NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
32012R0833
L 251/29
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 833/2012
od 17. rujna 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih folija u svitcima podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 20. prosinca 2011. najavila putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”) pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju određenih aluminijskih folija u svitcima podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut na temelju pritužbe koju je podnijelo Europsko udruženje za kovine (Eurométaux) („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određene aluminijske folije u svitcima u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz toga nastala i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
2. Stranke na koje se postupak odnosi
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike iz NRK-a, proizvođače u analognoj zemlji, uvoznike, distributere i ostale zainteresirane stranke te predstavnike NRK-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Podnositelj pritužbe, drugi proizvođači iz Unije, proizvođači izvoznici iz NRK-a, uvoznici i distributeri izrazili su svoje stavove. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača iz Unije, uvoznika i proizvođača izvoznika, u Obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(6)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te ako da, sam odabir uzoraka, uvoznici i proizvođači izvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s odnosnim proizvodom (kako je definiran niže u odjeljku 3.) tijekom razdoblja od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011.
(7)
Što se tiče proizvođača iz Unije, Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije na temelju podataka koje je primila od proizvođača iz Unije koji su surađivali prije pokretanja ispitnog postupka. Taj se uzorak sastojao od četiri najveća poznata trgovačka društva ili grupe trgovačkih društava u Uniji.
(8)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 24., samo su dva nepovezana uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala na uključenje u odabir uzorka. Stoga se, u pogledu ograničenog broja uvoznika koji su surađivali, smatralo da odabir uzoraka više nije potreban. Treće trgovačko društvo uvoznik dostavilo je podnesak bez odgovora na upitnik.
(9)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 26., 14 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključenje u odabir uzorka. Na temelju informacija primljenih od tih stranaka, Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju.
(10)
Kako bi proizvođačima izvoznicima omogućila dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva („MET”) ili individualnog tretmana („IT”), prema njihovoj želji, Komisija je svim kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi i tijelima NRK-a poslala obrasce zahtjeva. Dva su se trgovačka društva javila i zahtijevala primjenu MET-a, jedno trgovačko društvo bilo je dio odabranog uzorka, drugo nije. Zahtjevi za IT primljeni su od trgovačkih društava u uzorku, a trgovačko društvo koje je zahtijevalo primjenu MET-a nije bilo dio uzorka.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim proizvođačima izvoznicima koji su se javili u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka, odnosno četirima trgovačkim društvima u uzorku i svim ostalim trgovačkim društvima kako bi im omogućila da zahtijevaju individualno ispitivanje. Upitnici su također poslani ostalim strankama za koje se znalo da se to na njih odnosi, odnosno četirima proizvođačima iz Unije, uvoznicima koji surađuju u Uniji, korisnicima i udruženju potrošača.
(12)
Odgovori su primljeni od tri proizvođača izvoznika u uzorku iz NRK-a, četiri proizvođača u uzorku iz Unije i dva nepovezana uvoznika. Također je šest trgovaca na malo odgovorilo na upitnik za korisnike.
(13)
Komisija nije primila zahtjeve za individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(14)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
Proizvođači iz Unije
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italija,
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Njemačka,
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemska,
-
SPHERE Group, Pariz, Francuska.
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šangaj,
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo,
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo,
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šangaj.
Povezani uvoznik iz Unije
-
CeDo Limited, Telford, UK.
Proizvođač u Turskoj (analogna zemlja)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
Kako bi se prikupili podaci o troškovima glavnih neizravnih sirovina u proizvodnji aluminijske folije, odnosno primarnog aluminija, zatraženi su podaci od Šangajske terminske burze („SHFE” ili „Burza”), glavne trgovinske platforme za aluminij u Kini. Podaci o svjetskom tržištu i cijenama zatraženi su od Londonske burze metala („LME”) koja je i posjećena u sklopu informativnog posjeta. SHFE je nakon pritužbe Komisije dostavila neke pisane podatke. Komisija je također predložila informativan posjet SHFE-u koji je u početku prihvaćen. Međutim, u kasnijoj je fazi SHFE smatrala da bi za takav posjet bilo potrebno odobrenje kineske Vlade. Kineske su vlasti, s druge strane, zanijekale potrebu za takvim odobrenjem. Konačno je SHFE poništila svoje početno prihvaćanje i odlučila ne prihvatiti takav posjet.
(16)
Informativan posjet obavljen je na Šangajskom tržištu metala („SMM”), pružatelju podataka o cijenama i izdavaču iz Šangaja.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(17)
Ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
B. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Odnosni proizvod
(18)
Odnosni je proizvod aluminijska folija minimalne debljine 0,007 mm, a maksimalne 0,021 mm, bez podloge, neobrađena ali svijena, bilo reljefirana, u laganim svitcima maksimalne težine 10 kg („odnosni proizvod” ili „aluminijska folija u svitcima” ili „AHF”). Odnosni proizvod trenutačno je obuhvaćen oznakama KN ex 7607 11 11 i ex 7607 19 10.
(19)
Odnosni proizvod općenito se koristi kao proizvod široke potrošnje za pakiranje i ostale primjene u kućanstvu/dostavi hrane i pića (catering). Definicija proizvoda nije osporavana.
2. Istovjetni proizvod
(20)
Ispitni postupak pokazao je da aluminijska folija u svitcima koja se proizvodi i izvozi iz NRK-a, aluminijska folija u svitcima koju u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije i aluminijska folija u svitcima koju u Turskoj (analogna zemlja) proizvodi i prodaje turski proizvođač koji je surađivao imaju iste osnovne fizičke i tehničke značajke kao i istu osnovnu upotrebu te se stoga smatraju istovjetnim u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. ODABIR UZORAKA
1. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(21)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(22)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj uzorak sastojao se od četiri najveće (grupacije) trgovačkih društava, između više od 30 proizvođača iz Unije za koje se znalo da proizvode istovjetni proizvod prije pokretanja ispitnog postupka. Odabir uzoraka obavljen je na temelju obujma prodaje proizvođača, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji te je predloženi uzorak predstavljao 44 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Zainteresirane su stranke pozvane da pogledaju spis za pregled zainteresiranim strankama i da komentiraju primjerenost odabira u roku od 15 dana od datuma objave obavijesti o pokretanju postupka. Nakon roka za dostavu komentara, jedna zainteresirana stranka tvrdila je da je uzorak trebao uključivati jednog proizvođača iz Ujedinjene Kraljevine. S tim u vezi, napominje se da trgovačko društvo proizvođač iz Ujedinjene Kraljevine (dio grupacije Sphere Group) jest u uzorku. Nijedna druga zainteresirana stranka nije osporavala konačni uzorak te je uzorak, shodno tome, potvrđen.
2. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(23)
S obzirom na potencijalno velik broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(24)
Samo su dva nepovezana uvoznika dostavila tražene podatke i pristala surađivati. Posljedično, odabir uzoraka više se nije smatrao potrebnim.
3. Odabir uzoraka proizvođača izvoznika
(25)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika, u Obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(26)
Ukupno 14 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je tražene podatke i pristalo na uključenje u odabir uzoraka. Ova trgovačka društva izvozila su približno 7.800 tona, odnosno približno 60 % kineskog izvoza na tržište EU-a u RIP-u. Na temelju podataka primljenih od tih stranaka, Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika s najvećim reprezentativnim obujmom proizvodnje, prodaje i izvoza koje je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Jedno od trgovačkih društava u uzorku naknadno je povuklo svoju suradnju, a drugo je Komisiju obavijestilo da su podaci koje je dostavilo Komisiji u svom obrascu za odabir uzoraka bili pogrešni. Na temelju tih novih podataka odlučeno je da će se ovo trgovačko društvo isključiti iz uzorka trgovačkih društava. Komisija je pozvala druga dva trgovačka društva da budu u uzorku. O konačnom sastavu uzorka savjetovalo se s proizvođačima izvoznicima koji su surađivali, Misijom NRK-a u EU-u i podnositeljem pritužbe. Nijedna zainteresirana stranka nije osporila ovaj odabir. Naknadno je jedno od novih trgovačkih društava u uzorku također povuklo svoju suradnju. Konačan uzorak tako je obuhvaćao tri proizvođača izvoznika iz NRK-a koji pokrivaju oko 30 % uvoza odnosnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a i predstavljaju 50 % obujma prodaje 14 proizvođača izvoznika koji su dostavili podatke prilikom odabira uzoraka.
D. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva i individualni tretman
1.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(27)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena se vrijednost utvrđuje u skladu sa stavcima od 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače izvoznike za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(28)
Dva su se trgovačka društva, CeDo Shanghai Co. Ltd.(„CeDo Shanghai”) i Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. („Blue Diamond”) javila i zahtijevala primjenu MET-a. Samo je CeDo Shanghai odabran da bude dio uzorka kako je gore objašnjeno. Drugo trgovačko društvo nije. Ipak, nakon presude Suda u predmetu C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) i ostali protiv Vijeća Europske unije, odlučeno je ispitati sve obrasce zahtjeva za primjenu MET-a primljene u roku, odnosno zahtjeve dvaju gore spomenutih trgovačkih društava.
(29)
Zahtjevi za primjenu MET-a analizirani su prema pet kriterija utvrđenih u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Ukratko i isključivo radi lakšeg snalaženja, kriteriji za primjenu MET-a navedeni su u nastavku teksta u skraćenom obliku:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog upletanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, te
-
konverzije deviznog tečaja obavljaju se po tržišnim stopama.
(30)
Ispitni postupci na licu mjesta u vezi zahtjeva za primjenu MET-a obavljeni su u poslovnim prostorijama ovih trgovačkih društava.
(31)
Za oba trgovačka društva primjena MET-a je odbijena prema kriteriju 1. članka 2. stavka 7. točke (c) na temelju dokaza da je cijena osnovne sirovine na početku proizvodnog lanca, aluminija, bila narušena. Ova su narušavanja pronađena i u cijeni sirovina u sredini proizvodnog lanca, aluminijske folije u velikim svitcima kako je opisano u nastavku. Trgovačka društva nisu ispunila ni ostale kriterije, kako se objašnjava u nastavku.
1.1.1. Zaključci na razini industrije o kriteriju 1. - Poslovne odluke i troškovi glavnih ulaznih materijala
(32)
Aluminijska folija u malim svitcima proizvodi se jednostavnim postupkom premotavanja, rezanja i pakiranja aluminijske folije na velikim svitcima na manje svitke. Glavna sirovina za proizvodnju aluminijske folije jest primarni aluminij. Primarni aluminij čini oko 60-70 % troškova proizvodnje odnosnog proizvoda iz ovog ispitnog postupka te je tako glavni pokretač troškova u njegovoj proizvodnji. Ovo se vidjeti u praksi cijele industrije da objavljuje nabavnu i prodajnu cijenu aluminijske folije na temelju referentne cijene za primarni aluminij (aluminijski ingot) uvećane za naknadu za proizvodnju/konverziju. Trgovačka društva koja su zahtijevala primjenu MET-a kupovala su aluminijsku foliju na velikim svitcima na temelju kupoprodajnih ugovora koji utvrđuju cijenu aluminijske folije na velikim svitcima koja upućuje na cijene primarnog aluminija objavljene na SMM-u, pružatelju podataka o cijeni drugih metala koji te cijene objavljuje na temelju promptnih cijena na šangajskom području. Objava SMM-a daje reprezentativnu sliku domaćih cijena aluminija. Ove cijene usko slijede cijene objavljene na SHFE-u gdje se većina poslova odvija u Kini.
(33)
Na svjetskoj je razini referentna cijena primarnog aluminija, koji je potrošni proizvod, objava na LME-u. Cijena aluminija na domaćem kineskom tržištu značajno odstupa od cijena na LME-u. Kako je prikazano u grafikonu, razlika u cijeni između LME-a i SHFE-a tijekom RIP-a bila je u rasponu od + 500 do - 90 USD/toni. Tijekom razdoblja ispitnog postupka, ponuda cijene na LME-u bila je, na temelju mjesečnog prosjeka više od 9 % veća nego na SHFE-u (neto cijena), što znači da je razlika sredinom razdoblja bila čak + 23 %. Također treba napomenuti da bi se, tijekom kasnijeg dijela RIP-a kad su globalne cijene padale zbog smanjenja potražnje na tržištu, moglo primijetiti suprotno kretanje u cijenama SHFE-a (što je rezultiralo u cijenama čak 3 % većim od cijena LME-a) što je dalje ilustrirao poremećaje cijena koji prevladavaju na ovom tržištu.
(34)
Smatra se da je ovo značajno odstupanje u cijeni primarnog aluminija u usporedbi s ostatkom svijeta, kako je gore objašnjeno, uzrokovano kombinacijom niza čimbenika kojima upravlja država i značajnim upletanjem države u domaće tržište pomoću niza alata. Ovaj utjecaj države rezultirao je stvaranjem i postojanjem poprilično izoliranog domaćeg tržišta za primarni aluminij u Kini izoliranog od tržišnih kretanja.
(35)
Kao prvo, SHFE-om upravlja Kineska regulatorna komisija za vrijednosne papire (China Securities Regulatory Commission - „CSRC”). SHFE obavlja svoje funkcije u skladu s Uredbom o upravljanju terminskom trgovinom, Mjerama za upravljanje terminskim ugovorima i svojim Društvenim ugovorom. Nekoliko ovih pravila koje je uvela država a koja upravljaju funkcioniranjem burze doprinose maloj promjenjivosti, narušenim cijenama i kretanjima cijena na SHFE-u: dnevne fluktuacije cijena ograničene su na 4 % iznad ili ispod cijene namirenja prethodnog burzovnog dana, učestalost trgovanja je mala (do 15. dana svakog mjeseca), terminski ugovori su ograničeni na trajanje od do 12 mjeseci, otvoreni interesi trgovaca ograničeni su na određeni iznos, spekuliranje cijenama je ograničeno.
(36)
Pristup Burzi zakonom je ograničen samo na kineske trgovce kojima također treba odobrenje od „CSRC-a” da trguju na Burzi. Predstavnici na tržištu članova SHFE-a mogu transakcije obavljati samo na zahtjev članova SHFE-a, ne mogu prihvaćati naloge drugih organizacija i ne mogu trgovati za vlastiti račun. Fizičke isporuke mogu se izvršiti jedino u odobrenom skladištu na području NRK-a, za razliku od međunarodnih burzi gdje se isporuka može izvršiti diljem svijeta. Štoviše, budući da su platforma samo za fizičke razmjene (ne prodaju se derivati), ovo u potpunosti izolira kinesko tržište aluminija. Posljedično, razmjena s LME-om ili drugim tržištima je praktički nemoguća, a Burza radi u izolaciji od svjetskog tržišta. Tako se izjednačivanje među ovim tržištima ne može izvršiti.
(37)
Drugo, država se upleće u mehanizme određivanja cijene na SHFE-u s obzirom na svoju poziciju prodavatelja primarnog aluminija i kupca putem Ureda za državne rezerve i ostalih državnih tijela. Primjerice, kineska Vlada usvojila je stimulativni paket kojem je cilj bio ograničiti učinke gospodarske krize na kraju 2008. a taj paket uključivao je plan da Ured za državne rezerve kupuje aluminij od talionica kako bi podupirao njihov rad umjetnim povećanjem domaće potražnje budući da je svjetska financijska/gospodarska kriza smanjila globalnu potražnju. Te kupovine koje je organizirala država značajno su poremetile cijene tijekom prve polovice 2009. Zanimljivo je u tom pogledu napomenuti da su se na kraju razdoblja ispitnog postupka cijene na kineskom domaćem tržištu pomicale u suprotnom smjeru od cijena na svjetskom tržištu.
(38)
Kineska Vlada opisala je svoju politiku upletanja u aluminijski sektor u svom 12. Petogodišnjem planu razvoja za aluminij (2011-15.). Plan navodi „prilagodbu poreza i rabat na izvozne poreze i ostale gospodarske aktivnosti, te strogu kontrolu ukupne količine proširenja i izvoza primarnih proizvoda”. U praksi to znači da se kao alat za promicanje aluminijske industrije koristi kombinacija određenih programa poreza. Ti alati obeshrabruju izvoz primarnog aluminija iz NRK-a dok potiču uvoz i proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca (kao što je odnosni proizvod) obuhvaćajući aluminij za domaće i izvozno tržište.
(39)
Ovaj plan nastavlja politiku koja je već mnogo godina prisutna u prethodnim planovima. Nadalje, ovi se planovi provode već mnogo godina te je tijekom RIP-a na snazi bilo nekoliko provedbenih mjera koje su opisane u nastavku. Ti su programi sljedeći:
1.
izvozna pristojba od 17 % na primarni aluminij i aluminijski otpad (u usporedbi s pristojbom od 0 % na aluminijsku foliju u malim svitcima);
2.
rabat na PDV od 0 % na primarni aluminij (u usporedbi s rabatom od 15 % na aluminijsku foliju od lipnja 2009.);
3.
ukidanje uvozne pristojbe od 5 % na metal.
(40)
Tako država koristi kombinaciju ovih mjera kako bi ograničila izvoz primarnog aluminija što rezultira u povećanoj domaćoj opskrbi te dovodi do smanjenja njegove cijene na domaćem tržištu.
(41)
Velika većina kineskih talionica aluminija u vlasništvu su države. Različiti industrijski planovi koji jasno utječu na proizvodni kapacitet i proizvodnju aluminija, trenutačno posebno 12. Petogodišnji plan (2011-2015.) za aluminijsku industriju potiče strateški razvoj „proizvoda dobivenih dubokom obradom aluminija i promiče industriju proizvodnje aluminija kako bi se dalje proširio industrijski lanac”.
(42)
Gore opisane mjere koje poduzima kineska Vlada naknadno su smatrane dokazom upletanja države u odluke poduzeća o kupovanju sirovina i njihovim troškovima proizvodnje. Doista, trenutačni kineski sustav visokih izvoznih pristojbi i nepostojanje povrata PDV-a za izvoz primarnog aluminija, zajedno s nepostojanjem izvoznih poreza i djelomičnim povratom PDV-a kod izvoza proizvoda od aluminija na kraju proizvodnog lanca kao što je odnosni proizvod, te državno upletanje kod određivanja cijena na SHFE-u, suštinski su doveli do stanja u kojem su cijene kineskog primarnog aluminija i cijene proizvoda od aluminija na kraju proizvodnog lanca (također se koriste kao sirovine u proizvodnji drugih proizvoda od aluminija) posljedica državnog upletanja neovisno o fluktuacijama cijena na međunarodnim tržištima. Ovo ima izravan utjecaj na odluke trgovačkog društva o kupovini sirovina aluminija na kraju proizvodnog lanca. Cijene aluminija uvijek su bile narušene i, izuzev tijekom vrlo ograničenog vremenskog razdoblja kad se čini da su, kako je gore spomenuto, na snazi bili državni prioriteti narušavanja, ovo je dalo nepravednu prednost kineskim proizvođačima aluminijske folije.
(43)
Imajući na umu da primarni aluminij čini približno 60 % troškova proizvodnje aluminijske folije u malim svitcima, ova se razlika prevodi u nepravednu značajnu prednost u pogledu troškova za kineske proizvođače, što je presudno za potrošni proizvod kao što je aluminijska folija u malim svitcima.
(44)
CeDo Shanghai osporio je nalaze Komisije nakon njihove objave. Prvo je tvrdio da su neki od nalaza Komisije pogrešni i nedosljedni što negativno utječe na ukupne nalaze o poslovnim odlukama poduzeća iz NRK-a. Posebno je naveo da pristup SHFE-u nije ograničen kineskim državljanima budući da je moguće otvoriti račune kod brokera koji imaju ovlaštenje trgovati na SHFE-u. Općenito, trgovačko društvo nije osporavalo činjenicu da postoje kontrolirane radnje na strani kineske države, ali po njegovom mišljenju svrha tih radnji nije narušiti cijene i osigurati malu promjenjivost na tržištu, nego spriječiti spekulaciju i potencijalne pogreške u izvršavanju transakcija. Drugo, trgovačko društvo je tvrdilo da postoje poprilično ograničene razlike i jazovi u cijenama između SHFE-a i LME-a u RIP-u, uključujući razdoblje kad su cijene u NRK-u bile čak i više nego drugdje. Posljedično je prednost u pogledu troškova kineskih proizvođača koja bi postojala preko sniženih cijena minimalna, ako je uopće i ima. Nadalje objašnjava da je obrnuto kretanje cijena na kraju RIP-a bilo uzrokovano činjenicom da se kinesko gospodarstvo još širilo na kraju 2011. a nije bilo rezultat poremećaja koje je prouzročila država. Konačno je tvrdilo da gore spomenuti mehanizmi ili postupci nemaju bitni učinak na odluke trgovačkog društva o troškovima i politici određivanja cijena.
(45)
Izjave trgovačkog društva ne proturječe nalazu Komisije da je samo kineskim trgovcima dopušteno trgovati na ovoj Burzi. Što se tiče svrhe i cilja državnih postupaka, izjave trgovačkog društva su spekulativne i u ovoj fazi nisu argumentirane. Nadalje, nebitno je zašto su uvedene ove uredbe i ograničenja. Pitanje je njihov ukupan učinak na stvaranje izoliranog domaćeg tržišta za aluminij na kojem cijene ne slijede kretanja cijena na svjetskom tržištu. U tom pogledu se također napominje da nakon objave kineske vlasti nisu komentirale ovu točku. Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 43., poremećaj na kineskom tržištu aluminija (razlika cijena od minus 9 % u RIP-u) dovoljno je značajan da za posljedicu ima nepravednu, značajnu prednost u pogledu troškova za kineske proizvođače potrošnog proizvoda kao što je odnosni proizvod. Ova se prednost u pogledu troškova ne može objasniti nijednom komparativnom prednošću kineskih proizvođača aluminija. Konačno, sva trgovačka društva koja surađuju kupovala su svoje sirovine na kineskom domaćem tržištu na temelju ugovora koji su indeksirani na lokalne indekse cijena aluminija. Tako na odluke pojedinačnih trgovačkih društava jasno utječu postupci države koji stvaraju poremećeno tržište aluminija.
(46)
Blue Diamond objasnio je da cijene SMM-a nisu cijene kojima upravlja država, a SMM je sličan LME-u budući su oba javni izvori podataka. Komisija nije utvrdila da cijene izravno postavlja država, tako da je ovaj komentar nebitan. Drugo, činjenica da su cijene javno dostupne automatski ne osigurava da su rezultat tržišnih kretanja.
1.1.2. Zaključci pojedinih trgovačkih društava o kriterijima 2. do 5.
(47)
Komisija je utvrdila da CeDo Shanghai nije ispunio kriterij 3. budući da je vraćanje zajma u stranoj valuti podlijegalo odobrenju uprave za devizno poslovanje, za što se smatra da remeti odluku trgovačkog društva o posuđivanju te tako i njegovo financijsko stanje.
(48)
CeDo Shanghai osporio je nalaze Komisije o kriteriju 3. Tvrdio je da je evidentiranje pri upravi za devizno poslovanje praksa u cijeloj zemlji koja se primjenjuje na svako trgovačko društvo koje vraća pozajmice iz inozemstva te da je samo dobro upravljanje kineskih financijskih vlasti da osiguraju da se nepravilne transakcije ne koriste kako se sredstva ne bi usmjerila izvan Kine. Trgovačko društvo je dalje tvrdilo da ni troškovi proizvodnje niti njegovo ukupno financijsko stanje ne ovise o ovom odobrenju. Tako je CeDo tvrdio da je definicija kriterija 3. Komisije u ovom pogledu manjkava.
(49)
Odluke o financiranju su bez daljnjeg među najvažnijim odlukama za poduzeća. Uredba o vanjskom dugu koju je dostavio CeDO jasno uvodi postupak odobrenja za pozajmice podrijetlom izvan Kine. Tako odluke poduzeća da sredstva uzmu iz inozemstva podliježu odobrenju države što stvara poremećaj u njihovom financijskom stanju. Stoga su tvrdnje trgovačkog društva odbijene.
(50)
Blue Diamond nije ispunio kriterij 1. zato što ima koristi od proširenog izuzeća od plaćanja poreza na dohodak. Također nije ispunio kriterij 2., budući da nema transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koji se revidiraju u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene. Konačno, trgovačko društvo nije moglo dokazati da ispunjava kriterij 3. budući da besplatno koristi industrijske prostorije, što remeti njegove troškove i financijsko stanje.
(51)
Trgovačko je društvo osporilo neke od ovih nalaza. Tvrdilo je da izuzeće od plaćanja poreza nema učinka na njegove izvozne cijene koje su fokus antidampinškog ispitnog postupka. Također je tvrdilo da je poštivalo kineska pravila o PDV-u u svom računovodstvu te je objasnilo da je razlika u prodajnim i računovodstvenim podacima rezultat ugovornih uvjeta a ne redovita praksa koju slijedi trgovačko društvo. Trgovačko je društvo, nadalje, potvrdilo da besplatno koristi značajno industrijsko područje na temelju ugovora.
(52)
Komentari o dvostrukom zaračunavanju proturječili su objašnjenju i dokazima dostavljenim tijekom ispitnog postupka na licu mjesta. Nisu dostavljeni dodatni dokazi o dvostrukom zaračunavanju i načinu na kojem je praksa amortizacije trgovačkog društva u skladu s kineskim pravilima o PDV-u kako je tvrdilo trgovačko društvo. Konačno, trgovačko društvo je potvrdilo nalaze o izuzećima od plaćanja poreza i besplatnom korištenju industrijskog imanja. S tim u vezi napominje se da kriteriji korišteni za procjenu zahtjeva za primjenom MET-a nisu svi kriteriji strogo vezani uz izvoznu cijenu, nego su tu da utvrde hoće li za proizvođača u pogledu proizvodnje i prodaje odnosnog istovjetnog proizvoda prevladati uvjeti tržišnog gospodarstva. Nadalje, budući da trgovačko društvo nije zahtijevalo individualno ispitivanje niti je bilo odabrano da bude dijelom uzorka, nisu traženi podaci o njegovoj izvoznoj cijeni.
(53)
Stoga je primjena MET-a odbijena obim trgovačkim društvima.
1.2. Individualni tretman (IT)
(54)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji su ukratko određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od upletanja države,
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
-
upletanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(55)
Sva trgovačka društva u uzorku i Blue Diamond zahtijevala su IT. Ti su zahtjevi ispitani. Ispitni postupak pokazao je da su sva trgovačka društva u uzorku i Blue Diamond ispunili sve uvjete članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe.
(56)
Stoga je svim proizvođačima izvoznicima i društvu Blue Diamond odobren IT.
2. Analogna zemlja
(57)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđuje se na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(58)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Sjedinjene Američke Države kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK, a zainteresirane stranke pozvane su da to komentiraju.
(59)
Nisu primljeni bitni komentari o Sjedinjenim Američkim Državama („SAD-u”) kao predloženoj analognoj zemlji. Nijedna zainteresirana stranka nije predložila proizvođače istovjetnog proizvoda iz alternativne analogne zemlje.
(60)
Ipak, nije bilo suradnje od proizvođača iz SAD-a iako su tijekom ispitnog postupka kontaktirani svi poznati proizvođači u SAD-u. Komisija je zahtijevala da surađuju proizvođači iz ostalih trećih zemalja koje su spomenute u pritužbi kao što su Meksiko i Južna Afrika, međutim, nije bilo suradnje ni iz ovih zemalja.
(61)
Komisija je vlastitim istraživanjem pokušala identificirati dodatne postupke u trećim zemljama. Stoga su pisma i upitnici poslani svim poznatim proizvođačima u ostalim trećim zemljama (Turska, Indija, Južna Koreja).
(62)
Javila su se dva turska proizvođača koja su izrazila spremnost za suradnju. U konačnici je jedan proizvođač dostavio cjelovit odgovor na upitnik i prihvatio posjet radi provjere u svojim poslovnim prostorijama.
(63)
Komisija je stavila svoju procjenu o primjerenosti Turske kao analogne zemlje u dokument koji nije povjerljiv za pregled zainteresiranim strankama. Nijedna o zainteresiranih stranaka nije dala komentare na odabir Turske kao analogne zemlje u ovom slučaju.
(64)
Stoga se privremeno se zaključuje da Turska predstavlja primjerenu analognu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
3. Uobičajena vrijednost
(65)
Budući da nijedno od trgovačkih društava koje je zahtijevalo primjenu MET-a nije moglo dokazati da ispunjavaju kriterije za primjenu MET-a, a ostala dva trgovačka društva koja su odabrana da budu dio uzorka nisu zatražila primjenu MET-a, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 57., na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti ili izračunane uobičajene vrijednosti u Turskoj za istovjetni proizvod. Nakon odabira plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti u Uniji, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju podataka koji su potvrđeni u prostorijama turskog proizvođača koji je surađivao navedenog u gornjoj uvodnoj izjavi 14.
(66)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda turskog proizvođača koji je surađivao reprezentativna u usporedbi s obujmom odnosnog proizvoda koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak.
(67)
Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili iznad troškova proizvodnje. Stoga su utvrđeni troškovi proizvodnje na turskom tržištu tijekom RIP-a.
(68)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena odnosne vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje odnosne vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(69)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(70)
Ako nije bilo domaće prodaje konkretne vrste proizvoda od strane turskog proizvođača koji je surađivao, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(71)
Za vrste proizvoda koje turski proizvođač koji je surađivao nije prodavao na domaćem tržištu nego su te vrste proizvoda prodavane na drugim tržištima, uobičajena vrijednost izračunana je tako što se troškovima proizvodnje iste vrste proizvoda prodavanog na ostalim tržištima dodavali njegovi troškovi POA i dobit. U slučaju vrsta proizvoda koje turski proizvođač koji je surađivao uopće nije prodavao, uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem troškovima proizvodnje svih vrsta proizvoda njihovih troškova POA i dobiti.
(72)
Prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, troškovi POA i dobit utvrđeni su na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda turskog proizvođača.
4. Izvozne cijene
(73)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji.
(74)
Kada se izvozna prodaja u Uniju vršila izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne su cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za odnosni proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
(75)
Kada se izvozna prodaja u Uniji vršila putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve ponovne prodaje tih povezanih trgovaca nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu profitne marže, korištena je dobit koju su ostvarila dva nepovezana uvoznika odnosnog proizvoda jer se stvarna dobit povezanog uvoznika nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika.
5. Usporedba
(76)
Budući da je kineski uvoz spadao pod privatne marke, usporedbe su rađene samo na temelju prodaje proizvoda privatnih marki od strane turskog trgovačkog društva koje je surađivalo.
(77)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijena za posredne poreze, prijevoz, osiguranje, manipulativne, jamstvene i kreditne troškove odobrene su u svim slučajevima gdje je utvrđeno da su objektivne i potkrijepljene provjerenim dokazima. Težina pakiranja zanemarena je u usporedbi.
(78)
Korištenjem PCN sustava za klasifikaciju vrsta proizvoda, postojao je mali stupanj podudaranja za sve proizvođače izvoznike u uzorku. Ako se nisu mogla identificirati izravna podudaranja, uspoređene su slične vrste i prilagodbe su izvršene za razlike kao što su vrste pakiranja. Ako je korištena tehnika utvrđivanja sličnosti, detalji su otkriveni stranci na koju su se odnosili.
6. Dampinške marže
(79)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe dampinška marža za proizvođače izvoznike u uzorku utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u izraženom kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(80)
Ponderirani prosjek ove tri dampinške marže izračunan je za trgovačka društva koja su surađivala a koja nisu u uzorku.
(81)
S obzirom na niski stupanj suradnje iz NRK-a (oko 60 %), smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike u NRK-u utvrditi na temelju najviših dampinških transakcija izvoznika koji surađuju.
(82)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Tablica 1.
Dampinške marže
Naziv trgovačkog društva
Status
Dampinška marža
CeDo Shanghai Co. Ltd.
IT
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
IT
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
IT
28,6 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
35,2 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
43,4 %
E. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(83)
U Uniji postoji 31 proizvođač ili grupacije proizvođača istovjetnog proizvoda, od kojih su većina relativno mali. U nastavku teksta ih se navodi kao „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe. Podnositelj pritužbe, Eurométaux, djelovao je u ime sedam proizvođača čija je ukupna proizvodnja, tijekom RIP-a, iznosila oko 50 % ukupne proizvodnje određene aluminijske folije u svitcima u Uniji. Ipak, treba napomenuti da su podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe, provjereni u drugim dostupnim izvorima, obuhvaćali sva poznata trgovačka društva koja proizvode i prodaju odnosni proizvod na tržištu Unije. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji procijenjena je na oko 91 000 tonu tijekom RIP-a. S obzirom na to, preko podnositelja pritužbe, podaci prikupljeni ili dostupni od svih poznatih trgovačkih društava koja proizvode i prodaju odnosni proizvod na tržištu Unije, koristit će se kao makroekonomski pokazatelji u ovom ispitnom postupku.
2. Potrošnja Unije
(84)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza na tržište Unije. Ove je podatke dostavio podnositelj pritužbe i dani su na raspolaganje svih zainteresiranim strankama. Podaci dostavljeni za proizvođače iz Unije uspoređeni su s podacima koje je Komisija primila tijekom prikupljanja stajališta i odabira uzoraka. Podaci o uvozu za odnosni proizvod za odnosnu zemlju i treće zemlje uspoređeni su s COMEXT podacima dostupnima na Eurostatu. Podnositelj pritužbe istaknuo je da njegovi podaci za prodaju na tržištu Unije sadrže određene obujme proizvedene u NRK-u koji su već uključeni u podatke o uvozu. Stoga se od obujma prodaje oduzeli određeni proizvođači koji nisu u uzorku u EU-u a koji su također uvozili iz NRK-a. Ovo oduzimanje spriječilo je dvostruko brojanje ovih obujma proizvodnje u ukupnu potrošnju.
(85)
Na temelju toga utvrđeno je da se potrošnja Unije razvila na sljedeći način:
Tablica 1.
Potrošnja u EU-u (tone)
2008.
2009.
2010.
RIP
Ukupni uvoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Proizvodnja Unije prodana na tržištu Unije
91 000
91 500
87 700
82 456
Ukupna potrošnja
95 600
99 100
98 000
96 756
Indeks (2008. = 100)
100
104
103
101
(86)
Ukupna potrošnja na tržištu EU-a samo je malo fluktuirala tijekom razmatranog razdoblja. Razlog ove stabilnosti jest da je tržište EU-a za odnosni proizvod zrelo te, budući da se radi o proizvodu koji se općenito koristi u kućanstvu, nije podlijegalo fluktuaciji unatoč gospodarskoj krizi.
3. Uvoz iz odnosne zemlje
3.1. Obujam i tržišni udio
(87)
Obujam uvoza dobiven je od podnositelja pritužbe koji je prilagodio statističke podatke Eurostata na temelju svog poznavanja tržišta. Ova prilagodba bila je potrebna jer statistički podaci oznaka KN sadrže uvoz koji se ne odnosi na odnosni proizvod. Prilagodba se temeljila na znanju o izvozu na tržište EU-a različitih zemalja izvoznica i uvoznoj cijena koja bi označavala je li uvoz odnosni proizvod ili nije. Detaljni podaci i metodologija dani su na raspolaganje zainteresiranim strankama u Prilogu 3. pritužbe. Na toj se osnovi uvoz u Uniju iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja razvijao na sljedeći način:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Uvoz iz NRK-a (tone)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indeks (2008. = 100)
100
160
230
304
Tržišni udio
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indeks (2008. = 100)
100
154
225
301
Izvor: Podnositelj pritužbe.
(88)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka o glavnim sirovinama i proizvodu na početku proizvodnog lanca (aluminijska folija u velikim kolutima) što je rezultiralo uvođenjem pristojbi 2009. za kineske proizvođače, obujam uvoza iz NRK-a značajno se povećao. Obujam uvoza odnosnog proizvoda povećao se za više od 200 % tijekom razmatranog razdoblja.
(89)
Tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika pokazuje isti trend rasta kao i uvoz tijekom razmatranog razdoblja, rastući s 4,5 % 2008. na 13,4 % tijekom RIP-a.
3.2. Cijene dampinškog uvoza i sniženje cijena
(90)
Prosječne cijene uvoza iz NRK-a razvijale su se kako slijedi:
Tablica 3.
Cijene uvoza iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna cijena CIF u EUR/tona
(3)
2 335
2 600
2 518
Indeks (2009. = 100)
(3)
100
111
108
Izvor: Eurostat.
(91)
Trebalo bi navesti da su kineske uvozne cijene u velikoj mjeri slijedile kineske cijene sirovina (većinom aluminijske legure). Ipak, uvozne cijene pale su za 3 % u RIP-u u usporedbi s 2010. u vrijeme kad su se cijene sirovina povećale za oko 4 % (vidjeti tablicu u nastavku).
Tablica 4.
Razvoj prosječnih kineskih cijena aluminija
2008.
2009.
2010.
RIP
SHFE mjesečna promptna ponderirana prosječna cijena po toni (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indeks (2008. = 100)
100
84
104
108
Izvor: Šangajska terminska burza (SHFE), bez PDV-a.
(92)
Budući da sav poznati kineski uvoz predstavljaju privatne marke, usporedbe sniženja prodajnih cijena (i sniženja ciljnih cijena) izvršene su samo na temelju prodaje proizvoda privatnih marki industrije Unije.
(93)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornice, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza kineskih proizvođača koji su surađivali koje su naplaćene prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, a koje su utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuća usklađivanja za prava iz postojeće pristojbe i troškove nakon uvoza.
(94)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, kad se izrazi kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijene od 10,0 % od strane kineskih proizvođača izvoznika.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.1. Uvodne napomene
(95)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(96)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje i tržišni udio) ocjenjivali su se na razini cijele industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje je dostavio podnositelj pritužbe, a uspoređeni su s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije koji su surađivali.
(97)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, zaposlenost, plaće, produktivnost, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala) izvršena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ocjena se temeljila na njihovim podacima koji su valjano provjereni.
4.2. Makroekonomski pokazatelji
4.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 5.
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (tone)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indeks (2008. = 100)
100
99
97
95
Proizvodni kapacitet (u tonama)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indeks (2008. = 100)
100
103
103
103
Iskorištenost kapaciteta
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indeks (2008. = 100)
100
97
95
93
(98)
Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja smanjila tijekom razmatranog razdoblja unatoč tomu što je tijekom istog razdoblja potrošnja ostala stabilna. Iako je proizvodni kapacitet ostao umjereno stabilan tijekom razmatranog razdoblja, iskorištenost kapaciteta slijedila je isto silazno kretanje kao i proizvodnja.
4.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 6.
Obujam prodaje i tržišni udio
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje na tržištu EU-a (tone)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indeks (2008. = 100)
100
101
96
91
Tržišni udio
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indeks (2008. = 100)
100
97
94
90
(99)
Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, a njezin tržišni udio kontinuirano je padao s 95,2 % 2008. na 85,2 % tijekom RIP-a.
4.2.3. Rast
(100)
Pad u obujmu prodaje EU-a i tržišnom udjelom industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja trebao bi se gledati u kontekstu stabilne potrošnje tijekom istog razdoblja, kako je opisano u uvodnoj izjavi 85.
4.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku (mikroekonomski pokazatelji)
4.3.1. Prosječne jedinične cijene u Uniji i troškovi proizvodnje
Tablica 7.
Prodajne cijene
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce
(eura po toni)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indeks (2008. = 100)
100
88
95
98
(101)
Kretanje prosječnih prodajnih cijena (uključujući proizvode s markom i bez marke) pokazuje pad od 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Ipak, nije se smatralo da su prodajne cijene pouzdan pokazatelj štete jer su na njih uvelike utjecale cijene sirovina (uglavnom aluminija) koje su pokazivale slično kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Općenito su cijene u 2010. i RIP-u bile pod pritiskom zbog sniženja cijena opisanog u gornjoj uvodnoj izjavi 94.
4.3.2. Zaposlenost, produktivnost i plaće
Tablica 8.
Zaposlenost, produktivnost i plaće
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
301
314
287
284
Indeks (2008. = 100)
100
104
95
94
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
143
138
141
138
Indeks (2008. = 100)
100
96
98
96
Plaće po zaposleniku
41 070
38 913
44 115
43 600
Indeks (2008. = 100)
100
95
107
106
(102)
Broj zaposlenika smanjio se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, iako su plaće po zaposleniku blago porasle. Nadalje, smanjenje zaposlenika nije dovelo do povećanja u produktivnosti budući da je gubitak u obujmu prodaje, kako je opisano u gornjoj uvodnoj izjavi 99., bio čak i veći. Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po osobi zaposlenoj po godini, blago se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Dosegla je svoju najnižu razinu 2009., nakon čega se počela oporavljati 2010., ali nije dosegla početne razine. Tijekom RIP-a produktivnost se vratila na najnižu razinu 2009.
4.3.3. Zalihe
Tablica 9.
Zalihe
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe
2 873
2 994
3 092
3 534
Indeks (2008. = 100)
100
104
108
123
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indeks (2008. = 100)
100
104
115
136
(103)
Iako su trgovačka društva u uzorku industrije Unije održavala svoje zalihe na niskoj razini koristeći sustav proizvodnje na temelju narudžbe, neki su zajednički proizvodi čuvani na zalihama. Razina zaliha značajno se povećala u apsolutnom smislu i kao postotak proizvodnje. Tijekom razmatranog razdoblja, razina zaliha na kraju godine povećala se sa 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 10.
Profitabilnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indeks (2008. = 100)
100
231
101
27
(104)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa kod tih prodaja. Tako izračunana profitabilnost dosegla je svoju najvišu razinu 2009. zbog smanjenih troškova nabave glavne sirovine (odnosno aluminija). Dobit je padala od 2009. na ovamo dosežući 0,7 % u RIP-u. Ovi podaci o profitabilnosti obuhvaćaju sve segmente tržišta, uključujući relativno profitabilan brendirani segment koji je u mnogo manjoj mjeri podlijegao konkurenciji u vidu jeftinog kineskog uvoza. Sam je segment privatnih marki ostvarivao značajan gubitak u RIP-u.
(105)
Industrija Unije nije spomenula sposobnost prikupljanja kapitala kao značajan problem.
Tablica 11.
Novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja (ROI)
2008.
2009.
2010.
RIP
Novčani tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indeks (2008. = 100)
100
137
95
61
Ulaganja (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indeks (2008. = 100)
100
47
60
37
Povrat ulaganja
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indeks (2008. = 100)
100
206
82
22
(106)
Kretanje novčanog toka, koji je sposobnost industrije da samostalno financira svoje aktivnosti, kao i povrat ulaganja, slijedili su slično negativno kretanje kao i povrat na promet.
(107)
Jedan proizvođač iz EU-a je 2008. uložio u dodatni objekt za skladištenje. Tijekom ostalih godina razmatranog razdoblja, nisu identificirana velika ulaganja u pogledu trgovačkih društava u uzorku industrije Unije.
4.3.5. Visina stvarne dampinške marže
(108)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Štoviše, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza iz NRK-a, učinak stvarnih marža dampinga na tržište EU-a ne može se smatrati zanemarivim.
5. Zaključak o šteti
(109)
Ispitni postupak pokazao je da se mnogo pokazatelja štete koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije pogoršalo ili nije razvilo u skladu s potrošnjom tijekom razmatranog razdoblja. Takvo zapažanje posebno se primjenjuje na razdoblja od 2010. do kraja RIP-a.
(110)
Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu stabilne potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a stalno se i značajno povećavao. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio ukupno za 9 %, a njezin tržišni udio pao je za približno 10 postotnih bodova. Također se obujam zaliha industrije Unije značajno povećao, ukazujući na njenu nemogućnost prodaje proizvoda. Dampinški uvoz po niskim cijenama stalno se povećavao tijekom razmatranog razdoblja te je značajno snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(111)
Nadalje, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni 2010. i u RIP-u.
(112)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. UZROČNOST
1. Uvod
(113)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i stavkom 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a prouzročio štetu Uniji u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se sva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(114)
Na kraju 2009. uvedene su antidampinške pristojbe na velike kolute aluminijske folije podrijetlom iz NRK-a. Od tada se uvoz odnosnog proizvoda (proizvod na kraju proizvodnog lanca) značajno povećao. Ova povećanja podudaraju se s pogoršanjem stanja u industriji Unije.
(115)
Ispitni je postupak pokazao da je potrošnja Unije ostala stabilna tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam dampinškog uvoza iz NRK-a dramatično povećao za više od 200 %. Tržišni udio ovog uvoza također se povećao s 4,5 % 2008. na 13,4 % u RIP-u (odnosno za oko 9 postotnih bodova). Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 9 %, a tržišni udio je također pao za približno 9 postotnih bodova, od 95,2 % 2008. na 85,2 % u RIP-u.
(116)
S obzirom na pritisak na cijene, treba naglasiti da su kineski proizvođači izvoznici snizili cijene industrije Unije u RIP-u. Pritisak na cijene u sve većem obujmu omogućio je kineskim proizvođačima izvoznicima da sklope ugovore s velikim kupcima (trgovcima na malo i veliko). Za ugovore koje je zadržala, industrija Unije morala se odreći povećanja cijena koja su joj bila potrebna kako bi uklonila učinak povećanja u cijenama aluminija. Sniženje cijena u RIP-u bilo je oko 10 %, a te je godine industrija Unije povisila prosječne cijena za 3 % kao odraz povećanih troškova sirovine, budući da su kineski proizvođači izvoznici snizili svoje cijene na tržištu EU-a za približno 3 % (vidjeti Tablicu 3.). Rezultat je bilo značajno pogoršanje u profitabilnosti industrije Unije.
(117)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da je veliko povećanje dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije odigralo odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije što se odražava posebno u njenom slabom financijskom stanju, u padu obujma prodaje i tržišnog udjela te u pogoršanju mnogo pokazatelja štete.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz trećih zemalja
(118)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količinu i kretanja cijena dostavio je podnositelj pritužbe na temelju podataka Eurostata.
Tablica 12.
Uvoz iz trećih zemalja
2008.
2009.
2010.
RIP
Uvoz iz trećih zemalja
330
764
461
1 306
Indeks (2008. = 100)
100
231
140
396
Tržišni udio
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indeks (2008. = 100)
100
223
136
391
(119)
Uvoz iz trećih zemalja (uglavnom Indije, Rusije, Tajvana i Turske) povećao se za 300 % tijekom razmatranog razdoblja. Ipak, ukupan tržišni udio ovog uvoza u EU još uvijek ostaje zanemariv. Stoga nije mogao doprinijeti šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom RIP-a.
3.2. Obujam izvoza i cijene
(120)
Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena provjereni su podaci proizvođača u uzorku.
Tablica 13.
Izvoz proizvođača iz Unije u uzorku
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam izvoza EU-a
1 900
1 800
1 600
1 700
Indeks (2008. = 100)
100
95
84
89
Izvoz kao postotak proizvodnje
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indeks (2008. = 100)
100
95
86
94
Izvozne cijene
3 792
3 460
3 447
3 565
Indeks (2008. = 100)
100
91
91
94
(121)
Obujam izvoza proizvođača u uzorku nije bio značajan tijekom razmatranog razdoblja i nikad nije predstavljao više od 2 % obujma proizvodnje. Slijedio je kretanje slično onom obujma prodaje na europskom tržištu. U pogledu ograničenog obujma, razvoj izvoza industrije Unije nije pridonio pretrpljenoj materijalnoj šteti.
3.3. Utjecaj gospodarske krize
(122)
Gospodarska kriza nije prouzročila smanjenje potrošnje Unije tijekom razmatranog razdoblja. Kako se moglo očekivati za proizvode za kućanstvo koji nisu luksuz, financijska kriza nije utjecala na potrošnju AHF-a koja ostaje vrlo stabilan proizvod u prehrambenoj industriji i industriji ambalaže. Tako gospodarska kriza nije doprinijela šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom RIP-a.
3.4. Natjecanje na tržištu Unije
(123)
Tržišno natjecanje na tržištu Unije je jako ako se na umu ima da je industrija Unije poprilično raznovrsna (ima preko 30 proizvođača) i da je jedan od glavnih kupaca snažan maloprodajni sektor.
(124)
Tijekom mnogo godina glavni trgovci na malo Europske unije razvili su vlastite marke (privatne marke) koje su u pogledu AHF-a postupno smanjile obujam prodaje proizvođača vlastitih marki. To je štetno za proizvođače u industriji Unije koji su pretrpjeli pad u prodaji profitabilnijeg brendiranog segmenta, što ih je prisililo na veće međusobno tržišno natjecanje u rastućem segmentu privatnih marki.
(125)
Međutim, ovaj razvoj je postupan proces koji traje mnogo godina i ispitni postupak je pokazao da su se posao s privatnim markama povećao samo s 83 % na 84 % od 2010. do RIP-a. Stoga, iako će ovo povećanje imati mali učinak na proizvođače iz EU-a, ne objašnjava opseg štetnih kretanja koja su iskusili.
3.5. Razvoj troškova proizvodnje industrije Unije
(126)
Zainteresirane stranke tvrdile su da su fluktuacije u troškovima proizvodnje, uglavnom cijena aluminija, doprinijele šteti.
(127)
Troškovi proizvodnje AHF-a usko su povezani s razvojem cijene aluminija, glavne sirovine koja se koristi za proizvodnju ovog proizvoda. LME je svjetsko mjerilo za cijene aluminija.
Tablica 14.
Razvoj prosječnih cijena aluminija na LME-u
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna LME cijena za gotovinu po toni u USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Indeks (2008. = 100)
100
64
78
90
Izvor: LME.
(128)
Gore prikazani razvoj rezultat je financijske krize koja je započela otprilike u listopadu 2008. Cijene aluminija pale su zbog smanjene potražnje i u određenoj mjeri su se oporavila do kraja RIP-a. Ipak, industrija AHF-a normalno postavlja svoje cijene na temelju mjerila LME-a uvećane za maržu za pokrivanje troškova transformacije i dobiti. To znači da u uobičajenim okolnostima fluktuacije u mjerilu LME-a nemaju velik učinak na stanje industrije AHF-a budući da se cijene gotovih proizvoda kreću u skladu s cijenama LME-a. De facto je industrija Unije uvijek egzistirala u okruženju fluktuirajućih cijena aluminija.
(129)
Također se tvrdilo da industrija Unije ima neučinkovitu opremu koja je doprinijela šteti. Treba napomenuti da ispitni postupak nije podržao ovo stajalište te da su de facto troškovi transformacije EU-a i kineski troškovi transformacije u cjelini bili jako slični. Usto, svaka neučinkovitost značila bi da bi profitabilnost industrije Unije bila niska mnogo godina, a tvrdnja ove vrste ne objašnjava gubitak tržišnog udjela, obujma prodaje i profitabilnost koji su se dogodili od 2009. do RIP-a.
(130)
U pogledu gore navedenog, fluktuirajuće cijene aluminija ili navodni nedostatak učinkovitosti proizvodnje ne može se smatrati uzrokom štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3.6. Prekomjerni kapacitet
(131)
Kako je gore spomenuto, iskorištenost kapaciteta europskih proizvođača bila je relativno niska tijekom razmatranog razdoblja. Ipak, budući da proizvođači iz Unije mogu koristiti iste strojeve za premotavanje drugih proizvoda (kao što je prozirna pripijajuća folija) podaci o iskorištenosti kapaciteta ne smatraju se velikim čimbenikom uzročnosti. Također su podaci o iskorištenosti kapaciteta već bili poprilično niski 2008. i 2009. kad su stope profitabilnosti i stanje industrije bili općenito zadovoljavajući.
(132)
Stoga je zaključeno da prekomjerni kapacitet nije značajan uzrok štete koju su pretrpjeli proizvođači iz EU-a.
4. Zaključak o uzročnosti
(133)
Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio dampinškog uvoza podrijetlom iz NRK-a, posebno 2010. i u RIP-u. Utvrđeno je da je ovaj uvoz snizio cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije tijekom RIP-a.
(134)
To povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a podudaralo se s negativnim razvojem u gospodarskom stanju industrije Unije. Ovo stanje pogoršalo se u RIP-u, kad je industrija Unije nastavila gubiti tržišni udio i profitabilnost, a drugi financijski pokazatelji kao što je novčani tok i povrat ulaganja dosegli su svoje najniže razine.
(135)
Analiza drugih poznatih čimbenika, uključujući gospodarsku krizu, pokazala je da negativan učinak tih čimbenika ne može biti takav da bi mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(136)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog izvoza, privremeno se zaključuje da je dampinški izvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(137)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika/trgovaca na veliko i trgovaca na malo odnosnog proizvoda.
2. Interes industrije Unije
(138)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Podsjeća se da je mnogo pokazatelja štete pokazalo negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje stanja industrije Unije čini se neizbježnim. Stanje u industriji Unije brzo se pogoršalo nakon uvođenja antidampinških mjera na proizvod na početku proizvodnog lanca (aluminijska folija u velikim kolutima) 2009. Budući da isti strukturni problemi u kineskom aluminijskom sektoru koji su već zapaženi tijekom tog ispitnog postupka i dalje postoje na tržištu, industrija Unije tvrdila je da bi i nju trebalo zaštititi od nepoštenog tržišnog nadmetanja.
(139)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojbi povratiti djelotvorne uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene ispitanog proizvoda kako bi odrazila troškove raznih elemenata i tržišne uvjete. Također se može očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo da povrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na njezinu profitabilnost i ukupno financijsko stanje.
(140)
Ako mjere ne budu uvedene, može se očekivati daljnji gubitak u tržišnom udjelu, a industrija Unije bi nastavila bilježiti gubitke, posebno u sektoru privatnih marki. Ovo bi bilo neodrživo u srednjoročnom ili dugoročnom razdoblju U pogledu trenda smanjivanja profitabilnosti i ostalih financijskih pokazatelja kao što je novčani tok i povrat ulaganja, može se očekivati da većina proizvođača iz Unije ne bi mogla ostati konkurentna na tržištu, ako mjere ne budu uvedene.
(141)
Usto, industrija Unije snabdijeva svoje kupce (uglavnom trgovce na malo i veliko) ostalim prehrambenim proizvodima i proizvodima za ambalažu kao što su prozirna pripijajuća folija i papirnati proizvodi. Neki od ovih proizvoda proizvode se na istoj opremi za premotavanje koja se koristi i za odnosni proizvod. Odnosni proizvod je glavni segment portfelja proizvoda koje razna trgovačka društva industrije Unije prodaju u mjeri da za neke on predstavlja više od 50 % prometa. Ako se stanje odnosnog proizvoda dalje pogorša, to bi ugrozilo i proizvodnju ostalih proizvoda Unije.
(142)
Privremeno je, stoga, zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes uvoznikâ/trgovaca na veliko
(143)
Što se tiče uvoznikâ, velik dio uvoza odnosnog proizvoda, procjenjuje se oko 50 % tijekom RIP-a, ostvaruju dva velika igrača na europskom tržištu koji svoje proizvode nabavljaju u NRK-u.
(144)
Jedan od tih uvoznikâ povezan je s proizvođačem izvoznikom u uzorku koji je surađivao (CeDo Shanghai). CeDo Group razvio je dvostruku strategiju nabave po kojoj se folija koju prodaje na tržištu Unije proizvodi u NRK-u i Uniji. Grupacija je istaknula da bi antidampinške mjere ugrozile ovu strategiju i smanjile njenu profitabilnost. Ipak, predložene mjere nisu usmjerene prema nijednom određenom trgovačkom društvu, nego im je svrha vraćanje poštene trgovine na tržište Unije.
(145)
Ispitnom postupku nije poznato je li drugi veliki uvoznik (Quickpack) povezan s bilo kojim od svojih kineskih dobavljača. To je zbog toga što je, iako je bio pozvan sudjelovati u ispitnom postupku, odabrao ne sudjelovati. Stoga učinak pristojbi predložene razine na njegovo poslovanje nije jasan.
(146)
Od preostalih uvoznikâ samo su dva surađivala u ovom ispitnom postupku time što su odgovorili na upitnik. Njihovi odgovori predstavljaju oko 6 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Ova trgovačka društva su tvrdila da će možda biti prisiljena napustiti tržište folije ako se uvedu antidampinške mjere. Međutim, ostali su proizvodi predstavljali preko 80 % njihovog prometa, budući da su ova dva trgovačka društva uvozila mnogo drugih proizvoda u prehrambenom sektoru i sektoru kućanskih artikala.
(147)
Još jedan uvoznik/proizvođač (Terinex Ltd) nije dostavio odgovor na upitnik, nego je dostavio svoje mišljenje temeljeno na tržištu UK-a. Terinex Ltd objasnio je da je njegova nabava iz NRK-a smanjila njegovu vlastitu proizvodnju, ali da kao mali igrač na tržištu nije smatrao da njegov uvoz šteti industriji Unije. Međutim, ako se u obzir uzme sav uvoz iz NRK-a (uvodna izjava 87. i dalje), tada je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 114. i dalje, jasno da je uvoz iz NRK-a glavni uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije. Budući da je promet odnosnog proizvoda relativno mali u odnosu na ukupne aktivnosti trgovačkih društava, nije vjerojatno da će uvođenje mjera imati ozbiljan učinak na njegovu ukupnu dobit.
(148)
U pogledu uvoznog sektora općenito (bilo povezanog ili ne), ne može se isključiti da bi uvođenje mjera negativno imalo negativan učinak na ovaj sektor, jer će pristojba vjerojatno uvoz učiniti manje privlačnim, a industrija Unije bi vjerojatno mogla natrag vratiti neke narudžbe/ugovore na štetu uvoznog sektora. Ipak, ovo bi se temeljilo na vraćanju poštenog tržišnog nadmetanja te učinak na uvozni sektor kao cjelinu ne bi bio nesrazmjeran.
(149)
Na temelju gore navedenog, privremeno je zaključeno da učinak na uvoznike ne bi bio takav da se mjere trebaju smatrati protivnima ukupnom interesu Unije.
4. Interes trgovaca na malo
(150)
U ispitnom je postupku sudjelovalo šest trgovaca na malo. Ti trgovci na malo mogu se smatrati reprezentativnima u pogledu njihove široke geografske rasprostranjenosti u Europskoj uniji te njihove različite veličine u smislu prometa. Svi se oni protive uvođenju mjera zbog toga što će one uvesti dodatne troškove na njihova poslovanja te što bi mjere ograničile njihov odabir dobavljača.
(151)
Ipak, iz njihovih odgovora je vrlo jasno da je proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom maleni dio prometa ovih trgovaca na malo (u svakom slučaju manji od 1 %), a sve antidampinške mjere imale bi mali ili nikakav učinak na njihov promet ili dobit.
5. Interes potrošača
(152)
Komisija se obratila jednom udruženju potrošača koje je odgovorilo da nije zainteresirano za suradnju u ispitnom postupku. Nijedno drugo udruženje potrošača nije se javilo.
(153)
Učinak antidampinških pristojbi na potrošače vjerojatno će biti zanemariv, budući da AHF čini vrlo mali postotak tjednog proračuna potrošača. Usto, očekuje se da bi svako povećanje u cijenama AHF-a na maloprodajnoj razini uzrokovano uvođenjem pristojbi bilo vrlo zanemarivo ili nepostojeće.
6. Zaključak o interesu Unije
(154)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz odnosnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
H. PRIJEDLOG PRIVREMENIH ANTIDAMPINŠKIH MJERA
1. Razina uklanjanja štete
(155)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(156)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije, bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža.
(157)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(158)
U prethodnim ispitnim postupcima koji su se ticali AHF-a (veliki koluti), marža uobičajene dobiti bila je postavljena na 5 % na osnovi koja je opisana gore u tekstu. Podnositelj pritužbe tvrdio je da bi 6 % bila opravdana profitna marža za industriju, u izostanku štetnog dampinga. Ipak, nije valjano argumentirao ovu tvrdnju i stoga, u izostanku komentara u vezi tim, smatra se primjerenim pozvati se na profitnu maržu od 5 % utvrđenu u prethodnom ispitnom postupku. Stoga se privremeno smatra da se profitna marža od 5 % prometa treba smatrati primjerenom brojkom koju je industrija Unije mogla očekivati da će dobiti u izostanku štetnog dampinga. Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena za industriju Unije za istovjetni proizvod. Neštetna cijena dobivena je oduzimanjem stvarne dobiti ostvarene tijekom RIP-a od prodajnih cijena EU-a i njenom zamjenom s gore spomenutom profitnom maržom.
(159)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz NRK-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(160)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(161)
Na temelju gore navedenoga, utvrđene su stope antidampinške pristojbe uspoređivanjem marži uklanjanja štete i dampinških marži. Posljedično, predložene stope antidampinške pristojbe su sljedeće:
Predložene privremene antidampinške pristojbe
Naziv trgovačkog društva
Dampinška marža
Marža štete
Privremena pristojba
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu se okoristiti tim stopama i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(163)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (4) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
I. ZAVRŠNA ODREDBA
(164)
Radi dobrog je upravljanja potrebno odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz aluminijske folije minimalne debljine 0,007 mm, ali maksimalne 0,021 mm, bez podloge, daljnje neobrađene osim valjanjem, bilo reljefirane, u rolama male težine koja ne prelazi 10 kg, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 7607 11 11 i ex 7607 19 10 (oznake TARIC 7607111110 i 7607191010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Sva ostala trgovačka društva
35,4 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je usvojena Uredba, izjaviti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, odnosne stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. rujna 2012.