su prosječne prodajne cijene korejskih i švicarskih proizvođača izvoznika ostale iznad prodajnih cijena indijskih proizvođača izvoznika i cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a. Štoviše, njihov se tržišni udio smanjio za 0,5 odnosno 1,6 postotnih bodova tijekom RIP-a.
(113)
Prosječna cijena iz Narodne Republike Kine bila je niža od razine cijena industrije Unije, a tržišni udio navedene zemlje pokazivao je trend rasta tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je ponuda proizvoda koju predstavlja kineski uvoz drukčija i da kineski proizvodi ne konkuriraju izravno proizvodima industrije Unije ili proizvodima indijskog podrijetla. Stoga se smatralo da kineski uvoz nije mogao imati značajan učinak na temeljne vrste proizvoda koje prodaje industrija Unije na tržištu Unije. Stoga je svaki učinak koji je uvoz iz Kine mogao imati na štetu koju je pretrpjela industrija Unije bio minimalan.
(114)
Neovisno o tome, proizvođač izvoznik tvrdio je da bi uvoz žica od nehrđajućeg čelika iz Narodne Republike Kine, Republike Koreje i Švicarske trebalo uključiti u opseg ovog ispitnog postupka.
(115)
Osim gore navedenih činjenica i razmatranja, trebalo bi napomenuti da od početne faze do sada nema dokaza o dampingu, šteti ili uzročno-posljedičnoj vezi koja bi opravdala pokretanja antidampinškog postupka u vezi s uvozom podrijetlom iz gore navedenih zemalja. Štoviše, čak i kad bi bilo dokaza koji bi opravdali ispitivanje drugog uvoza, razlika u obradi, tj. početak antidampinškog postupka koji se odnosi samo na indijski uvoz, ne bi se mogla smatrati diskriminacijom. Tvrdnja da bi navedene zemlje trebalo uključiti u opseg ispitnog postupka, stoga, nije utemeljena i trebalo bi je odbaciti.
(116)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da izvoz iz trećih zemalja nije znatno doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.2 Realizacija izvoza industrije Unije
(117)
Ukupan izvoz dotičnog proizvoda industrije Unije predstavljao je 8,5 % ukupne proizvodnje tijekom RIP-a. Ta slika odražava izvoz proizvođačâ iz Unije prema nepovezanim kupcima koji je predstavljao 7 % proizvodnje tijekom RIP-a i čije su cijene bile 36 % više od cijena na tržištu EU-a u istom razdoblju. Na temelju toga se može zaključiti da aktivnost izvoza industrije Unije nije mogla biti mogući uzrok materijalne štete.
6.3.3 Gospodarska kriza i cijene sirovina
(118)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 68., potrošnja je 2009. bila posebno niska zbog iznimno visoke razine cijene nikla i učinaka gospodarske krize. Ta situacija svakako objašnjava posebno loše financijsko stanje industrije Unije 2009. Međutim, važno je napomenuti da u situaciji sve veće potrošnje od 2010. nadalje, rezultati jeftinog dampinškog uvoza suprotni su rezultatima industrije Unije.
(119)
Ispitni postupak je pokazao da čak i tijekom općega gospodarskog oporavka, industrija Unije nije mogla iskoristiti sve veću potrošnju i smanjivala je svoj tržišni udio tijekom cijelog razmatranog razdoblja, dok se tržišni udio dampinškog indijskog izvoza povećavao.
(120)
Stoga, iako su gospodarska kriza i povećanje cijena sirovina mogli doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njihov učinak takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete koju je industrija Unije pretrpjela tijekom RIP-a.
6.4 Zaključak o uzročnosti
(121)
Pokazalo se da se bitno povećao obujam i tržišni udio dampinškog uvoza podrijetlom iz Indije tijekom razmatranog razdoblja (za 110 % odnosno 40 %). Osim toga, utvrđeno je da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije, a posebno tijekom RIP-a (u prosjeku za 15 %).
(122)
To povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza iz Indije podudaralo se s usporenim razvojem financijskog stanja industrije Unije, posebno od 2010. Tako unatoč oporavku potrošnje, industrija Unije nije mogla prenijeti povećanja troška proizvodnje na svoje kupce na zadovoljavajućoj razini i stoga su financijski pokazatelji, kao što su profitabilnost, novčani tok i ulaganja, ostali na niskim razinama.
(123)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu bili takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Indije i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(124)
Na temelju gore navedene analize koja je prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog izvoza, privremeno se zaključuje da je dampinški izvoz iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije za potrebe članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1 Opća razmatranja
(125)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ.
7.2 Interes industrije Unije
(126)
Industrija Unije sastoji se od 27 poznatih proizvođača koji predstavljaju cjelokupnu proizvodnju istovjetnog proizvoda u Uniji. Proizvođači se nalaze u različitim državama članicama Unije i izravno su zapošljavali 1 747 osoba vezano uz istovjetni proizvod tijekom RIP-a.
(127)
Jedan proizvođač iz Unije, koji predstavlja relativno mali udio proizvodnje Unije i ima povezano društvo u Uniji, protivio se pokretanju ispitnog postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22., također je tvrdio da visokotehnološke proizvode ne bi trebalo uključiti i da uvođenje istih mjera za tu vrstu proizvoda nije u interesu Unije.
(128)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 72., to je pitanje obuhvaćeno u upitniku proširenjem PCN-a, čime se jasno utvrđuju te vrste u ispitnog postupku. Međutim, u ovoj je fazi ispitni postupak pokazao da su visoko tehnološki proizvodi bili obuhvaćeni ispitnim postupkom i da su indijski proizvođači izvoznici izvozili samo ograničene količine navedenih vrsta proizvoda. Stoga se smatralo da dvojbe ovog proizvođača nisu utemeljene i tvrdnja je odbačena.
(129)
Utvrđeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz Indije. Podsjeća se da industrija Unije nije mogla u potpunosti iskoristiti sve veću potrošnju pa je financijsko stanje industrije Unije ostalo nestabilno.
(130)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti poštene uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene istovjetnog proizvoda s troškovima proizvodnje.
(131)
Može se također očekivati da će uvođenje privremenih mjera omogućiti industriji Unije da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz pozitivni učinak na profitabilnost i cjelokupno financijsko stanje. Uvođenjem mjera omogućilo bi se industriji da zadrži i dodatno uloži napore u poboljšanje troškovne učinkovitosti.
(132)
Ako se mjere ne uvedu, može se očekivati daljnji gubitak tržišnog udjela i pogoršanje profitabilnosti industrije Unije.
(133)
Stoga je privremeno zaključeno da bi uvođenje antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz Indije bio u interesu industrije Unije.
7.3 Interes korisnikâ
(134)
Upitnici su poslani devetorici korisnika u Uniji. Samo su trojica odgovorila na upitnike, što predstavlja oko 6 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RIP-a. Prisutni su u sektorima povezanima s preradom hrane, uključujući s komercijalnim kuhinjama i pripravom i dostavom hrane, kućanskim aparatima i automobilskom industrijom.
(135)
U prosjeku je nabava iz Indije činila oko 67 % njihove ukupne nabave dotičnog proizvoda, a Indija je predstavljala isključivi izvor opskrbe samo za jednog korisnika. Tijekom RIP-a, prosječni postotak prometa koji sadrže dotični proizvod predstavljao je 54 % njihovog ukupnog prometa.
(136)
Ispitni je postupak pokazao da je tijekom RIP-a prosječna profitabilnost svih korisnika koji surađuju u sektorima u kojima se koristi dotični proizvod iznosila više od 9 % prometa.
(137)
Vjerojatni učinak predloženih mjera procijenjen je na temelju odgovora na upitnik primljenih od korisnikâ i ukupnog tržišta Unije za dotični proizvod i istovjetni proizvod. Pretpostavljajući najgori scenarij za tržište Unije, odnosno da se povećanje cijene ne može prenijeti na distribucijski lanac i da korisnici nastave nabavljati robu iz Indije u prethodnim količinama, učinak pristojbe na profitabilnost korisnikâ značio bi smanjenje od oko 1,2 postotna boda.
(138)
Treba napomenuti da je jedan korisnik bio neutralan u pogledu ispitnog postupka zato što smatra da uvođenje mjera neće imati značajan učinak na tržišne cijene jer će moguće povećanje cijena prihvatiti distributeri.
(139)
Drugi je korisnik izrazio zabrinutost da bi u slučaju uvođenja mjera one pogodile i određene vrste proizvoda koji se više ne proizvode u Uniji. Međutim, ispitni je postupak pokazao da se vrste proizvoda na koje se poziva navedeni korisnik još uvijek proizvode u Unije i da potražnja za tim vrstama nehrđajućeg čelika nije značajna. Štoviše, trebalo bi napomenuti da proizvođači iz Unije nisu proizvodili punim kapacitetom tijekom razmatranog razdoblja i da bi se u slučaju povećanja potrošnje na odgovarajući način mogla povećati i proizvodnja.
(140)
Trebalo bi ukazati na činjenicu da, s obzirom na to da je odnosni proizvod standardiziran za potrebe sektora i upotrebe, korisnici bi lako mogli promijeniti svoje izvore opskrbe u pogledu kvalitete proizvoda ili cijene. Uvođenjem mjera ne bi se trebala isključiti mogućnost uvođenja dotičnog proizvoda iz drugih zemalja, uključujući Indiju, kada se uklone učinci koji narušavaju trgovinu zbog dampinga.
(141)
Uzimajući u obzir gore navedeno, čak i ako bi mjere za indijski uvoz negativnije utjecale na neke korisnike za razliku od drugih, ukupni učinak na korisnike smatra se ograničenim.
7.4 Interes uvoznikâ
(142)
Nepovezani uvoznici surađivali su u ograničenoj mjeri. Devet je uvoznika dostavilo informacije za odabir uzoraka, no samo je jedan surađivao. Navedeno je trgovačko društvo činilo oko 7 % ukupnog uvoza iz Indije tijekom RIP-a. Društvo se protivi uvođenju mjera, jer je Indija njegov daleko najvažniji dobavljač. Iako bi uvođenje mjera imalo negativan učinak na njegovu profitabilnosti zbog visokih troškova koji bi nastali, trgovačko društvo za uvoz trebalo bi moći prenijeti barem dio povećanog troška na svoje kupce.
(143)
Nadalje, uvoznici bi se mogli prebaciti na druge izvore, uključujući industriju Unije i druge zemlje izvoznice.
(144)
Na temelju toga, privremeno se zaključuje da uvođenje privremenih mjera neće imati jako negativne učinke na interes uvoznikâ.
7.5 Zaključak o interesu Unije
(145)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, ukupno gledano i na temelju podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Indije.
(146)
Štoviše, prilikom razmatranja ukupnog učinka antidampinških mjera na tržište Unije, čini se da pozitivni učinci, posebno na industriju Unije, nadilaze moguće negativne učinke na ostale ograničenije zainteresirane skupine.
8. PRIJEDLOG PRIVREMENIH ANTIDAMPINŠKIH MJERA
(147)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
8.1 Razina uklanjanja štete
(148)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera, u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(149)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi svaka mjera trebala omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(150)
Stoga je razina uklanjanja štete izračunana na temelju usporedbe ponderirane prosječne cijene dampinškog uvoza, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena u gornjoj uvodnoj izjavi 77., i neštetne cijene industrije Unije za istovjetni proizvod. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem razumne razine dobiti troškovima proizvodnje. Ciljna profitna marža privremeno je utvrđena na 5 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 95.
(151)
Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne cijene CIF, prema uvodnoj izjavi 154.
8.2 Privremene mjere
(152)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da bi, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(153)
Što se tiče usporednog ispitnog postupka protiv subvencioniranog uvoza, prema članku 14. stavku 1. Osnovne uredbe i članku 24. stavku 1., drugom podstavku Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (5), proizvod ne podliježe i antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama s ciljem rješavanja jedne i iste situacije koja proizlazi iz dampinga ili subvencioniranja izvoza. Svi programi subvencija navedeni u privremenoj antisubvencijskoj uredbi (6) odnose se na subvencioniranje izvoza. Odgovarajuće stope privremene antidampinške pristojbe dotičnih proizvođača koji surađuju stoga su prilagođene na odgovarajući način.
(154)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su stope privremene antidampinške pristojbe uspoređivanjem marža štete, dampinških marža i stopa kompenzacijske pristojbe. Slijedom toga, predložene antidampinške pristojbe su sljedeće:
(u %)
Trgovačko društvo
Marža štete
Dampinška marža
Stopa kompenzacijske pristojbe
Stopa privremene antidampinške pristojbe
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Grupacija Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
24,0
28,0
3,8
20,2
Sva ostala trgovačka društva
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta trgovačka društva. Te stope pristojba (nasuprot pristojbi na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se, stoga, primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indije koji su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(156)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (7) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s tim izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa pristojba.
(157)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
9. ZAVRŠNA ODREDBA
(158)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojbi za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz žice od nehrđajućeg čelika s masenim udjelom:
-
2,5 % ili više nikla, osim žice s masenim udjelom nikla od 28 % ili više, ali najviše 31 % nikla i 20 % ili više, ali najviše 22 % kroma,
-
manje od 2,5 % nikla, osim žice s masenim udjelom kroma od 13 % ili više, ali najviše 25 % kroma i 3,5 % ili više, ali najviše 6 % aluminija,
trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7223 00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije.
2. Stope privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
24,4
B780
Trgovačka društva navedena u Prilogu
20,2
B781
Sva ostala trgovačka društva
27,8
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavljivanje bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba, iznijeti u pisanom obliku svoje stavove i zatražiti usmeno saslušanje pred Komisijom u roku od mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Na temelju članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu dati komentare na primjenu ove Uredbe u roku od mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 2013.