NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 490/2013
ze dne 27. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 29. srpna 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 17. července 2012 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Dne 30. ledna 2013 zavedla Komise celní evidenci dovozu téhož výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013 (3).
(4)
Dne 10. listopadu 2012 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie do Unie a zahájila samostatné šetření.
2. Období šetření
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány Argentiny a Indonésie o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Žadatel, vyvážející výrobci v Argentině a Indonésii, dovozci a orgány Argentiny a Indonésie sdělili svá stanoviska. Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
3.1. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření a za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude řízení týkat, a sice prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
3.2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Argentině
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Argentině požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(11)
Deset vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Dvě společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie (nebo vůbec nevyráběly).
(12)
Zbývajících osm (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(13)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 86 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od osmi vyvážejících výrobců uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění.
(14)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován se všemi známými vyvážejícími výrobci, jakož i s argentinským sdružením výrobců a argentinskými orgány a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.3. Individuální zjišťování
(15)
Žádná argentinská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.4. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Indonésii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(17)
Osm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Tři společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie.
(18)
Zbývajících pět (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(19)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od pěti vyvážejících výrobců uvedených výše v 18. bodě odůvodnění.
(20)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli konzultováni všichni známí vyvážející výrobci, jakož i indonéské úřady a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.5. Individuální zjišťování
(21)
Žádná indonéská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.6. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(22)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci však při tomto šetření nespolupracovali.
3.7. Výběr vzorku výrobců v Unii
(23)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí bionaftu. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby, objemu prodeje a zeměpisné polohy. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 27 % výroby v Unii.
(24)
Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Po zveřejnění navrhovaného vzorku dvě ze společností, které byly do vzorku zařazeny, od spolupráce odstoupily a byly nahrazeny dvěma jinými společnostmi. Výrobní odvětví Unie také vzneslo připomínku, že vzhledem k vysokému počtu výrobců bionafty z řad malých a středních podniků by alespoň jeden měl být také zařazen do vzorku. Tato žádost byla přijata.
(25)
Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
3.8. Odpovědi na dotazník
(26)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Argentině zařazeným do vzorku, čtyřem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Indonésii zařazeným do vzorku a osmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.
(27)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v Argentině a Indonésii zařazených do vzorku, od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a od tří uživatelů.
3.9. Inspekce na místě
(28)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci sídlící v Unii
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španělsko,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španělsko,
-
Diester Industrie S.A.S., Paříž, Francie,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Řecko,
-
Novaol S.R.L., Milano, Itálie,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko,
-
Preol A.S., Lovosice, Česká republika,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Německo.
(b)
Vyvážející výrobci v Argentině
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),
-
skupina společností ve spojení „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),
-
skupina společností ve spojení „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).
(c)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Argentině
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas“),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švýcarsko („LDC Suisse“).
(d)
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonésie („CPL“),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonésie („PTMM“),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonésie („PAA“),
-
skupina společností ve spojení („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonésie („WBI“),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonésie („WINA“).
(e)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Indonésii
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.
(f)
Dovozci v Unii ve spojení s argentinskými a indonéskými vývozci:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španělsko („CAMPA“),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itálie („IMBI“),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španělsko („LDC Spain“),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španělsko („Losur“),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemsko („WET BV“) (5).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(29)
Dotčeným výrobkem jsou monoalkylestery mastných kyselin a /nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a /nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „bionafta“).
(30)
Z šetření vyplynulo, že bionafta vyráběná v Argentině je výlučně „methylester ze sójového oleje“ (dále jen „SME“) získaný ze sójového oleje a že bionafta vyráběná v Indonésii je výlučně „methylester z palmového oleje“ (dále jen „PME“) získaný z palmového oleje, ale bionafta vyráběná v Unii je převážně „methylester z řepkového oleje“ (dále jen „RME“), ale také z jiných surovin, včetně odpadních olejů i panenských olejů.
(31)
SME, PME i RME patří do kategorie methylesterů mastných kyselin. Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikaci rostlinných olejů, konkrétně míšení oleje s alkoholem, čímž vzniká bionafta a jako vedlejší produkt glycerin. Pojem „methyl“ odkazuje na methanol, nejběžněji používaný alkohol v daném procesu.
(32)
Bionaftu SME a PME lze používat v čisté formě, ale obecně se mísí, buď mezi sebou navzájem, nebo s RME před tím, než se použijí v Evropské unii. Důvodem pro míšení SME s PME je to, že SME v čisté formě nesplňuje evropskou normu EN 14214, pokud jde o jodové a cetanové číslo. Důvodem pro míšení PME (a SME) s RME je to, že PME a SME mají vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) než RME, a nejsou proto vhodné pro použití v čisté formě během zimních měsíců ve studených regionech Evropské unie.
(33)
Směsi bionafty a minerální nafty se v zásadě používají v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech a rovněž ve vlacích. Bionaftu v čisté formě nebo její směsi s minerální naftou lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny.
2. Obdobný výrobek
(34)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Argentiny a Indonésie, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Žádost o vyloučení výrobku
(35)
Jeden indonéský výrobce požádal, aby byly z oblasti působnosti tohoto řízení vyloučeny frakcionované methylestery. Frakční destilace rozloží methylestery mastných kyselin na složky s odlišnými chemickými vlastnostmi pro jiná konečná použití. Tvrdil, že frakcionované methylestery, které společnost vyráběla a vyvážela do EU, nejsou bionafta a nepoužívají se pro paliva, ale pro jiné průmyslové aplikace. Rovněž tvrdil, že surovinou použitou pro tyto frakcionované methylestery byl kokosový olej nebo olej z palmových jader, a nikoli surový palmový olej obvykle používaný k výrobě bionafty v Indonésii.
(36)
Frakcionované methylestery spadají do popisu dotčeného výrobku, jelikož jsou stále methylestery mastných kyselin a jsou vyrobeny ze surovin, které se používají pro výrobu bionafty. Ačkoli samy o sobě nesplňují evropskou normu (EN 14214), mohou být smíšeny s jinou bionaftou, aby se vytvořila směs, která tuto normu splňuje. To je totéž jako v případě bionafty z palmového methylesteru, která bez smíšení sama o sobě nesplňuje evropskou normu. Tato námitka se proto zamítá.
(37)
Avšak jeden evropský dovozce methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader z Indonésie požádal o osvobození pro koncového uživatele pro svůj dovoz, který nebyl určen pro použití jako palivo, ale ke zpracování na nenasycený mastný alkohol.
(38)
Osvobození pro koncového uživatele je režim, který spravují celní správy jednotlivých států, přičemž clo zaplacené z dovozu je předmětem osvobození na základě potvrzeného konečného použití dovezených surovin. Tento režim je stanoven v prováděcích předpisech k celnímu kodexu Společenství (6).
(39)
Touto žádostí se bude Komise zabývat v konečné fázi šetření poté, co obdrží připomínky od zúčastněných stran k tomu, zda by této konkrétní žádosti mělo být vyhověno v případě dovozu methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader pro použití jiné než jako palivo. Tyto připomínky by se měly týkat otázky, zda by toto osvobození mohlo být využíváno k obcházení případného konečného cla, pokud bude uloženo, a účinků na dovoz bionafty pro použití jiné než jako palivo ze zemí, pro které již byla opatření zavedena.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Běžná hodnota
(40)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Argentině byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku představoval celkový objem tohoto prodeje alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie během období šetření.
(41)
Komise následně určila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(42)
U každého druhu výrobku prodávaného každou společností nebo skupinou společností zařazenou do vzorku na domácím trhu, který byl uznán za shodný nebo srovnatelný s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně posoudila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku, zda se prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto posouzení proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(44)
Z šetření vyplynulo, že argentinský trh je silně regulován státem. Míšení fosilní nafty a bionafty je v Argentině povinné (v podílu 7 % bionafty během období šetření). Celkové množství bionafty potřebné ke splnění tohoto požadavku na míšení je prostřednictvím přidělování kvót rozvrženo mezi vybraný počet argentinských výrobců bionafty. Ropné společnosti jsou povinny odebírat bionaftu od těch argentinských společností vyrábějících bionaftu, které splňují požadavky povinného míšení. Cena je stanovená státem a je zveřejněna argentinským ministerstvem energetiky. Během období šetření byla tato státem stanovená referenční cena vypočtena podle složitého vzorce, který zohledňoval výrobní náklady (suroviny, dopravu a jiné náklady) a zajišťoval dosažení určitého zisku. Parametry použité při určení referenční ceny byly stanoveny na základě odhadovaných nákladů nejméně schopného výrobce se sídlem v nejvzdálenější oblasti země a vedly k významné ziskovosti argentinských výrobců.
(45)
Za těchto okolností nebyl prodej na domácím trhu považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku a běžná hodnota obdobného výrobku musela být předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině snižuje ceny sójových bobů a sójového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude proto dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(46)
S ohledem na převažující tržní podmínky, jak je popsáno výše ve 44. bodě odůvodnění, dospěla Komise k názoru, že zisk nebylo možné založit na skutečných údajích o společnostech zařazených do vzorku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
1.2. Vývozní cena
(47)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(48)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(49)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku ve výši 5 % na základě obratu.
1.3. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(51)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(52)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(53)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(54)
Jedna obchodní společnost byla v úzkém spojení s vyvážejícím výrobcem, který ji plně kontroloval, neměla žádnou vyjednávací pravomoc ani vliv na ceny nebo dodací podmínky a obchodovala výlučně s výrobky vyráběnými tímto vyvážejícím výrobcem v Argentině. Proto se považuje za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce a nebyla provedena žádná úprava o provize. U jedné obchodní společnosti se sídlem mimo EU bylo zjištěno, že má volnější vazby na vyvážejícího výrobce v Argentině, nebyla pod jeho kontrolou a obchodovala s řadou jiných výrobků vyrobených jinými výrobci. V tomto případě se mělo za to, že tato obchodní společnost plní funkce podobné funkcím obchodníka pracujícího za provizi. V důsledku toho byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.
(55)
Skutečný rozdíl mezi prodejními cenami účtovanými vyvážejícím výrobcem v Argentině obchodníkovi ve spojení a prodejními cenami účtovanými obchodníky ve spojení prvnímu nezávislému odběrateli v EU nebyl pro výpočet této úpravy použit. Úprava byla vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného zisku. Skutečný zisk společnosti se nepovažoval v důsledku povahy tohoto vztahu za spolehlivý.
1.4. Dumpingové rozpětí
(56)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(57)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 100 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(59)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
2. Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(60)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Indonésii byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že s výjimkou dvou vyvážejících výrobců prodej na domácím trhu reprezentativní nebyl.
(61)
U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností Komise následně určila ty druhy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(62)
U těchto shodných nebo srovnatelných druhů výrobků bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku vyvážejícími výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností nebyl zjištěn žádný reprezentativní prodej nebo vůbec žádný prodej na domácím trhu, pokud jde o vyvážený druh výrobku.
(63)
Proto byla u všech vyvážejících výrobců běžná hodnota obdobného výrobku předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii snižuje cenu palmového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude tedy dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(64)
Z šetření vyplynulo, že indonéský domácí trh s bionaftou je silně regulován státem. Ropná a plynárenská společnost Pertamina, která je plně ve vlastnictví státu, je zdaleka největší společností působící na domácím trhu (více než 90 % domácích nákupů bionafty od výrobců zařazených do vzorku). Pertamina je z pověření státu povinna mísit biopaliva s fosilními palivy, aby je mohla prodávat na svých čerpacích stanicích. Každý měsíc indonéské ministerstvo obchodu úředně stanoví tzv. „cenu HPE (neboli cenu podle vývozní kontroly)“, což je referenční cena použitá k výpočtu měsíční úrovně vývozních cel. Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovené indonéskou vládou.
(65)
Za těchto podmínek nemohl být zisk založen na skutečných údajích od společností zařazených do vzorku, protože prodej na domácím trhu se nepovažuje za uskutečněný v běžném obchodním styku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
2.2. Vývozní cena
(66)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(67)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(68)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a za přiměřený byl považován zisk ve výši 5 % na základě obratu.
(69)
Prémie účtované zákazníkům v jednom členském státě, kteří se po nákupu bionafty snažili využít regulačního rámce pro bionaftu obnášejícího „dvojnásobné započtení“ (7), se nepovažovaly za součást vývozní ceny. Tyto prémie nejsou vázány na dotčený výrobek jako takový, ale spíše na poskytnutí dokumentů dovozcem ve spojení s cílem získat osvědčení od vlády, které umožňuje zákazníkovi dovozce ve spojení splnit nezbytné podmínky pro přimíšení pouze poloviny množství bionafty (jelikož tuto bionaftu lze započítat „dvojnásobně“).
2.3. Srovnání
(70)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(71)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(72)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na úvěry, vývozní cla, poplatky za dohled, bankovní poplatky a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(73)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(74)
U jedné společnosti nebo skupiny společností bylo zjištěno, že uzavřela smlouvu s jednou obchodní společností ve spojení mimo jiné za účelem obchodu s bionaftou za provizi. V tomto případě se dospělo k závěru, že tento obchodník ve spojení by se měl považovat za obchodního zástupce pracujícího za provizi, a proto byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily přirážky obchodníka.
(75)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl dotčený výrobek (PME) před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli smíšen s RME. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) provedena úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku.
2.4. Dumpingové rozpětí
(76)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(77)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím.
(78)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 99 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(79)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(80)
Obdobný výrobek vyrábí 254 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(81)
Tvrdilo se, že značný počet velkých výrobců v Unii je ve spojení s vývozci v Argentině a /nebo že dovážejí bionaftu z Argentiny, a měli by proto být vyloučeni z definice výrobního odvětví Unie.
(82)
Po provedení šetření byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, přičemž dovoz dosáhl 63 %, 85 % a 71 % jejich vlastní výroby během období šetření. Další dvě společnosti byly vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly. V níže uvedených oddílech nebyly použity žádné údaje od těchto společností. Byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné důvody pro vyloučení jakýchkoli dalších výrobců v Unii z definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Pro stanovení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 9 052 871 tun. Jak bylo uvedeno výše, osm výrobců v Unii bylo zařazeno do vzorku a představovali 27 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Tuny
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj:
Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkové výroby v Unii všech výrobců v Unii na trhu Unie, s odečtením jejich vývozu a přičtením dovozu z Argentiny a Indonésie a dovozu z jiných třetích zemí.
(85)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie byl získán z údajů Eurostatu vztahujících se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba bionafty v Unii zvýšila mezi rokem 2009 a koncem období šetření o 5 %.
3. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(87)
Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, účinek dovozu ze dvou zemí může být posuzován souhrnně pouze tehdy, pokud jsou splněny dvě podmínky.
(88)
První podmínkou je, že dumpingové rozpětí ve vztahu k dovozu z obou zemí není nepatrné a objem dovozu není zanedbatelný. Dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozu z Argentiny a Indonésie bylo nad minimální hranicí definovanou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, jelikož jeho podíl na trhu činil v období šetření 10,8 %, resp. 8,5 %.
(89)
Druhou podmínkou je, že existuje hospodářská soutěž mezi dováženými výrobky navzájem a hospodářská soutěž s obdobným výrobkem Unie. Dovoz bionafty z Argentiny a Indonésie mísí s minerální naftou tytéž obchodní společnosti a je prodáván odběratelům v celé Unii v přímé hospodářské soutěži s bionaftou vyráběnou výrobním odvětvím Unie.
(90)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Argentiny a Indonésie by měl být pro účely analýzy újmy posuzován souhrnně.
4. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Tabulka č. 2
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz z Argentiny
Tuny
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Podíl na trhu
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Dovoz z Indonésie
Tuny
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Podíl na trhu
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Celkový podíl na trhu
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Zdroj:
Eurostat.
(91)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie se od roku 2009 do období šetření značně zvýšil a dovoz z Indonésie vzrůstá rychleji než dovoz z Argentiny. Podíl na trhu se v průběhu téhož období zvýšil z 9,1 % na 19,3 %.
5. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
5.1. Vývoj cen
Tabulka č. 3
Dovozní cena (EUR/tunu)
2009
2010
2011
OŠ
Argentina
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonésie
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Celkem
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Zdroj:
Eurostat.
(92)
I když se dovozní ceny během posuzovaného období zvýšily, zejména mezi roky 2010 a 2011, ceny bionafty z Argentiny i Indonésie zůstaly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5.2. Cenové podbízení
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu argentinských a indonéských dovozců zařazených do vzorku pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Srovnání mezi SME z Argentiny a PME z Indonésie s výrobkem vyráběným a prodávaným na trhu Unie vycházelo z filtrovatelnosti při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž se bionafta mění zpět na tuk a již nemůže být použita jako palivo.
(95)
CFPP veškerého prodeje z Argentiny do EU byla 0 °C. Tento prodej byl tedy srovnán s prodejem výrobců bionafty s CFPP s hodnotou 0 v Unii.
(96)
CFPP veškerého prodeje z Indonésie do EU byla 13 °C. Vzhledem k velmi nízkému objemu prodeje výrobců v Unii, pokud jde o tuto CFPP (protože PME z Indonésie je před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli téměř vždy smíšen s jinou bionaftou z jiných zdrojů), nepovažovalo se přímé srovnání za přiměřené. Vývozní cena PME z Indonésie u CFPP s hodnotou 13 byla proto upravena směrem nahoru na cenu CFPP s hodnotou 0 pomocí rozdílu v ceně na trhu Unie mezi prodejem PME s CFPP s hodnotou 13 vyráběného výrobním odvětvím Unie a průměrnou cenou bionafty s CFPP s hodnotou 0.
(97)
Rozdíl mezi cenami z Argentiny a Indonésie a cenami Unie, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, byl na základě výše popsané metodiky v rozpětí od 2,5 % do 9,1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(98)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie během analyzovaného období.
(99)
Jak bylo uvedeno výše, ověřené údaje od vzorku výrobců v Unii byly použity za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(100)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie, které se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených údajů shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(101)
Na základě informací, které se týkají všech výrobců bionafty v Unii, byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(102)
Na základě informací, které se týkají výrobců bionafty v Unii zařazených do vzorku, byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, mzdové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
7. Makroekonomické ukazatele
7.1. Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity
Tabulka č. 4
2009
2010
2011
OŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Objem výroby (v tunách)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využití kapacity
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Kapacita zůstala poměrně stabilní, zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, a proto bylo využití kapacity v průběhu tohoto období nízké. Výrobní odvětví Unie nebylo schopné používat dříve instalované kapacity nebo v jakémkoli rozsahu během daného období využít zvýšení kapacity, ke kterému došlo v důsledku očekávaného účinku uložení opatření proti USA nebo očekávaných systémů kvót a zvýšených požadavků některých členských států.
7.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 5
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Podíl na trhu
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(104)
Objem prodeje společnostem v Unii, které nejsou ve spojení, zůstal v posuzovaném období spíše stabilní. Vzhledem k tomu, že spotřeba během tohoto období mírně vzrostla, stabilní objem prodeje vedl ke snížení podílu na trhu (pokles o 5,5 procentních bodů) a tento podíl převzal dovoz z dotčených zemí.
7.3. Růst
(105)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Během téhož období se dovozu z Indonésie a Argentiny podařilo získat více než 10 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
7.4. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka č. 6
2009
2010
2011
OŠ
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivita (tuny/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(106)
Vzhledem k tomu, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál a nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu, a vzhledem k výši subdodávek v oblasti skutečné výroby bionafty není počet osob zaměstnaných ve výrobě velký. Jelikož se objem výroby během daného období mírně zvýšil, vzrostla i zaměstnanost.
(107)
Jelikož zaměstnanost vzrostla, avšak rychleji než výroba, produktivita se mezi rokem 2009 a koncem období šetření snížila o 7 procentních bodů.
7.5. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(108)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu ze Spojených států amerických do roku 2009, kdy začíná období šetření pro účely tohoto řízení. Platná cla na dovoz ze Spojených států amerických byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a vyrovnat se se způsobenou újmou.
(109)
K tomu však zjevně nedošlo. Výrobní odvětví Unie je nyní méně ziskové než v roce 2009 a ztratilo svůj podíl na trhu, dokonce i ve srovnání s rokem 2009, ve prospěch dovozu z Argentiny a Indonésie, který představuje cenové podbízení vůči cenám Unie. Využití kapacity je nižší, dokonce i přes nárůst spotřeby v Unii. K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(110)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. U jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, který představoval jen malý podíl dovozu z Indonésie, nebyl dumping zjištěn. Avšak u ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii a u všech vyvážejících výrobců v Argentině bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu bionafty na trhu Unie. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z těchto dvou dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
8. Mikroekonomické ukazatele
8.1. Průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady a náklady na mzdy
Tabulka č. 7
2009
2010
2011
OŠ
Jednotková cena v EUR za tunu
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Jednotkové náklady v EUR za tunu
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Náklady na mzdy EUR/FTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(111)
Ačkoliv v posuzovaném období bylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit svou prodejní cenu, v důsledku špatné sklizně řepky v roce 2011 vzrostly výrobní náklady v takové míře, že je nebylo možné vyrovnat zvýšením prodejní ceny. Pro výrobní odvětví Unie bylo neekonomické dovážet alternativní suroviny z Argentiny a Indonésie v důsledku daňových režimů zavedených v těchto zemích, a proto bylo nuceno dovážet hotovou bionaftu, aby omezilo své náklady, a tím snížilo celkové ztráty.
(112)
Zároveň vzrostly u společností zařazených do vzorku během posuzovaného období náklady na mzdy, což znovu donutilo společnosti hledat způsob, jak snížit celkové náklady.
8.2. Zásoby
Tabulka č. 8
2009
2010
2011
OŠ
Zásoby (v tunách)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(113)
Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 40 %. Toto zvyšování stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období. Jelikož však bionafta nemůže být skladována déle než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce), údaje týkající se zásob mají pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jen omezenou hodnotu.
8.3. Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka č. 9
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investice (v tis. EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
Návratnost investic
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Míra investic do výroby bionafty uskutečněných výrobci v Unii zařazenými do vzorku v daném období poklesla a prokazuje, že výrobci zařazení do vzorku byli sice stále ještě schopni investovat do výroby bionafty, ale výše prostředků dostupných pro tyto investice se snížila, podobně jako podíl výrobců v Unii na trhu.
(116)
Návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během sledovaného období.
(117)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vykázal během analyzovaného období výrazný pokles, což svědčí o tom, že společnosti zařazené do vzorku měly potíže konkurovat dumpingovému dovozu z Argentiny a Indonésie.
9. Závěr ohledně újmy
(118)
Z analýzy ověřených údajů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Při rostoucí spotřebě ztratilo svůj podíl na trhu a ziskovost, zatímco dovoz podíl na trhu získal a představoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii.
(119)
Ostatní ukazatele rovněž vykazují klesající nebo stabilní trend, a to i po uložení opatření vůči USA a rozšíření cla na dovoz z Kanady, kterým se opatření obcházela.
(120)
Výrobci v Unii byli sice schopni přenést většinu zvýšených výrobních nákladů od roku 2010 do roku 2011 (+33 procentních bodů), ale pouze snížením ziskovosti až na hranici rentability. Nemohli však přenést další zvýšení nákladů od roku 2011 do období šetření v důsledku zvýšení cen surovin, což představuje téměř 80 % úplných nákladů na výrobu bionafty. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Unie, což vedlo ke ztrátám v období šetření.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(121)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(122)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(123)
Bylo zjištěno, že během období šetření jen malá část dovozu (mezi 2 % a 6 %) z Indonésie do EU nebyla dumpingová. U zbývajícího množství dovozu z Indonésie a veškerého dovozu z Argentiny byl zjištěn dumping. Odstranění uvedeného malého množství nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonésie nemá vliv na trend dovozu podrobně popsaný výše.
(124)
Z šetření vyplynulo, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí během posuzovaného období značně vzrostl, pokud jde o objem (více než dvojnásobně). To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 10 procentních bodů, z 9,1 % v roce 2009 na 18,8 % na konci období šetření.
(125)
Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období, i přes zvýšení spotřeby, o 5,5 procentních bodů svého podílu na trhu.
(126)
Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšily o 48 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v tomtéž období. Dumpingový dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení činilo během období šetření 4 % pro Indonésii a 8 % pro Argentinu.
(127)
Tlak způsobený nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny odpovídající podmínkám na trhu a zvýšení nákladů. Společnosti zařazené do vzorku byly schopny přenést na své odběratele pouze 38% zvýšení cen, ale jejich celkové náklady se v témže období zvýšily o 47 %.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, který během období šetření představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a jehož objem rovněž značně vzrostl, měl rozhodující vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
3. Účinek jiných činitelů
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
Tabulka č. 10
Jiné třetí země
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz celkem (v tunách)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Podíl na trhu
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Zdroj:
Eurostat.
(129)
Dovoz ze třetích zemí, zejména z USA, Norska a Jižní Korey, se od roku 2009 do konce období šetření podstatně snížil. Tento pokles byl způsoben uložením opatření na dovoz z USA v roce 2009 a v návaznosti na šetření obcházení opatření proti dovozu zasílanému z Kanady v roce 2010. Vzhledem k poklesu podílu dovozů z jiných třetích zemí na trhu v době, kdy došlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, mohl mít dovoz z jiných třetích zemí pouze zanedbatelný podíl na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nelze tedy dospět k závěru, že narušuje příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.2. Nedumpingový dovoz z dotčených zemí
(130)
Byl zjištěn nedumpingový dovoz z dotčených zemí, ale pouze v druhé polovině roku 2011. Vzhledem ke krátké době, ve které se tento dovoz uskutečňoval, a k jeho omezenému množství mohl mít jen zanedbatelný podíl na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a není schopen narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.3. Jiní výrobci v Unii
(131)
S ohledem na malý objem výroby výrobců v Unii vyloučených z definice výrobního odvětví Unie a s ohledem na malý objem jejich dovozu celkově nebyli tito výrobci považováni za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Dovoz výrobního odvětví Unie
(132)
CARBIO, sdružení argentinských výrobců bionafty, tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dovozem z Argentiny a Indonésie ze strany výrobců v Unii. Označilo tento dovoz za újmu, kterou si výrobci v Unii způsobili sami, a prohlásili, že by neměl být brán v úvahu jako příčina újmy způsobené chováním argentinských výrobců.
(133)
Z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie, jasně vyplývá, že během posuzovaného období dováželi množství bionafty z Argentiny a Indonésie až do výše 60 % veškerého dovozu uskutečněného v období šetření z těchto zemí. Uvedlo však, že tento dovoz prováděli v sebeobraně. Krátkodobý prospěch z dumpingových cen tohoto dovozu napomohl výrobcům v Unii v tom, aby mohli ve střednědobém horizontu pokračovat ve své obchodní činnosti.
(134)
Dovoz bionafty za dumpingové ceny uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie značně vzrostl v roce 2011 a v období šetření, kdy se nejvíce projevil vliv rozdílné vývozní daně z bionafty a z jejích surovin, jelikož právě v té době se dovoz surovin (sójového a palmového oleje) stal nerentabilním ve srovnání s dovozem hotového výrobku. Systém rozdílných vývozních daní v obou zemích ukládá vyšší daň z vývozu surovin, než je daň z hotového výrobku. Otázka, zda lze tuto rozdílnou vývozní daň považovat za subvenci ve smyslu článku 2 základního antisubvenčního nařízení, bude zkoumána během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(135)
Například v některých měsících období šetření byla dovozní cena sójového oleje z Argentiny vyšší než dovozní cena SME, čímž se nákup sójového oleje stal ekonomicky nevýhodný. Za této situace byl nákup SME jedinou ekonomicky ospravedlnitelnou možností.
(136)
V každém případě, kdyby tento objem bionafty nedovezlo výrobní odvětví Unie, dovezly by jej obchodní společnosti v Unii, jejich cena by byla nižší než cena výrobního odvětví Unie a prodávaly by tuto bionaftu na trhu Unie, jelikož ji již z těchto zemí dovážejí za účelem prodeje naftovým rafineriím, které konkurují výrobnímu odvětví Unie. Příčinná souvislost není tímto dovozem narušena, a tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.5. Kapacita výrobního odvětví Unie
(137)
Sdružení CARBIO dále tvrdí, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie došlo v důsledku nadbytečné kapacity způsobené nadměrným rozšířením. Jelikož využití kapacity v roce 2008 činilo 50 %, tvrdí, že výrobní odvětví se dále rozšiřovalo bez odpovídajícího nárůstu poptávky.
(138)
Skutečností je, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity v celé Unii na nízké úrovni, přičemž nejnižší úroveň během období šetření činila 40 %. Některé společnosti proto nevyužívaly kapacitu, kterou instalovaly.
(139)
Využití kapacity však bylo nízké již na počátku posuzovaného období a zůstalo nízké po celé toto období a bylo stabilní i u společností zařazených do vzorku.
(140)
Společnosti zařazené do vzorku byly na začátku posuzovaného období ziskové a na jeho konci ztrátové, se stabilním využitím kapacity. Je oprávněné z toho vyvozovat, že celé výrobní odvětví se také stalo méně ziskovým, zatímco jeho využití kapacity zůstalo stabilní. Toto tedy nelze považovat za hlavní příčinu újmy, jelikož se zdá, že zde neexistuje žádná příčinná souvislost. Tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.6. Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace
(141)
CARBIO rovněž tvrdí, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma z důvodu špatné efektivity, zejména proto, že není vertikálně integrováno a nenachází se v blízkosti zdrojů surovin.
(142)
Uvedené argumenty se předběžně zamítají. Některé společnosti zařazené do vzorku se nacházejí v přístavech, kde mají snadný přístup k surovinám, které přivážejí lodě, a ostatní společnosti zařazené do vzorku umístily své závody na výrobu bionafty na stejném místě jako své závody vyrábějící rostlinný olej. Mnoho výrobců bionafty v jižní Evropě sídlí záměrně v přístavech, aby měli přístup k surovinám dováženým z Argentiny a Indonésie, nebo na týchž místech jako jejich odběratelé (rafinérie fosilní ropy). Vzhledem k tomu, že účinek rozdílné vývozní daně způsobil, že suroviny byly dražší než hotový výrobek, bylo výrobní odvětví Unie zjevně poškozeno tím, že nebylo ekonomicky možné vyrábět PME a SME v EU.
3.7. Jiné regulační činitele
(143)
CARBIO rovněž odkázalo na některé regulační činitele, které údajně způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie, z nichž některé jsou návrhy a do dnešního dne nebyly uvedeny v platnost. Klade však důraz na systém „dvojnásobného započtení“, který je popsán níže.
(144)
Směrnice o obnovitelných zdrojích energie ukládá členským státům vyžadovat, aby byl s minerální naftou před jejím prodejem uživatelům smíšen určitý podíl bionafty. Některé členské státy využily ustanovení v uvedené směrnici, které umožňuje tento podíl snížit o polovinu, pokud použitá bionafta byla vyrobena z odpadních olejů nebo použitých živočišných tuků. Například, pokud dotčený členský stát vyžaduje, aby bylo smícháno 7 % bionafty s 93 % minerální nafty, oněch 7 % se snižuje na 3,5 %, pokud se jedná o bionaftu vyrobenou z odpadních olejů.
(145)
CARBIO tvrdí, že pravidla dvojnásobného započtení způsobila v období šetření pokles prodeje tzv. bionafty „první generace“ o 1 milion tun a že to je příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení se zamítá, jelikož vzorek výrobců v Unii obsahuje některé společnosti, které vyrábějí bionaftu s dvojnásobným započtením a jejich finanční situace není výrazně odlišná od finanční situace společností zařazených do vzorku, které vyrábějí bionaftu z panenských rostlinných olejů. U těchto společností se během ověřování jejich údajů ukázalo, že cena jejich bionafty byla ovlivněna nízkou cenou dumpingového dovozu z Argentiny a Indonésie, jelikož jsou v nepřímé soutěži s PME a SME z dotčených zemí.
(146)
Byl rovněž vznesen argument, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma tím, že neinvestuje více do biopaliv druhé generace, jako je využívání odpadních olejů. Tento argument byl předběžně zamítnut, protože v Unii není k dispozici tolik odpadních olejů, aby se výrazně zvýšil objem zpracování ve srovnání se současnou situací.
3.8. Omezení v členských státech
(147)
CARBIO rovněž tvrdilo, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z dotčených zemí z důvodu systémů kvót a daňových režimů v různých členských státech, které omezují přístup na tyto trhy. Rovněž tvrdí, že některé trhy v EU jsou kvůli klimatickým podmínkám pro SME a PME uzavřeny.
(148)
Pravdou je, že filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) u PME (při teplotě + 13 °C) znamená, že PME nelze používat v celé Unii, aniž by bylo smícháno s jinými bionaftami za účelem snížení CFPP. CFPP u SME při 0 °C však umožňuje jeho širší použití, zejména během letních měsíců.
(149)
Argument, že právě regulační systém v některých členských státech působí újmu výrobnímu odvětví Unie, byl důkladně posuzován během celého šetření.
(150)
V některých členských státech jsou zavedeny systémy kvót, které přidělují společnostem v daném členském státě nebo v jiných členských státech v rámci celé Unie určité výrobní kvóty. Avšak většina zemí poskytovala výhody pomocí daňového systému a tyto výhody se postupně omezují nebo ruší.
(151)
Například Francie má také zvýhodnění v podobě osvobození od daně ve výši 90 EUR za tunu bionafty vyrobené na základě kvót. Avšak vzhledem k nízkým cenám dumpingového dovozu je často levnější bionaftu dovážet než ji nakupovat od výrobního odvětví Unie, a to i včetně daňového zvýhodnění. Důkazem je skutečnost, že argentinský dovoz je na francouzském trhu zcela zjevně přítomen.
(152)
V některých členských státech dovoz z Argentiny a Indonésie přítomen není, a to buď v důsledku klimatických podmínek, nebo kvůli systémům kvót. Nicméně ve větší části Unie dovoz z Argentiny a Indonésie na trhu přítomen je, a to buď kvůli neexistenci systému kvót, nebo kvůli tomu, že cena je nižší než jakékoli daňové zvýhodnění, které členský stát může poskytnout.
(153)
Vzhledem k tomu, že PME a SME po smíchání s RME vyrobeným v Unii nebo jinou bionaftou mohou být prodávány v celé Unii a že dovoz se vyskytuje ve velkém množství a za dumpingové ceny i v členských státech, kde existují systémy daňového zvýhodnění, se toto tvrzení předběžně zamítá, jelikož stávající systémy kvót a daňové režimy nejsou schopné narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(154)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Zároveň bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu představovaly během období šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(155)
Z údajů vyplývá, že jak narůstá objem levného dovozu z dotčených zemí, významně se zhoršuje hospodářská situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Na základě této analýzy byl předběžně vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(157)
V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly posouzeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz a nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(158)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zjištění zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(159)
Jak bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2009 na -2,5 % na konci období šetření. Jakýkoli další pokles výkonnosti by nakonec vedl k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(160)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí a rovněž výsledkem skutečnosti, že kvůli režimu vývozních daní v obou zemích se snižuje cena dovozu SME a PME na trhu Unie a současně se zvyšuje cena surovin. Uložení antidumpingových opatření by tedy výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ziskovost na úrovně považované za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.
(161)
Opatření by měla výrobnímu odvětví Unie poskytnout příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
2. Zájem dovozců/obchodníků v Unii, kteří nejsou ve spojení
(162)
Dovozci/obchodníci v Unii, kteří nejsou ve spojení, byli vyzváni, aby se Komisi přihlásili. Avšak žádný dovozce při šetření spolupracoval.
(163)
Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje od dovozců nebo obchodníků, kteří nejsou ve spojení, neexistovaly žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy těchto stran.
3. Zájem uživatelů a odběratelů
(164)
Všem známým společnostem uživatelů působícím v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňujícím rovněž povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly při zahájení řízení zaslány dotazníky.
(165)
Tři uživatelé bionafty odpověděli na dotazník pro uživatele, ale uvedli, že bionafta představuje jen velmi malou část jejich obchodních činností. Uvedli, že by byli z právního hlediska povinni nakupovat bionaftu, a pokud by se v důsledku cla cena bionafty zvýšila, přenesli by tedy toto zvýšení ceny automaticky na své odběratele, k čemuž došlo již v minulosti.
(166)
Vzhledem k omezenému množství dostupných informací by uložení opatření mělo mít jen velmi omezený dopad na konečné odběratele, jelikož procentní podíl bionafty, který je míšen s minerální naftou, kterou nakupují na čerpacích stanicích, je malý. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy uživatelů nebo odběratelů.
4. Zájem dodavatelů surovin
(167)
Jedno sdružení dodavatelů surovin, FEDIOL (federace zastupující evropské odvětví rostlinných olejů a proteinové moučky v Evropě), odpovědělo na dotazník zaslaný dodavatelům surovin. Uvedlo, že v důsledku dovozu z dotčených zemí se snížila poptávka po řepkovém oleji v celé Unii, a sice o více než 1 milion tun v letech 2009 až 2011.
(168)
Domnívá se, že uložení opatření bude mít pozitivní účinek na dodavatelské odvětví v EU, jelikož se zvýší využití kapacity. Případný nárůst poptávky po řepkovém oleji by se potom projevil v odvětví krmných směsí - ty se totiž získávají ze zbytků z výroby řepkového oleje - a v odvětví zemědělství v EU, které je producentem řepky.
(169)
Ze získaných důkazů tedy vyplývá, že uložení opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin v Unii.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(170)
Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. Tato opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnila dosáhnout růstu a začít se vyrovnávat s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Kdyby však žádná opatření uložena nebyla, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se nadále zhoršovala a další hospodářské subjekty by byly nuceny ukončit svou obchodní činnost. Ačkoli nebylo možné učinit jasný závěr, pokud jde o uživatele a dovozce, uložení opatření by mělo být v zájmu dodavatelů surovin.
(171)
Neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo zjevně v rozporu se zájmem Unie.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(173)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto k zjištěným dumpingovým rozpětím a k výši cla potřebného pro odstranění újmy působené výrobcům v Unii, aniž by byla překročena.
(174)
Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své výrobní náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za situace, kdy nedochází k dumpingovému dovozu.
(175)
Za tímto účelem lze za přiměřenou úroveň považovat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, kdyby neexistoval dumping působící újmu, a to na základě zjištění předchozího šetření týkajícího se dovozu ze Spojených států amerických, kdy se toto rozpětí považovalo za přiměřené pro zaručení produktivních investic v tomto odvětví v dlouhodobém horizontu.
(176)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána úpravou prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené během období šetření a připočtením uvedeného ziskového rozpětí.
(177)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(178)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie podle pravidla nižšího cla, tj. nižší z uvedených dvou vypočtených rozpětí, buď dumpingu, nebo újmy.
(179)
Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:
Země
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Prozatímní rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
31 %
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonésie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.
(181)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tento výrobek podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(182)
Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(183)
Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze učinit žádné rozhodnutí o možném uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(184)
V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě jednoho měsíce od vyhlášení tohoto nařízení. Zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházející z Argentiny a Indonésie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Sazba prozatímního cla
(EUR/t netto)
Doplňkový kód TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostatní spolupracující společnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Všechny ostatní společnosti
104,92
B999
Indonésie
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostatní spolupracující společnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Všechny ostatní společnosti
83,84
B999
3. Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
4. V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (9), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
5. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
1. Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 nařízení Komise (EU) č. 79/2013.
2. Shromážděné údaje o výrobcích, které byly uvolněny ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. května 2013.
32013R0490
L 141/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 490/2013
od 27. svibnja 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje
(1)
Europska komisija je 29. kolovoza 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije („dotične zemlje”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 17. srpnja 2012. podnio Europski odbor za biodizel („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 60 % proizvodnje biodizela u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
(3)
Komisija je 30. siječnja 2013. uvjetovala evidentiranjem uvoz istog tog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 79/2013 od 28. siječnja 2013. (3)
(4)
Komisija je 10. studenoga 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u vezi s uvozom biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije u Uniju i započela zaseban ispitni postupak.
2. Razdoblje ispitnog postupka
(5)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(6)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz Argentine i Indonezije, poznate uvoznike, dobavljače, distributere, korisnike i udruženja za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i nadležna tijela Argentine i Indonezije. U obavijesti o pokretanju postupka sve su stranke na koje se odnosi ispitni postupak pozvane da se jave Komisiji.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
Podnositelj zahtjeva, proizvođači izvoznici iz Argentine i Indonezije, uvoznici i nadležna tijela Argentine i Indonezije izrazili su svoje stavove. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
3.1 Odabir uzoraka
(9)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika iz Argentine i Indonezije, nepovezanih uvoznika iz Unije i proizvođača iz Unije koji su uključeni u ispitni postupak, te kako bi se ispitni postupak dovršio unutar zakonskog roka, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da bi mogla proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razuman broj odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe (ovaj postupak naziva se „odabir uzoraka”).
3.2 Odabir uzoraka proizvođača izvoznika iz Argentine
(10)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, od svih proizvođača iz Argentine zatraženo je da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
Deset proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Međutim, dva trgovačka društva nisu prijavila izvoz u Uniju (ili proizvodnju uopće) tijekom RIP-a.
(12)
Preostalih osam (grupacija) proizvođača izvoznika činilo je ukupan obujam izvoza u Uniju tijekom RIP-a.
(13)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak činio je 86 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a kako je prijavilo osam proizvođača izvoznika navedenih gore u uvodnoj izjavi 12.
(14)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima, kao i s argentinskim udruženjem proizvođača i argentinskim nadležnim tijelima provedeno je savjetovanje u vezi s odabirom uzorka i nisu zaprimljeni nikakvi prigovori.
3.3 Individualno ispitivanje
(15)
Niti jedno argentinsko trgovačko društvo koje nije bilo uključeno u uzorak nije zahtijevalo individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe.
3.4 Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indonezije
(16)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, od svih proizvođača izvoznika iz Indonezije zatraženo je da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(17)
Osam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Međutim, tri trgovačka društva nisu prijavila izvoz u Uniju tijekom RIP-a.
(18)
Preostalih pet (grupacija) proizvođača izvoznika činilo je ukupan obujam izvoza u Uniju tijekom RIP-a.
(19)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak činio je 99 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a kako je prijavilo pet proizvođača izvoznika navedenih gore u uvodnoj izjavi 18.
(20)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima, kao i s indonezijskim nadležnim tijelima provedeno je savjetovanje u vezi s odabirom uzorka i nisu zaprimljeni nikakvi prigovori.
3.5 Individualno ispitivanje
(21)
Nijedno indonezijsko trgovačko društvo koje nije bilo uključeno u uzorak nije zahtijevalo individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe.
3.6 Odabir uzorka nepovezanih uvoznika
(22)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li izvršiti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici, uvoznici i proizvođači iz Unije pozvani su da se jave Komisiji i dostave podatke navedene u obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, nijedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku.
3.7 Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(23)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj se uzorak sastojao od osam proizvođača iz Unije za koje je Komisija znala da proizvode biodizel prije pokretanja ispitnog postupka. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje, obujma prodaje i zemljopisnog položaja. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 27 % proizvodnje u Uniji.
(24)
Zainteresirane strane također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Nakon objave predloženog uzorka, dva trgovačka društva koja su trebala biti u uzorku odustala su od suradnje te su zamijenjena drugim dvama trgovačkim društvima. Industrija Unije komentirala je i da bi zbog velikog broja MSP-ova koji proizvode biodizel trebalo barem jedan MSP uključiti u uzorak. Taj je prijedlog prihvaćen.
(25)
Stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije.
3.8 Odgovori na upitnik
(26)
Upitnici su poslani na adrese triju argentinskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača, četiriju indonezijskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača i osam proizvođača iz Unije u uzorcima.
(27)
Odgovori su primljeni od sedam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača u uzorcima iz Argentine i Indonezije, osam proizvođača u uzorku iz Unije i triju korisnika.
3.9 Posjeti radi provjere
(28)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači iz Unije
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španjolska
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španjolska
-
Diester Industrie S.A.S., Pariz, Francuska
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grčka
-
Novaol S.R.L., Milano, Italija
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švedska
-
Preol A.S., Lovosice, Češka
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Njemačka
(b)
Proizvođači izvoznici iz Argentine
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC”);
-
grupa povezanih trgovačkih društava „Renova”:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos”);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa”);
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova”);
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin”);
-
grupa povezanih trgovačkih društava „T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD”);
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge”);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6”).
(c)
Trgovci izvan EU-a povezani s proizvođačima izvoznicima iz Argentine
-
Molinos Overseas, Montevideo, Urugvaj („Molinos Overseas”);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švicarska („LDC Suisse”);
(d)
Proizvođači izvoznici iz Indonezije
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezija („CPL”)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonezija („PTMM”)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezija („PAA”)
-
grupacija povezanih trgovačkih društava („Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezija („WBI”)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezija („WINA”)
(e)
Trgovci izvan EU-a povezani s proizvođačima izvoznicima iz Indonezije
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL”)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS”)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF”)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF”)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur
(f)
Uvoznici iz Unije povezani s argentinskim i indonezijskim izvoznicima
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španjolska („CAMPA”)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Italija („IMBI”)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španjolska („LDC Spain”);
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španjolska („Losur”);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemska („WET BV”) (5)
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(29)
Dotični proizvod su monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinska plinska ulja dobiveni sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini podrijetlom iz Argentine i Indonezije, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 i ex 3826 00 90 („dotični proizvod” koji se obično naziva „biodizel”).
(30)
Ispitni postupak pokazao je da je biodizel koji se proizvodi u Argentini isključivo „metilni ester iz sojinog ulja” (SME) koji se dobiva od sojinog ulja, i da je biodizel koji se proizvodi u Indoneziji isključivo „metilni ester iz palminog ulja” (PME) koji se dobiva od palminog ulja, dok je biodizel koji se proizvodi u Uniji uglavnom „metilni ester iz repice” (RME) ali i drugih sirovina, poput otpadnih ulja, kao i djevičanskih ulja.
(31)
SME, PME i RME pripadaju kategoriji metilnih estera masnih kiselina (FAME). Naziv „ester” odnosi se na transesterrifikaciju biljnih ulja, tj. na spajanje ulja s alkoholom, čime nastaje biodizel i, kao nusproizvod, glicerin. Naziv „metil” odnosi se na metanol, alkohol koji se najčešće koristi u tom postupku.
(32)
Biodizeli SME i PME mogli bi se koristiti u čistom obliku, ali obično se prije korištenja u Europskoj Uniji miješaju, bilo međusobno ili s RME-om. Razlog za miješanje SME-a s PME-om je što SME u svom čistom obliku ne ispunjava europski standard EN 14214 u pogledu jodnog i cetanskog broja. Razlog za miješanje PME-a (i SME-a) s RME-om je što PME i SME imaju višu točku začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (Cold Filter Plugging Point - CFPP) nego RME i stoga nisu pogodni za upotrebu u čistom obliku tijekom zimskih mjeseci u hladnijim dijelovima Europske unije.
(33)
Mješavine biodizela i mineralnih dizela na kraju se koriste u prometnom sektoru kao gorivo za motore na dizelski pogon u cestovnim vozilima poput automobila, kamiona, autobusa, a i vlakovima. Biodizeli u čistom obliku ili miješani s mineralnim dizelima mogu se koristiti i kao toplinsko gorivo u kućanskim, komercijalnim ili industrijskim kotlovima i kao gorivo za generatore koji proizvode struju.
2. Istovjetni proizvod
(34)
Ispitni postupak pokazao je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćim tržištima Argentine i Indonezije, i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju slične osnovne fizičke, kemijske, tehničke značajke i namjenu. Stoga se privremeno smatra da su oni međusobno slični u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. Zahtjev za isključivanje proizvoda
(35)
Jedan indonezijski proizvođač podnio je zahtjev da se frakcionirani metilni esteri isključe iz opsega proizvoda u postupku. Frakcijska destilacija metilnih estera masnih kiselina rastavlja ih na spojeve koji imaju drukčije kemijske značajke i drukčiju krajnju namjenu. To trgovačko društvo navelo je da frakcionirani metilni esteri koje ono proizvodi i izvozi u EU nisu biodizel i da se ne koristi kao gorivo, nego ima drukčiju primjenu u industriji. Također je navelo da je sirovina koja se koristi za te frakcionirane metilne estere kokosovo ulje ili ulje od palminih koštica, a ne sirovo palmino ulje koje se inače koristi za proizvodnju biodizela u Indoneziji.
(36)
Frakcionirani metilni esteri obuhvaćeni su opisom dotičnog proizvoda jer ostaju metilni esteri masnih kiselina i proizvode se od sirovina koje se koriste za proizvodnju biodizela. Premda ne ispunjavaju europsku normu (EN 14214), mogu se miješati s drugim biodizelima kako bi se dobila mješavina koja ispunjava tu normu. Isti je slučaj s biodizelom od metilnog estera iz palminog ulja, koji sam po sebi ne ispunjava europsku normu bez miješanja. Ovaj argument se stoga odbacuje.
(37)
Međutim, jedan europski uvoznik metilnog estera masnih kiselina na bazi ulja od palminih koštica iz Indonezije zahtijevao je carinska olakšicu kao krajnji korisnik za svoj uvoz koji nije bio namijenjen za korištenje kao gorivo, već za preradu u nezasićeni masni alkohol.
(38)
Carinska olakšica za krajnje korisnike je plan koji provode državne carinske uprave, a prema kojem pristojbe plaćene na uvoz podliježu olakšici na temelju krajnje potvrđene namjene uvezenih sirovina. Taj je plan određen u odredbama za provedbu Carinskog zakonika Zajednice (6).
(39)
Taj se zahtjev upućuje u konačnoj fazi ispitnog postupka nakon što Komisija primi komentare zainteresiranih stranaka u vezi s tim bi li taj zahtjev trebalo odobriti za uvoz metilnog estera masnih kiselina na bazi ulja od palminih koštica koji se ne koristi kao gorivo. Ti komentari trebali bi se baviti pitanjem može li se takva olakšica koristiti za zaobilaženje bilo kakvih konačnih pristojbi budu li one uvedene i učinkom uvoza biodizela koji se ne koristi kao gorivo iz zemalja koje već podliježu mjerama.
C. DAMPING
1. Argentina
1.1 Uobičajena vrijednost
(40)
Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika u uzorku ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima iz Argentine reprezentativan, tj. je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Komisija je za svako od trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava u uzorku utvrdila da je ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju tijekom RIP-a.
(41)
Komisija je nakon toga za svako trgovačko društvo ili grupu trgovačkih društava u uzorku utvrdila vrste proizvoda koje su se prodavale na domaćem tržištu a identične su ili usporedive s vrstama koje su se prodavale za izvoz u Uniju.
(42)
Za svaku vrstu proizvoda koju je na svom domaćem tržištu prodavalo svako trgovačko društvo ili grupacija trgovačkih društava u uzorku i za koju je utvrđeno da je identična ili izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(43)
Nakon toga, Komisija je za svako trgovačko društvo ili grupu trgovačkih društava u uzorku procijenila je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(44)
Ispitni postupak pokazao je da argentinsko tržište u velikoj mjeri uređuje država. Miješanje fosilnog dizela i biodizela u Argentini je obavezno (7 % biodizela tijekom RIP-a). Ukupna količina biodizela potrebna da se ispuni taj uvjet o miješanju raspodjeljuje se, putem dodjele kvota, između određenog broja argentinskih proizvođača biodizela. Naftna trgovačka društva moraju kupovati biodizel od tih argentinskih trgovačkih društava koja ga proizvode kako bi ostvarila obavezno miješanje. Cijenu utvrđuje država i objavljuje argentinsko Ministarstvo energije. Tijekom RIP-a, ta fiksna referentna cijena koju je utvrdila država izračunana je prema složenoj formuli koja u obzir uzima trošak proizvodnje (sirovine, prijevoz i druge troškove) i osigurava postizanje određenog iznosa dobiti. Parametri korišteni u određivanju referentne cijene utvrđeni su na temelju procjene troškova najneučinkovitijeg proizvođača sa sjedištem u zabačenom dijelu zemlje, zbog čega su argentinski proizvođači ostvarivali značajnu dobit.
(45)
Pod tim uvjetima, za domaću prodaju nije se smatralo da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine i uobičajena vrijednost istovjetnog proizvoda morala se privremeno izračunati u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe tako da se trošku proizvodnje trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka dodaju prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža. Podnositelji zahtjeva tvrdili su da sustav različitog oporezivanja izvoza u Argentini smanjuje cijenu soje u zrnu i ulja soje u zrnu te tako iskrivljava trošak proizvođača biodizela. Komisija u ovoj fazi nema dovoljno podataka za donošenje odluke o najprikladnijem načinu da se pristupi toj tvrdnji. Pitanje odražavaju li troškovi razumno troškove povezane s proizvodnjom dotičnog proizvoda stoga će se pobliže ispitati u konačnoj fazi kao i u tijeku trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(46)
S obzirom na prevladavajuće tržišne uvjete, kako je opisano gore u uvodnoj izjavi 44., Komisija je smatrala da se iznos za dobit ne može temeljiti na stvarnim podacima trgovačkih društava u uzorku. Stoga je iznos za dobit korišten u izračunu uobičajene vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe na temelju razumnog iznosa za dobit koju može postići mlada i inovativna kapitalno intenzivna industrija te vrste pod uobičajenim uvjetima konkurencije na slobodnom i otvorenom tržištu, što iznosi 15 % temeljeno na prometu.
1.2 Izvozna cijena
(47)
Proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju su izvozili izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava.
(48)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima iz Unije, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti za dotični proizvod.
(49)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima iz Unije. U takvim slučajevima izvršene su prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje te za nastalu dobit. Za potrebe ovog izračuna, razina dobiti od 5 % na temelju prometa smatrala se razumnom.
1.3 Usporedba
(50)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(51)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(52)
Na temelju toga, izvršene su prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove, izvozne carine i provizije svugdje gdje se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.
(53)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, Komisija je ispitala mogu li se takvi povezani trgovci smatrati odjelom za izvoznu prodaju proizvođača izvoznika ili posrednikom koji posluje na temelju provizije.
(54)
Jedno je trgovačko društvo bilo blisko povezano s proizvođačem izvoznikom i pod njegovom potpunom kontrolom, nije imalo nikakvu snagu pregovaranja niti utjecaj na cijene ili uvjete dostave i trgovalo je isključivo proizvodima koje je proizveo taj proizvođač izvoznik iz Argentine. Stoga se ono smatralo odjelom za izvoznu prodaju tog proizvođača izvoznika i nije izvršena prilagodba za proviziju. Za jedno trgovačko društvo sa sjedištem izvan EU-a utvrđeno je da je slabije povezano s proizvođačem izvoznikom iz Argentine, da nije pod njegovom potpunom kontrolom i da trguje i proizvodima drugih proizvođača. U tom slučaju, smatralo se da to trgovačko društvo obavlja poslove slične poslovima trgovca koji posluje na temelju provizije. Kao posljedica toga, cijene izvozne prodaje prilagođene su u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) Osnovne uredbe kako bi se uzeo u obzir uobičajeni iznos koji je primao taj trgovac.
(55)
Stvarna razlika između prodajnih cijena koje je proizvođač izvoznik iz Argentine naplaćivao povezanom trgovcu i prodajne cijene koje su povezani trgovci naplaćivali prvom nezavisnom kupcu u EU-u nije korištena u izračunu prilagodbe cijena. Prilagodba je izračunana na temelju troškova POA povezanog trgovca i razumnog iznosa dobiti. Stvarna dobit trgovačkog društva nije se smatrala pouzdanom zbog prirode tog odnosa.
1.4 Dampinška marža
(56)
Za proizvođače izvoznike u uzorku, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(57)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marža utvrđenih za tri proizvođača izvoznika u uzorku.
(58)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz Argentine, dampinška marža utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu. S obzirom na to da je razina suradnje bila vrlo visoka na 100 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz Argentine utvrđena je na razini koja odgovara onoj utvrđenoj za proizvođača izvoznika koji surađuje u uzorku s najvišom dampinškom maržom.
(59)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Dampinška marža
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Group “Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Group “T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
7,9 %
Sva ostala trgovačka društva
10,6 %
2. Indonezija
2.1 Uobičajena vrijednost
(60)
Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika u uzorku ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima iz Indonezije reprezentativan, tj. je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila da domaća prodaja nije reprezentativna, osim za dva proizvođača izvoznika.
(61)
Za proizvođače izvoznike s globalnom reprezentativnosti, Komisija je nakon tog utvrdila vrste proizvoda koje su se prodavale na domaćem tržištu, a identične su ili usporedive s vrstama koje su se prodavale za izvoz u Uniju.
(62)
Za te identične ili usporedive vrste proizvoda ispitano je je li domaća prodaja u dovoljnoj mjeri reprezentativna u smislu članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda, koji je na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a prodavao proizvođač izvoznik, predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju. Ni za jednog proizvođača izvoznika s globalnom reprezentativnosti nije utvrđena ni reprezentativna niti ikakva druga prodaja na domaćem tržištu vrste proizvoda koja se izvozila.
(63)
Stoga je za sve proizvođače izvoznike uobičajena vrijednost istovjetnog proizvoda privremeno izračunana u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe tako da se troškovima proizvodnje trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka dodaju prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža. Podnositelji zahtjeva tvrdili su da sustav različitog oporezivanja izvoza u Indoneziji smanjuje cijenu palminog ulja i tako iskrivljava troškove proizvođača biodizela. Komisija u ovoj fazi nema dovoljno podataka za donošenje odluke o najprikladnijem načinu da se pristupi toj tvrdnji. Pitanje odražavaju li troškovi razumno troškove povezane s proizvodnjom dotičnog proizvoda stoga će se pobliže ispitati u konačnoj fazi kao i u tijeku trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(64)
Ispitni postupak pokazao je da indonezijsko domaće tržište biodizela u velikoj mjeri uređuje država. Naftno i plinsko društvo Pertamina, koje je potpuno u vlasništvu države, uvjerljivo je najveće trgovačko društvo aktivno na domaćem tržištu (više od 90 % domaće kupovine biodizela od proizvođača iz uzorka). Društvu Pertamina država nalaže da biogoriva koja prodaje na svojim benzinskim postajama miješa s fosilnim gorivima. Svakog mjeseca, indonezijsko ministarstvo trgovine administrativno utvrđuje tzv. „cijenu HPE (ili cijenu pregleda prije izvoza)”, što je referentna cijena koja se koristi za izračun mjesečne razine izvoznih carina. Društvo Pertamina nabavlja biodizel na razini cijene HPE koju utvrđuje indonezijska vlada.
(65)
Pod tim uvjetima, iznos dobiti nije se mogao temeljiti na stvarnim podacima od trgovačkih društava u uzorku s obzirom na to da se za domaću prodaju nije smatralo da je nastala u uobičajenom tijeku trgovine. Stoga je iznos za dobit korišten u izračunu uobičajene vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe na temelju razumnog iznosa za dobit koju može postići mlada i inovativna kapitalno intenzivna industrija te vrste pod uobičajenim uvjetima konkurencije na slobodnom i otvorenom tržištu, što iznosi 15 % temeljeno na prometu.
2.2 Izvozna cijena
(66)
Proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju izvozili su izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava.
(67)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima iz Unije, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti za dotični proizvod.
(68)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima iz Unije. U takvim su slučajevima izvršene prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje i razina dobiti od 5 % na temelju prometa smatrala se razumnom.
(69)
Premije koje su se naplaćivale klijentima u jednoj državi članici koji su se, nakon kupovine biodizela, htjeli okoristiti regulatornim okvirom „dvostrukog brojanja” na snazi za biodizel (7) nisu se smatrale dijelom izvozne cijene. Takve premije nisu povezane sa samim dotičnim proizvodom, već s dokumentima koje dostavlja povezani uvoznik kako bi se dobila vladina potvrda koja njegovim klijentima omogućuje ispunjavanje potrebnih uvjeta za miješanje samo polovice ukupne količine biodizela (čime se taj biodizel može brojati „dvostruko”).
2.3 Usporedba
(70)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(71)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(72)
Na temelju toga, izvršene su prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove, troškove kredita, izvozne carine, naknade za ankete, bankovne naknade i provizije svugdje gdje se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.
(73)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, Komisija je ispitala mogu li se takvi povezani trgovci smatrati odjelom za izvoznu prodaju proizvođača izvoznika ili posrednikom koji posluje na temelju provizije.
(74)
Za jedno je trgovačko društvo ili grupaciju trgovačkih društava utvrđeno da je s povezanim trgovačkim društvom sklopila ugovor o trgovini, između ostalog, biodizelom u zamjenu za proviziju. U tom slučaju smatralo se da bi povezanog trgovca trebalo tretirati kao posrednika koji posluje na temelju provizije, zbog čega su cijene izvozne prodaje prilagođene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) Osnovne uredbe kako bi se uzeo u obzir iznos koji je primao taj trgovac.
(75)
Za jednog proizvođača izvoznika, dotični proizvod (PME) miješao se s RME-om prije prodaje prvom nepovezanom kupcu. Stoga je u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) izvršena prilagodba cijene za razlike u fizičkim svojstvima dotičnog proizvoda.
2.4 Dampinška marža
(76)
Za proizvođače izvoznike u uzorku, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(77)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku, ne uzimajući u obzir proizvođača izvoznika s nultom dampinškom maržom.
(78)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz Indonezije, dampinška marža utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu. S obzirom na to da je razina suradnje bila vrlo visoka na 99 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz Indonezije utvrđena je na razini koja odgovara onoj utvrđenoj za proizvođača izvoznika koji surađuje u uzorku s najvišom dampinškom maržom.
(79)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Dampinška marža
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
6,5 %
Sva ostala trgovačka društva
9,6 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(80)
Istovjetni proizvod proizvode 254 proizvođača u Uniji. Ta trgovačka društva čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(81)
Zaprimljeni su navodi da je značajan broj velikih proizvođača iz Unije povezan s izvoznicima u Argentini i/ili da uvoze biodizel iz Argentine, zbog čega bi ih trebalo isključiti iz definicije industrije Unije.
(82)
Nakon istrage, tri trgovačka društva isključena su iz definicije industrije Unije zbog oslanjanja na uvoz iz dotičnih zemalja jer je uvoz tih triju trgovačkih društava tijekom RIP-a dosegao 63 % vlastite proizvodnje za prvo, 85 % za drugo i 71 % za treće trgovačko društvo. Još dva trgovačka društva isključena su jer nisu proizvodila biodizel tijekom razdoblja ispitnog postupka. U nastavku nisu korišteni nikakvi podaci tih trgovačkih društava. Privremeno je zaključeno da nema temelja za isključenje bilo kojih drugih proizvođača iz Unije iz definicije industrije Unije.
(83)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja u Uniji. Na temelju tih podataka utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom RIP-a iznosila otprilike 9 052 871 tonu. Kako je navedeno gore, osam proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji predstavlja 27 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Potrošnja u Uniji
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Tona
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeks: 2009. = 100
100
103
100
105
Izvor:
Eurostat, podaci industrije Unije
(84)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma ukupne proizvodnje Unije svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije umanjenog za izvoz proizvođača iz Unije i uvećanog za uvoz iz Argentine, Indonezije i ostalih trećih zemalja.
(85)
Obujam uvoza iz Argentine i Indonezije dobiven je iz podataka Eurostata za različite oznake KN kojima je prema kojima je proizvod razvrstan.
(86)
Na temelju gore navedenog, potrošnja biodizela u Uniji porasla je za 5 % između 2009. i kraja RIP-a.
3. Kumulativna ocjena učinaka uvoza iz dotičnih zemalja
(87)
Kako je određeno člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe, ocjena učinaka uvoza iz dviju zemalja može biti kumulativna jedino ako se ispune dva uvjeta.
(88)
Prvi je uvjet da je dampinška marža u odnosu na uvoz iz obiju zemalja iznad razine de minimis i da obujam uvoza nije zanemariv. Marža dampinga utvrđena u odnosu na uvoz iz Argentine i Indonezije bila je iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe, a obujam uvoza iz svake od dotičnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe, s tržišnim udjelima od 10,8 % odnosno 8,5 % u RIP-u.
(89)
Drugi je uvjet da uvezeni proizvodi međusobno konkuriraju i da konkuriraju s istovjetnim proizvodom Unije. Uvoz biodizela iz Argentine i Indonezije ista trgovačka društva miješaju s mineralnim dizelom i prodaju kupcima diljem Unije u izravnoj konkurenciji s biodizelom koji proizvodi industrija Unije.
(90)
U pogledu gore navedenog, privremeno se smatra da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe ispunjeni i da bi uvoz iz Argentine i Indonezije trebalo ispitivati kumulativno za potrebe analize štete.
4. Obujam i tržišni udio uvoza iz dotičnih zemalja
Tablica 2.
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvoz iz Argentine
tona
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeks: 2009. = 100
100
138
167
148
Tržišni udio
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeks: 2009. = 100
100
135
167
141
Uvoz iz Indonezije
tona
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeks: 2009. = 100
100
314
689
631
Tržišni udio
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeks: 2009. = 100
100
303
689
600
Ukupni tržišni udio
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeks: 2009. = 100
100
160
248
213
Izvor:
Eurostat
(91)
Obujam uvoza iz Argentine i Indonezije značajno je porastao 2009. do RIP-a, pri čemu je uvoz iz Indonezije rastao brže od uvoza iz Argentine. Tržišni udio povećao se s 9,1 % na 19,3 % tijekom istog razdoblja.
5. Cijene uvoza iz dotičnih zemalja i sniženje cijene
5.1 Razvoj cijena
Tablica 3.
Uvozna cijena EUR/tona
2009.
2010.
2011.
RIP
Argentina
629
730
964
967
Indeks: 2009. = 100
100
116
153
154
Indonezija
597
725
864
863
Indeks: 2009. = 100
100
121
145
145
Ukupno
624
728
920
921
Indeks: 2009. = 100
100
117
147
148
Izvor:
Eurostat
(92)
Premda su uvozne cijene rasle tijekom razmatranog razdoblja, a posebno između 2010. i 2011., cijene biodizela iz Argentine kao i onog iz Indonezije ostale su niže od cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
5.2 Sniženje cijena
(93)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama uvoza iz argentinskih i indonezijski proizvođača u uzorku, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza.
(94)
Usporedba između SME-a iz Argentine i PME-a iz Indonezije s proizvodom koji se proizvodi i prodaje na tržištu Unije izvršena je na temelju točke začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (CFPP), što je temperatura na kojoj se biodizel pretvara natrag u mast i ne može se koristiti kao gorivo.
(95)
Sva prodaja iz Argentine u EU izvršena je pri CFPP-u od 0 °C. Ta je prodaja stoga uspoređena s prodajom biodizela proizvođača iz Unije pri CFPP-u od 0.
(96)
Sva prodaja iz Indonezije u EU izvršena je pri CFPP-u od 13 °C. S obzirom na vrlo malen obujam prodaje proizvođača iz Unije pri tom CFPP-u jer se PME iz Indonezije gotovo uvijek miješao s drugim biodizelima iz drugih izvora prije prodaje prvom nepovezanom kupcu, izravna usporedba nije se smatrala razumnom. Izvozna cijena PME-a iz Indonezije pri CFPP-u od 13 stoga je prilagođena naviše na cijenu CFPP-a pri 0 uzimajući razliku u cijeni na tržištu Unije između prodaje PME-a pri CFPP-u od 13 koji proizvodi industrija Unije i prosječne cijene biodizela pri CFPP-u od 0.
(97)
Na temelju gore opisane metodologije, razlika između cijena iz Argentine i Indonezije i cijena iz Unije, izražena kao postotak ponderirane prosječne cijene franko tvornica industrije Unije, tj. marža sniženja cijena iznosila je između 2,5 % i 9,1 %.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(98)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinaka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja utvrđenih za industriju Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(99)
Kako je gore navedeno, provjereni podaci uzorka proizvođača iz Unije koristili su se za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(100)
Kako bi analizirala štetu, Komisija je razlikovala između makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja štete. Komisija je analizirala makroekonomske pokazatelje za razmatrano razdoblje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije, a odnosili su se na sve proizvođače iz Unije. Komisija je analizirala mikroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku.
(101)
Sljedeći makroekonomski pokazatelji ocijenjeni su na temelju podataka u vezi sa svim proizvođačima biodizela iz Unije: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, veličina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga.
(102)
Sljedeći mikroenomski pokazatelji ocijenjeni su na temelju podataka u vezi s proizvođačima biodizela iz Unije u uzorku: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
7. Makroekonomski pokazatelji
7.1 Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
2009.
2010.
2011.
RIP
Proizvodni kapacitet (u tonama)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeks: 2009. = 100
100
105
106
109
Obujam proizvodnje (u tonama)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeks: 2009. = 100
100
107
98
104
Iskorištenost kapaciteta
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeks: 2009. = 100
100
102
92
95
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(103)
Proizvodnja industrije Unije povećala se tijekom razmatranog razdoblja zajedno s potrošnjom. Kapacitet je ostao relativno stabilan posebno između 2010. i RIP-a; stoga je iskorištenost kapaciteta ostala niska tijekom tog razdoblja. Industrija Unije nije mogla koristiti prethodno uspostavljen kapacitet, niti imati ikakve koristi od porasta u kapacitetu tijekom tog razdoblja, koji je nastao u očekivanju učinka uvođenja mjera protiv SAD-a, ili očekivanih sustava kvota i povećanih ovlasti iz nekih država članica.
7.2 Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 5.
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeks: 2009. = 100
100
102
90
98
Tržišni udio
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeks: 2009. = 100
100
98
90
94
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(104)
Obujam prodaje nepovezanim trgovačkim društvima u Uniji ostao je prilično stabilan tijekom tog razdoblja. S obzirom na to da je potrošnja blago porasla tijekom tog razdoblja, stabilan obujam proizvodnje uzrokuje smanjeni tržišni udio (pad od 5,5 postotnih bodova), koji je preuzeo uvoz iz dotičnih zemalja.
7.3 Rast
(105)
Rast industrije Unije odražava se u pokazateljima obujma poput proizvodnje, prodaje, ali naviše u njezinom tržišnom udjelu. Unatoč porastu potrošnje tijekom razdoblja koje se analiziralo, tržišni udio proizvođača iz Unije nije rastao zajedno s potrošnjom. Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom tog razdoblja, a obujam uvoza se povećao. Tijekom istog tog razdoblja, tržišni udio uvoza iz Indonezije i Argentine uspio je porasti za 10 postotnih bodova. Činjenica da industrija Unije nije mogla uživati punu korist rasta tržišta imala je općeniti negativni utjecaj na njezino gospodarsko stanje.
7.4 Zaposlenost i produktivnost
Tablica 6.
2009.
2010.
2011.
RIP
Zaposlenost - ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeks: 2009. = 100
100
111
111
112
Produktivnost (u tonama/EPRV)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeks: 2009. = 100
100
97
88
93
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(106)
S obzirom na to da je industrija biodizela kapitalno intenzivna industrija koja ne zahtijeva veliku radnu snagu u proizvodnom postupku te s obzirom na količinu podugovaranja u stvarnoj proizvodnji biodizela, broj zaposlenih u proizvodnji nije velik. Navedeni obujmi proizvodnje blago su se povećali tijekom tog razdoblja, a porasla je i zaposlenost.
(107)
Uz porast zaposlenosti brži od porasta proizvodnje, produktivnost se smanjila za 7 postotnih bodova između 2009. i kraja RIP-a.
7.5 Visina stvarne marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga
(108)
Industrija Unije trpjela je štetu zbog dampinškog uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država do 2009., kad je započelo razdoblje ispitnog postupka za ovaj postupak. Pristojbe na snazi protiv uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država osmišljene su da uspostave ravnopravne tržište uvjete u kojima bi industrija Unije imala pravednu priliku konkurirati tom uvozu i oporaviti se od pretrpljene štete.
(109)
Jasno je da se to nije dogodilo. Industrija Unije sad ostvaruje manju dobit nego 2009. i izgubila je tržišni udio, čak i u odnosu na 2009., pred uvozom iz Argentine i Indonezije koji snižava cijene Unije. Iskorištenost kapaciteta niska je unatoč tome što je potrošnja u Uniji porasla. Jasno je da oporavak od prošlog dampinga nije postignut.
(110)
Dampinške marže za proizvođače izvoznike u Argentini i Indoneziji navedeni su gore u odjeljku o dampingu. Za jednog proizvođača izvoznika u Indoneziji, koji je činio manji dio uvoza iz Indonezije, utvrđeno je da nije vršio damping. Međutim, za sve ostale proizvođače izvoznike iz Indonezije i sve proizvođače izvoznike iz Argentine utvrđeno je da su vršili damping biodizela na tržište Unije. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja, učinak stvarne marže dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
8. Mikroekonomski pokazatelji
8.1 Prosječne jedinične cijene, jedinični troškovi i troškovi plaća
Tablica 7.
2009.
2010.
2011.
RIP
Jedinična cijena EUR/tona
797
845
1 096
1 097
Indeks: 2009. = 100
100
106
137
138
Jedinični trošak EUR/tona
760
839
1 089
1 116
Indeks: 2009. = 100
100
110
143
147
Troškovi plaće EUR/EPRV
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeks: 2009. = 100
100
111
108
106
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku
(111)
Premda je tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela povećati svoju prodajnu cijenu, zbog slabe žetve repice 2011. trošak proizvodnje povećao se toliko da ga nije bilo moguće pokriti povećanjem prodajne cijene. Bilo je neekonomično da industrija Unija uvozi alternativne sirovine iz Argentine i Indonezije zbog poreznih režima koji su na snazi u tim zemljama, zbog čega je morala pribjeći uvozu gotovog biodizela kako bi spriječila rast svojih troškova i smanjila ukupne gubitke.
(112)
Istodobno, troškovi plaća trgovačkih društava u uzorku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega su trgovačka društva ponovo morala pronaći način da smanje svoje ukupne troškove.
8.2 Zalihe
Tablica 8.
2009.
2010.
2011.
RIP
Zalihe (u tonama)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeks: 2009. = 100
100
117
121
138
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku.
(113)
Tijekom analiziranog razdoblja, zalihe biodizela povećale su se za otprilike 40 %. Taj porast u zalihama odvijao se tijekom analiziranog razdoblja. Međutim, s obzirom na to da se biodizel ne može pohraniti na više od 6 mjeseci (prosječno trajanje pohrane iznosi tek oko 3 mjeseca), podaci u vezi sa zalihama imaju ograničenu vrijednost za ocjenu gospodarskog stanja industrije Unije.
8.3 Profitabilnost, ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 9.
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Ulaganja u tisućama eura
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeks: 2009. = 100
100
83
79
75
Povrat ulaganja
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Novčani tok u tisućama eura
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeks: 2009. = 100
100
-20
9
10
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku
(114)
Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije prije oporezivanja u postocima prometa kod takve prodaje. Tijekom analiziranog razdoblja, profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku značajno se smanjila s 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Razina ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u proizvodnju biodizela smanjila se tijekom tog razdoblja, što je pokazalo da se, iako su proizvođači u uzorku i dalje mogli ulagati u proizvodnju biodizela, količina resursa raspoloživih za takva ulaganja smanjila zajedno s tržišnim udjelom proizvođača u Uniji.
(116)
Povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku, koji njihov rezultat prije oporezivanja izražava kao postotak prosječne početne i završne neto knjigovodstvene vrijednosti imovine upotrijebljene u proizvodnji biodizela, pratio je negativni trend profitabilnosti. Pogoršanje povrata ulaganja jasan je pokazatelj pogoršanja gospodarskog stanja industrije Unije tijekom razdoblja koje se ispituje.
(117)
Novčani tok, što je sposobnost industrije da sama financira vlastite aktivnosti, pokazao je značajan pad tijekom analiziranog razdoblja, što pokazuje da su trgovačka društva iz uzorka imale poteškoća s konkuriranjem dampinškom uvozu iz Argentine i Indonezije.
9. Zaključak o šteti
(118)
Analiza provjerenih podataka jasno pokazuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu kako je definirana člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe. U vrijeme povećane potrošnje gubila je na tržišnom udjelu i profitabilnosti, dok je uvoz dobivao na tržišnom udjelu i snižavao cijene proizvođača iz Unije.
(119)
I ostali pokazatelji pokazuju negativno ili stabilno kretanje, čak i nakon uvođenja mjera protiv Sjedinjenih Američkih Država i proširenja pristojbi na uvoz iz Kanade koji je izbjegavao mjere.
(120)
Proizvođači iz Unije mogli su prenijeti veći dio rasta troška proizvodnje iz 2010. u 2011. (+33 postotna boda), ali samo tako da snize profitabilnost na razinu najnižeg praga isplativosti. Međutim, nisu mogli prenijeti daljnji porast troškova iz 2011. u RIP zbog porasta cijene sirovina, koja predstavlja gotovo 80 % punog troška proizvodnje biodizela. Taj porast troškova nije bilo moguće u potpunosti prenijeti na kupce na tržištu Unije, što je prouzrokovalo gubitke u RIP-u.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(121)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom.
(122)
Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(123)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka, za mali dio (između 2 % i 6 %) uvoza iz Indonezije u EU utvrđeno je da nije dampinški. Za preostali obujam uvoza iz Indonezije, kao i sav uvoz iz Argentine, utvrđeno je da je dampinški. Uklanjanje male količine nedampinškog uvoza iz ukupnog uvoza prijavljenog iz Indonezije ne utječe na gore opisan trend uvoza.
(124)
Ispitni postupak pokazao je da se jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja značajno povećao u smislu obujma (više nego udvostručio) tijekom razmatranog razdoblja. To je za posljedicu imalo značajno povećanje njihovog tržišnog udjela od 10 postotnih bodova, s 9,1 % 2009. Na 18,8 % do kraja RIP-a.
(125)
U isto vrijeme, unatoč povećanju potrošnje, industrija Unije izgubila je 5,5 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja.
(126)
Prosječne cijene dampinškog izvoza povećale su se za 48 % između 2009. i RIP-a, ali ostale su značajno niže od cijena industrije Unije u istom razdoblju. Dampinški uvoz snizio je cijene industrije Unije s prosječnom maržom snižena cijena od 4 % za Indoneziju i 8 % za Argentinu tijekom RIP-a.
(127)
Pritisak koji je povećanje jeftinog dampinškog uvoza vršilo na tržište Unije nije dopustio industriji Unije da svoje prodajne cijene utvrdi u skladu s uvjetima tržišta i povećanjem troškova. Trgovačka društva u uzorku mogla su jedino prenijeti svojim kupcima povećanje cijene ograničeno na 38 %, dok su se njihovi puni troškovi povećali za 47 % tijekom istog tog razdoblja.
(128)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da je jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja, koji je snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a i čiji se obujam značajno povećao, imao odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1 Uvoz iz ostalih zemalja
Tablica 10.
Ostale treće zemlje
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupan uvoz u tonama
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeks: 2009. = 100
100
37
23
25
Tržišni udio
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeks: 2009. = 100
100
35
23
24
Izvor:
Eurostat
(129)
Uvoz iz trećih zemalja, uglavnom iz SAD-a, Norveške i Južne Koreje, značajno se smanjio od 2009. do kraja RIP-a. Za to je smanjenje odgovorno uvođenje mjera na uvoz iz Sjedinjenih Američkih Država 2009. i ispitni postupak u vezi s izbjegavanjem mjera protiv uvoza poslanog iz Kanade koji je uslijedio 2010. S obzirom na pad tržišnog udjela uvoza iz ostalih trećih zemalja u vrijeme pogoršanja financijskog položaja industrije Unije, uvoz iz ostalih trećih zemalja mogao je samo neznatno doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Stoga se ne može zaključiti da taj uvoz prekida uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
3.2 Nedampinški uvoz iz dotičnih zemalja
(130)
Utvrđen je nedampinški uvoz iz dotičnih zemalja, ali tek u drugoj polovini 2011. S obzirom na kratko vremensko razdoblje u kojem je izvršen taj uvoz i ograničenu količinu, taj je uvoz mogao samo neznatno doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije i ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
3.3 Ostali proizvođači iz Unije
(131)
S obzirom na mali obujam proizvodnje proizvođača iz Unije isključenih iz definicije industrije Unije i mali obujam njihovog uvoza u odnosu na ukupni uvoz, ti se proizvođači nisu smatrali uzrokom štete za industriju Unije.
3.4 Uvoz koji je vršila industrija Unije
(132)
CARBIO, udruženje argentinskih proizvođača biodizela, tvrdilo je da je štetu koju je pretrpjela industrija Unije uzrokovao uvoz iz Argentine i Indonezije koji su vršili proizvođači iz Unije. Definirali su taj uvoz kao štetu koju si je industrija Unije nanijela sama i tvrdili da se oni ne bi trebali smatrati uzrokom štete na temelju ponašanja argentinskih proizvođača.
(133)
Iz podataka koje je dostavila industrija Unije jasno je da je ona uvozila određene količine biodizela iz Argentine i Indonezije tijekom razmatranog razdoblja, do 60 % sveg uvoza iz tih zemalja tijekom RIP-a. Međutim, tvrdila je da je razlog za taj uvoz bila samoobrana. Kratkoročna korist od dampinških cijena tog uvoza pomogla je proizvođačima iz Unije da održe svoje poslovanje u srednjoročnom razdoblju.
(134)
Industrija Unije značajno je smanjila uvoz biodizela po dampinškim cijenama 2011. i tijekom RIP-a, tj. u razdoblju kad je učinak različitog oporezivanja izvoza biodizela i njegovih sirovina bio najjači jer je upravo u tom razdoblju uvoz sirovina (sojinog ulja i palminog ulja) postao neekonomičan u usporedbi s uvozom gotovog proizvoda. Sustav različitog oporezivanja izvoza u objema zemljama stavlja viši porez na izvoz sirovina nego na izvoz gotovog proizvoda. Može li se taj sustav različitog oporezivanja izvoza smatrati subvencijom u smislu članka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe ispitat će se u sklopu trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(135)
Na primjer, tijekom nekih mjeseci RIP-a uvozna cijena sojinog ulja iz Argentine bila je veća od uvozne cijene SME-a, zbog čega je kupovina sojinog ulja bila ekonomski nepovoljna. Pod tim uvjetima, kupovina SME-a bila je jedina ekonomski opravdana mogućnost.
(136)
U svakom slučaju, da industrija Unije nije uvozila taj obujam biodizela, uvozila bi ga trgovačka društva iz Unije i time snižavala cijene industrije Unije i prodavala taj biodizel na tržištu Unije, s obzirom na to da već uvoze iz tih zemalja radi prodaje rafinerijama dizela koje konkuriraju industriji Unije. Taj uvoz ne prekida uzročno-posljedičnu vezu i ta se tvrdnja stoga privremeno odbacuje.
3.5 Kapacitet industrije Unije
(137)
Udruženje CARBIO nadalje tvrdi da je razlog za štetu koju je pretrpjela industrija Unije prekomjerni kapacitet nastao zbog prekomjernog proširenja. Tvrde da se industrija nastavila širiti u odnosu na iskorištenost kapaciteta od 50 % 2008. bez odgovarajućeg povećanja potražnje.
(138)
Činjenica je da je tijekom razmatranog razdoblja iskorištenost kapaciteta diljem Unije bila niska, s najnižom točkom na 40 % tijekom RIP-a. Stoga neka trgovačka društva nisu koristila uspostavljeni kapacitet.
(139)
Međutim, iskorištenost kapaciteta bila je niska već na početku razmatranog razdoblja i ostala je niska tijekom cijelog razdoblja, a bila je i stabilna kod trgovačkih društava u uzorku.
(140)
Trgovačka društva u uzorku ostvarivala su dobit na početku razmatranog razdoblja, na kraju ostvarivala gubitak, uz stabilnu iskorištenost kapaciteta. Razumno je zaključiti da je cijela industrija počela ostvarivati sve manju dobit dok je njezina iskorištenost kapaciteta ostala stabilna. Stoga se to ne može smatrati bitnim uzrokom štete jer se čini da ne postoji uzročno-posljedična veza. Taj se argument stoga privremeno odbacuje.
3.6 Nedostatak pristupa sirovinama i vertikalna integracija
(141)
Udruženje CARBIO također tvrdi da industrija Unije trpi štetu zbog nedostatka učinkovitosti, posebno zato što nije vertikalno integrirana i ne nalazi se u blizini izvora sirovina.
(142)
Ti se argumenti privremeno odbacuju. Neka od trgovačkih društava u uzorku smještena su u lukama s nesmetanim pristupom sirovinama koje se dopremaju brodovima, a ostala trgovačka društva u uzorku svoja su postrojenja za biodizel smjestila odmah uz svoja postrojenja za proizvodnju biljnog ulja. Mnogi proizvođači biodizela na jugu Europe smješteni su u lučkim mjestima upravo kako bi imala pristup sirovinama koje se uvoze iz Argentine i Indonezije, ili na istim mjestima kao njihovi kupci (tj. rafinerije fosilnih ulja). S obzirom na to da je različito oporezivanje izvoza sirovine učinilo skupljima od gotovog proizvoda, to je očito oštetilo industriju Unije tako što je učinilo ekonomski nemogućom proizvodnju PME-a i SME-a u Uniji.
3.7 Ostali regulatorni čimbenici
(143)
Udruženje CARBIO navelo je i neke regulatorne čimbenike za koje tvrde da su prouzročili štetu industriji Unije, među kojima su prijedlozi koji do danas još nisu stupili na snagu. Međutim, posebno su naglasili sustav „dvostrukog brojanja” koji je opisan niže u tekstu.
(144)
Uredbom o obnovljivoj energiji zahtijeva se od država članica da propišu da se određeni udio biodizela mora miješati s mineralnim dizelom prije prodaje korisnicima. Neke države članice okoristile su se na temelju odredbe u toj Uredbi kojom se dopušta da se taj udio prepolovi ako je biodizel koji se koristi proizveden od otpadnih ulja ili rabljenih životinjskih masti. Na primjer, ako dotična država članica zahtijeva da se 7 % biodizela miješa s 93 % mineralnog dizela, tad se tih 7 % smanjuje na 3,5 % ako je riječ o biodizelu od otpadnog ulja.
(145)
Udruženje CARBIO tvrdi da su pravila o dvostrukom brojanju prouzročila pad prodaje tzv. biodizela „prve generacije” u iznosu od jednog milijuna megatona tijekom RIP-a, i da je to prouzročilo štetu industriji Unije. Ta se tvrdnja odbija jer se u uzorku proizvođača iz Unije nalaze neka trgovačka društva koja proizvode dvostruko brojani biodizel i njihovo financijsko stanje ne razlikuje se značajno od financijskog trgovačkih društava u uzorku koja proizvode biodizel od djevičanskih biljnih ulja. Ta trgovačka društva pokazala su tijekom provjere njihovih podataka da je na cijenu njihovog biodizela utjecala niska cijena dampinškog uvoza iz Argentine i Indonezije, s obzirom na to da su u neizravnoj konkurenciji s PME-om i SME-om iz dotičnih zemalja.
(146)
Tvrdilo se i da industrija Unije trpi štetu jer ne ulaže više u drugu generaciju biogoriva, kao npr. upotrebom otpadnih ulja. Ta se tvrdnja privremeno odbacuje jer u Uniji nema dovoljno dostupnog otpadnog ulja da bi se time značajno povećala razina obrade u odnosu na postojeću.
3.8 Ograničenja u državama članicama
(147)
Udruženje CARBIO također je tvrdilo da uvoz iz dotičnih zemalja nije mogao prouzročiti štetu industriji Unije zbog sustava kvota i poreznih režima kojima se u različitim državama članicama ograničava pristup tim tržištima. Oni također tvrde da su neka tržišta u EU-u zatvorena za SME i PME zbog klimatskih uvjeta.
(148)
Bili su u pravu kad su tvrdili da točka začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (CFPP) PME-a (pri 13 °C) znači da se PME ne može koristiti u svim dijelovima Unije bez miješanja s drugim biodizelima koje bi snizilo CFPP. Međutim, CFPP SME-a pri 0 °C omogućuje njegovu širu upotrebu, pogotovo tijekom ljetnih mjeseci.
(149)
Argument da regulatorni sustav u nekim državama članicama uzrokuje štetu industriji Unije pomno je ispitan tijekom ispitnog postupka.
(150)
U nekim državama članicama na snazi su sustavi kvota koji daju posebnu kvotu proizvodnje trgovačkim društvima u toj državi članici ili u drugim državama članicama diljem Unije. Međutim, većina država je korištenjem sustava oporezivanja omogućivala prednost i te se prednosti smanjuju ili ukidaju.
(151)
Francuska na primjer ima „poticaj za oslobođenje od poreza” od 90 EUR po toni biodizela proizvedenog unutar kvote. Međutim, s obzirom na niske cijene dampinškog uvoza, češće je jeftinije uvoziti biodizel nego kupovati od industrije Unije, čak i uz porezni poticaj. To pokazuje očita prisutnost argentinskog uvoza na francuskom tržištu.
(152)
U nekim državama članicama nije prisutan uvoz iz Argentine i Indonezije, bilo zbog klimatskih uvjeta, bilo zbog sustava kvota. Ipak, u većem dijelu Unije uvoz iz Argentine i Indonezije prisutan je na tržištu, bilo zbog nedostatka sustava kvota ili zbog cijena koje su niže od bilo kojeg poreznog poticaja koji daje neka država članica.
(153)
S obzirom na to da se PME i SME miješani s RME-om proizvedenim u Uniji ili nekim drugim biodizelom mogu prodavati diljem Unije i da je uvoz prisutan u većim količinama po dampinškim cijenama čak i u državama članicama gdje su na snazi sustavi poreznih poticaja, taj se argument privremeno odbacuje jer postojeći sustavi kvota i porezni režimi ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
4. Zaključak o uzročnosti
(154)
Gornja je analiza pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja. Istodobno, utvrđeno je da je taj uvoz snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(155)
Podaci pokazuju da se usporedno s povećanjem obujma jeftinog uvoza iz dotičnih zemalja gospodarsko stanje industrije Unije značajno pogoršava.
(156)
Gore navedena analiza ispravno prepoznala je razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza. Na temelju te analize privremeni je zaključak da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
(157)
Ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza ocijenjeni su u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe i nisu pronađeni nikakvi dokazi da ti čimbenici prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
F. INTERES UNIJE
(158)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije bilo u interesu Unije. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika, dobavljača sirovina i korisnika.
1. Interes industrije Unije
(159)
Kako je gore navedeno, industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz podrijetlom iz dotičnih zemalja. Ne uvedu li se mjere, vrlo je vjerojatno da će se negativni trend financijskog stanja industrije Unije nastaviti. Stanje industrije Unije posebno je obilježio pad profitabilnosti s + 3 % 2009. na - 2,5 % do kraja RIP-a. Svaki dodatni pad učinkovitosti rezultirao bi smanjenjem proizvodnje i zatvaranjem proizvodnih pogona, što bi zaprijetilo zaposlenosti i ulaganju u Uniji.
(160)
Uvođenje mjera obnovilo bi pošteno tržišno natjecanje na tržištu. Padajući trend profitabilnosti industrije Unije posljedica je teškoća u konkuriranju jeftinom dampinškom uvozu iz dotičnih zemalja, kao i režima oporezivanja izvoza u objema zemljama koji snižava cijenu uvoza SME-a i PME-a na tržištu Unije i istodobno povećava cijenu sirovina. Uvođenje antidampinških mjera omogućilo bi industriji Unije da oporavi svoju profitabilnost na razinu koja se smatra nužnom za tu kapitalno intenzivnu industriju.
(161)
Mjere bi trebale pružiti industriji Unije mogućnost da započne s oporavkom od štetnog dampinga utvrđenog u ispitnom postupku.
2. Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca u Uniji
(162)
Nepovezani uvoznici/trgovci u Uniji pozvani su da se jave Komisiji. Međutim, niti jedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku.
(163)
U nedostatku podataka od nepovezanih uvoznika i trgovaca, nije bilo dokaza da bi uvođenje mjera bilo protivno interesima tih strana.
3. Interes korisnika i potrošača
(164)
Svim poznatim trgovačkim društvima korisnicima uključenima u proizvodnju i distribuciju mineralnog dizela i obavezno miješanje mineralnog dizela s biodizelom poslani su upitnici nakon pokretanja postupka.
(165)
Tri korisnika biodizela odgovorila su na upitnik za korisnike, ali su navela da biodizel čini vrlo malen dio njihovog ukupnog poslovanja. Naveli su da, kad bi imali pravnu obvezu kupovati biodizel, ili kad bi pristojba povećala cijenu biodizela kako je gore navedeno, to bi automatski prenijeli svojim potrošačima.
(166)
S obzirom na ograničene količine dostupnih podataka, uvođenje mjera trebalo bi imati vrlo ograničen učinak na krajnjeg potrošača jer je postotak biodizela koji se miješa u mineralni dizel koji kupuju na crpkama malen. Nisu pronađeni nikakvi dokazi da bi uvođenje mjera bilo jasno protivno interesima korisnika ili potrošača.
4. Interes dobavljačâ sirovina
(167)
Jedno udruženje dobavljača sirovina, FEDIOL (savez koji predstavlja europsku industriju biljnog ulja i bjelančevina u Europi), odgovorilo je na upitnik poslan dobavljačima sirovina. Tvrdili su da je uvoz iz dotičnih zemalja smanjio potražnju za uljem od repice diljem Unije te da je potražnja pala za više od jednog milijuna tona između 2009. i 2011.
(168)
Oni smatraju da će uvođenje mjera imati pozitivan učinak na industriju dobavljača u EU-u jer će se povećati iskorištenost kapaciteta. Svako povećanje u potražnji za uljem od repice utjecalo bi na sektor krmne smjese, jer ona nastaje kao ostatak od proizvodnje ulja od repice, i na sektor poljoprivrede u EU-u kao proizvođača repice.
(169)
Primljeni dokazi stoga pokazuju da bi uvođenje mjera bilo u interesu proizvođača sirovina iz Unije.
5. Zaključak o interesu Unije
(170)
Uvođenje mjera na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije nesumnjivo bi bio u interesu industrije Unije. To bi industriji Unije omogućilo rast i početak oporavka od štete koju je prouzročio dampinški uvoz. Kad se ne bi uvele nikakve mjere, gospodarsko stanje industrije Unije nastavilo bi se pogoršavati i više gospodarskih subjekata prestalo bi poslovati. Iako nije moguće donijeti jasne zaključke u pogledu korisnika i uvoznika, uvođenje mjera trebalo bi biti u interesu dobavljača sirovina.
(171)
Ne postoje uvjerljivi razlozi koji bi pokazali da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije jasno protiv interesa Unije.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(172)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
1. Razina uklanjanja štete
(173)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije, pri čemu ti iznosi nisu premašeni.
(174)
Prilikom izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može objektivno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza.
(175)
Za te potrebe, profitna marža od 15 % na temelju prometa mogla bi se smatrati odgovarajućom razinom koju je industrija Unije mogla očekivati da će postići u odsutnosti štetnog dampinga, na temelju nalaza prethodnog ispitnog postupka u vezi s uvozom iz Sjedinjenih Američkih Država, kad se ta marža smatrala razumnim jamcem za dugoročno produktivno ulaganje u tu industriju.
(176)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena izračunana je tako da su se prodajne cijene proizvođača u Uniji u uzorku prilagodile stvarnom gubitku, odnosno stvarnoj dobiti ostvarenoj tijekom RIP-a i dodala se profitna marža navedena gore u tekstu.
(177)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku iz dotičnih zemalja, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su proizvođači iz Unije u uzorku prodavali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Razlika koja je mogla nastati kao rezultat ove usporedbe bila je izražena kao postotak ukupne CIF uvozne vrijednosti.
2. Postojeće mjere
(178)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije u skladu s pravilom niže pristojbe, tj. na razini izračunane marže dampinga ili štete, ovisno koja je niža.
(179)
Stope antidampinške pristojbe utvrđene su uspoređivanjem marža uklanjanja štete i dampinških marža. Prema tome, predložene su privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Privremena marža štete
Privremena stopa antidampinške pristojbe
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
7,9 %
31 %
7,9 %
Sva ostala trgovačka društva
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonezija
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Sva ostala trgovačka društva
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Međutim, s obzirom na to da će se antidampinška pristojba primjenjivati i na mješavine koje sadrže biodizel (proporcionalno masenom udjelu biodizela u njima), kao i na čisti biodizel, bit će točnije i primjerenije izraziti pristojbu kao fiksni iznos u eurima po neto toni i primijeniti to na uvezeni čisti biodizel ili na udio biodizela u miješanom proizvodu, kako bi pristojbu ispravno primjenjivala carinska tijela država članica.
(181)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga, one odražavaju stanje otkriveno tijekom tog ispitnog postupka kada su u pitanju ta društva. Te stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se tako isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(182)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (8) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će biti izmijenjena u skladu s tim tako što će se dopuniti popis društava kojima su određene individualne pristojbe.
(183)
Komisija je uvjetovala evidentiranjem uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja Uredbom Komisije (EU) br. 79/2013 od 28. siječnja 2013. To je učinila radi moguće retroaktivne primjene antidampinških mjera prema članku 10. stavku 4. Osnovne uredbe. U ovoj fazi postupka ne može se donijeti nikakva odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(184)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane strane, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku od jednog mjeseca nakon objave ove Uredbe. Nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni su i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini, koji su trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 1516 20 98 (oznake TARIC 1516209821, 1516209829 i 1516209830), ex 1518 00 91 (oznake TARIC 1518009121, 1518009129 i 1518009130), ex 1518 00 95 (oznaka TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (oznake TARIC 1518009921, 1518009929 i 1518009930), ex 2710 19 43 (oznake TARIC 2710194321, 2710194329 i 2710194330), ex 2710 19 46 (oznake TARIC 2710194621, 2710194629 i 2710194630), ex 2710 19 47 (oznake TARIC 2710194721, 2710194729 i 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (oznake TARIC 3824909701, 3824909703 i 3824909704), 3826 00 10 i ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009011, 3826009019 i 3826009030), podrijetlom iz Argentine i Indonezije.
2. Stope privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, su sljedeće:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa privremene pristojbe
euro po neto toni
Dodatna oznaka TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostala trgovačka društva koja surađuju:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Sva ostala trgovačka društva
104,92
B999
Indonezija
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostala trgovačka društva koja surađuju:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Sva ostala trgovačka društva
83,84
B999
3. Antidampinška pristojba na mješavine bit će primjenljiva razmjerno masenom udjelu ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (sadržaj biodizela), u mješavini.
4. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 (9) iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
5. Puštanje u slobodan promet u Europskoj uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
6. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
1. Carinskim se tijelima nalaže da ukinu evidenciju uvoza, uspostavljenu u skladu s člankom 1. Uredbe Komisije (EU) br. 79/2013.
2. Podaci prikupljeni u vezi s proizvodima koji su bili uvezeni za potrošnji najviše 90 dana prije datuma stupanja ove uredbe na snagu zadržavaju se do stupanja na snagu mogućih konačnih mjera, ili do završetka ovog postupka.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2013.