NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 346/2013
ze dne 17. dubna 2013
o evropských fondech sociálního podnikání
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Protože si investoři kladou také sociální cíle a neusilují pouze o finanční zisk, vzniká v Unii stále více trh sociálních investic, který z části tvoří investiční fondy zaměřené na sociální podniky. Tyto investiční fondy poskytují finance sociálním podnikům, které jsou hnací silou společenských změn tím, že nabízejí inovativní řešení sociálních problémů, například tím, že pomáhají řešit sociální důsledky finanční krize, a hodnotně přispívají k plnění cílů strategie Evropa 2020 stanovené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.
(2)
Toto nařízení je součástí iniciativy pro sociální podnikání, kterou vytyčila Komise ve svém sdělení ze dne 25. října 2011 nazvaném „Iniciativa pro sociální podnikání - Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací“.
(3)
Je nutné jednotnými unijními pravidly stanovit společný rámec pravidel pro používání označení „EuSEF“ pro kvalifikované evropské fondy sociálního podnikání, zejména co se týče složení portfolia fondů, které pod tímto označením fungují, investičních cílů, jež mohou sledovat, prostředků investování, jež mohou používat, a kategorií investorů, kteří smějí investovat do těchto fondů. Při neexistenci takového společného rámce hrozí, že by členské státy přijímaly rozdílná vnitrostátní opatření, což by mělo přímý negativní dopad na řádné fungování vnitřního trhu a vedlo by to k vytváření překážek na vnitřním trhu, protože fondy, které chtějí působit v celé Unii, by se musely řídit různými pravidly v různých členských státech. Kromě toho by mohly odchylné požadavky na složení portfolia, investiční cíle a kvalifikované investory vést k různé úrovni ochrany investorů a způsobovat nejasnosti ohledně nabídek investic spojených s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání. Investoři by dále měli mít možnost porovnávat nabídky investic různých kvalifikovaných fondů sociálního podnikání. Je nezbytné odstranit značné překážky bránící přeshraničnímu získávání financí kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, vyhnout se narušení hospodářské soutěže mezi těmito fondy a zabránit dalším možným překážkám obchodu a významnému narušení hospodářské soutěže v budoucnu. V důsledku toho je vhodným právním základem tohoto nařízení článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vykládaný podle ustálené judikatury Soudního dvora Evropské unie.
(4)
Je nezbytné přijmout nařízení, kterým se stanoví jednotná pravidla použitelná pro kvalifikované fondy sociálního podnikání a ukládají odpovídající povinnosti jejich správcům ve všech členských státech, kteří chtějí získávat kapitál v celé Unii a používat přitom označení „EuSEF“. Tyto požadavky by měly zajistit důvěru investorů, kteří chtějí do takových fondů investovat. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na stávající vnitrostátní režimy, které umožňují investice do sociálních podniků a které nepoužívají označení „EuSEF“.
(5)
Vymezení kvalitativních požadavků pro používání označení „EuSEF“ formou nařízení zajistí, aby tyto požadavky byly přímo použitelné pro správce subjektů kolektivního investování, které získávají finance pod tímto označením. Tím se zároveň zamezí existenci rozdílných vnitrostátních požadavků jako důsledku provádění směrnice, a zajistí se tak jednotné podmínky pro používání tohoto označení. Správci subjektů kolektivního investování, které používají toto označení, by měli dodržovat stejná pravidla v celé Unii, což zároveň povzbudí důvěru investorů. Toto nařízení zjednodušuje regulaci a snižuje náklady správců spojené s dodržováním často rozdílných vnitrostátních pravidel, kterými se tyto fondy řídí, zejména v případě správců, kteří chtějí získávat kapitál přeshraničně. Rovněž přispívá k odstranění narušení hospodářské soutěže.
(6)
Mělo by být umožněno, aby kvalifikovaný fond sociálního podnikání mohl být samosprávný nebo nesamosprávný. Je-li kvalifikovaný fond sociálního podnikání samosprávný, je zároveň správcem, a měl by proto splňovat všechny relevantní požadavky kladené na správce tímto nařízením a být v souladu s tímto nařízením registrován. Samosprávný kvalifikovaný fond sociálního podnikání by však neměl mít možnost působit jako správce jiných nesamosprávných subjektů kolektivního investování nebo nesamosprávných subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP).
(7)
S cílem vyjasnit vztah mezi tímto nařízením a jinými pravidly týkajícími se subjektů kolektivního investování a jejich správců je nezbytné stanovit, že se toto nařízení vztahuje pouze na správce jiných subjektů kolektivního investování než SKIPCP, jež spadají do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (4), kteří jsou usazeni v Unii a registrováni u příslušného orgánu ve svém domovském členském státě v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (5), za předpokladu, že tito správci spravují portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání. Správcům nesamosprávných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaným v souladu s tímto nařízením by však mělo být povoleno rovněž spravovat SKIPCP, mají-li povolení podle směrnice 2009/65/ES.
(8)
Kromě toho se toto nařízení vztahuje jen na správce těch subjektů kolektivního investování, jimiž spravovaná aktiva v souhrnu nepřevyšují hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU. Výpočet hodnoty pro účely tohoto nařízení se provádí stejně jako výpočet hodnoty uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU.
(9)
Avšak správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní v souladu s tímto nařízením, jimiž spravovaná aktiva ve svém souhrnu následně překročí hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU a kteří tím začnou podléhat povolení příslušných orgánů svého domovského členského státu podle článku 6 uvedené směrnice, by měli mít i nadále možnost používat označení „EuSEF“ při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jestliže splňují požadavky stanovené uvedenou směrnicí a i nadále ve vztahu ke kvalifikovanému fondu sociálního podnikání za všech okolností splňují určité podmínky pro používání označení „EuSEF“ stanovené v tomto nařízení. To platí jak pro stávající kvalifikované fondy sociálního podnikání, tak pro kvalifikované fondy sociálního podnikání zřízené po překročení uvedené hodnoty.
(10)
Na správce subjektů kolektivního investování, kteří nechtějí používat označení „EuSEF“, by se toto nařízení vztahovat nemělo. V těchto případech by se měla nadále použít stávající vnitrostátní pravidla a obecná pravidla Unie.
(11)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotná pravidla týkající se povahy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, zejména podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž mohou kvalifikované fondy sociálního podnikání investovat, a investičních nástrojů, které mohou používat. To je nezbytné k tomu, aby bylo možné jasně odlišit kvalifikovaný fond sociálního podnikání od jiných alternativních investičních fondů, které sledují jiné, méně specializované investiční strategie, jako jsou výkupy většinových podílů, o jejichž podporu toto nařízení neusiluje.
(12)
S cílem zajistit nezbytnou srozumitelnost a jistotu by toto nařízení mělo rovněž stanovit jednotná kritéria pro určení sociálních podniků, které jsou kvalifikovány pro portfolio. Sociální podnik by měl být vymezen jako subjekt v rámci sociálního hospodářství, jehož hlavním cílem není zisk pro jeho vlastníky nebo akcionáře, ale pozitivní sociální dopady. Poskytuje na trhu zboží a služby a svůj zisk používá především k plnění sociálních cílů. Vyznačuje se odpovědnou a transparentní správou, do níž jsou zejména zapojeni zaměstnanci, spotřebitelé a zúčastněné subjekty dotčené jeho obchodní činností.
(13)
Vzhledem k tomu, že základním cílem sociálních podniků je dosáhnout pozitivního sociálního dopadu, a ne maximalizovat zisk, by toto nařízení mělo podporovat pouze podniky kvalifikované pro portfolio, které se soustřeďují na dosažení měřitelného a pozitivního sociálního dopadu. Měřitelným a pozitivním sociálním dopadem by mohlo být mimo jiné poskytování služeb přistěhovalcům, kteří jsou jinak sociálně vyloučeni, nebo opětovné začlenění marginalizovaných skupin do trhu práce tím, že jim je nabídnuto pracovní místo či poskytnuta odborná příprava nebo jiná podpora. Sociální podniky svůj zisk využívají k dosažení svého hlavního sociálního cíle a jsou spravovány odpovědným a transparentním způsobem. Pokud chce podnik kvalifikovaný pro portfolio výjimečně rozdělit zisk mezi akcionáře a vlastníky, měl by mít předem definované postupy a pravidla pro rozdělování zisku. Tato pravidla by měla stanovit, že toto rozdělení zisku nenaruší hlavní sociální cíl kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
(14)
Sociální podniky zahrnují velké množství podniků, které mají různé právní formy a které poskytují sociální služby nebo zboží zranitelným, marginalizovaným, znevýhodněným či sociálně vyloučeným osobám. Mezi tyto služby patří přístup k bydlení, zdravotní péče, pomoc starším nebo zdravotně postiženým osobám, péče o děti, přístup k zaměstnání a vzdělávání či zvládání závislostí. Sociální podniky zahrnují také podniky, jež používají způsob výroby zboží nebo poskytování služeb, kterými uskutečňují svůj sociální cíl, avšak jejichž činnost může být jiná než poskytování sociálního zboží nebo sociálních služeb. Tyto činnosti zahrnují sociální a profesní začleňování prostřednictvím přístupu k zaměstnání pro znevýhodněné osoby, zejména z důvodu jejich nedostatečné kvalifikace nebo sociálních či profesních problémů, které vedou k vyloučení a marginalizaci. Tyto činnosti se také mohou týkat ochrany životního prostředí se sociálním dopadem, například boje proti znečištění, recyklace a obnovitelných zdrojů energie.
(15)
V souladu s cílem přesného vymezení subjektů kolektivního investování, na něž se má toto nařízení vztahovat, a k zajištění jejich zaměření na poskytování kapitálu sociálním podnikům by za kvalifikované fondy sociálního podnikání měly být považovány ty fondy, které mají v úmyslu investovat do těchto podniků alespoň 70 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu. Kvalifikovaným fondům sociálního podnikání by nemělo být povoleno investovat více než 30 % z celkových vkladů do jejich kapitálu a jejich nesplaceného upsaného kapitálu do jiných aktiv než kvalifikovaných investic. To znamená, že 30 % by měl být trvalý maximální limit pro jiné než kvalifikované investice a že pro kvalifikované investice by mělo být po celou dobu existence kvalifikovaného fondu sociálního podnikání vyhrazeno alespoň 70 %. Uvedené hodnoty by se měly vypočítávat na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů, držených peněz a ekvivalentů peněz. Toto nařízení by mělo stanovit potřebné podrobnosti pro výpočet uvedených hodnot.
(16)
Účelem tohoto nařízení je podpořit růst sociálních podniků v Unii. Investice do podniků kvalifikovaných pro portfolio usazených ve třetích zemích mohou kvalifikovaným fondům sociálního podnikání přinést více kapitálu, což může být prospěšné pro sociální podniky v Unii. Toto nařízení by však za žádných okolností nemělo podporovat investice do portfoliových podniků usazených ve třetích zemích, v nichž neexistují přiměřené dohody o spolupráci mezi příslušnými orgány domovského členského státu správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a každým jiným členským státem, v němž mají být nabízeny podílové jednotky nebo akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, nebo v nichž neexistuje účinná výměna informací v oblasti daní.
(17)
První podmínkou k tomu, aby kvalifikovaný fond sociálního podnikání směl používat označení „EuSEF“ zavedené tímto nařízením, by mělo být jeho usazení v Unii. Komise by měla do dvou let ode dne použitelnosti tohoto nařízení přezkoumat omezení vyžadující, aby označení „EuSEF“ směly používat pouze fondy usazené v Unii, s ohledem na zkušenosti s uplatňováním doporučení Komise týkajícího se opatření, která mají třetí země povzbudit k tomu, aby uplatňovaly minimální standardy řádné správy v oblasti daní.
(18)
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by měli mít po celou dobu existence fondu možnost získávat dodatečně upisovat kapitál. K těmto dodatečným úpisům kapitálu během existence kvalifikovaného fondu sociálního podnikání by se mělo přihlížet při zvažování dalších investic do jiných než kvalifikovaných aktiv. Dodatečné úpisy kapitálu by měly být povolovány v souladu s kritérii a za podmínek stanovených ve statutu nebo v zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
(19)
Vzhledem ke specifickým potřebám financování sociálních podniků je nezbytné jasně stanovit typy nástrojů, které by kvalifikované fondy sociálního podnikání měly pro toto financování používat. Toto nařízení proto stanoví jednotná pravidla týkající se nástrojů, které smějí kvalifikované fondy sociálního podnikání používat pro investování a které zahrnují kapitálové a kvazikapitálové nástroje, dluhové nástroje, jako jsou směnky a vkladové certifikáty, investice do jiných fondů kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a zajištěné nebo nezajištěné úvěry a granty. Aby se předešlo rozmělnění investic do podniků kvalifikovaných pro portfolio, mělo by být kvalifikovaným fondům sociálního podnikání povoleno investovat pouze do takových jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které samy neinvestovaly více než 10 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
(20)
Hlavní činností kvalifikovaných fondů sociálního podnikání je poskytování financí sociálním podnikům prostřednictvím primárních investic. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by se neměly podílet na systémově významných bankovních činnostech mimo obvyklý obezřetnostní regulační rámec (tzv. „stínové bankovnictví“), ani by neměly používat strategie typické pro fondy soukromého kapitálu (private equity funds), jako je nabytí většinového podílu na společnosti s využitím pákového efektu.
(21)
S cílem zachovat si nezbytnou flexibilitu investičního portfolia by kvalifikovaným fondům sociálního podnikání mělo být povoleno investovat do jiných aktiv, než jsou kvalifikované investice, v takovém rozsahu, aby tyto investice nepřesahovaly hodnotu 30 % stanovenou pro jiné než kvalifikované investice. Držené peníze a ekvivalenty peněz by se pro účely výpočtu této hranice neměly zohledňovat, protože peníze a ekvivalenty peněz se nepovažují za investice. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by měly investovat způsobem, který je v souladu s jejich strategií etického investování, například by se měly vyvarovat investic financujících zbrojní průmysl, investic, u nichž hrozí riziko porušování lidských práv, nebo investic spojených s nepovoleným ukládáním elektronického odpadu.
(22)
S cílem zajistit, aby označení „EuSEF“ bylo důvěryhodné a snadno rozpoznatelné pro investory v celé Unii, by označení „EuSEF“ při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii měli být oprávněni používat pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují jednotná kritéria kvality stanovená v tomto nařízení.
(23)
S cílem zajistit jasný a identifikovatelný profil kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, který odpovídá jejich účelu, by měla existovat jednotná pravidla pro složení portfolia a techniky investování, které mohou být u těchto fondů používány.
(24)
S cílem zajistit, aby kvalifikované fondy sociálního podnikání nepřispívaly k vytváření systémových rizik a aby se ve svých investičních aktivitách soustředily na podporu podniků kvalifikovaných pro portfolio, nemělo by být na úrovni těchto fondů povoleno využívání pákového efektu. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by měli být oprávněni přijímat půjčky, vydávat dluhové cenné papíry nebo poskytovat záruky na úrovni kvalifikovaných fondů sociálního podnikání pouze za předpokladu, že tyto půjčky, dluhové cenné papíry nebo záruky jsou kryty nesplacenými závazky, a tedy nezvyšují expozici fondu nad rámec jeho upsaného kapitálu. Zálohy poskytnuté investory kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které jsou plně kryty kapitálem upsaným těmito investory, nezvyšují expozici kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, a proto by měly být povoleny. Aby však mohl fond pokrýt mimořádné potřeby likvidity, které se mohou objevit mezi výzvou investorům k vložení upsaného kapitálu a skutečným připsáním kapitálu na jeho účty, měly by být povoleny krátkodobé půjčky za předpokladu, že jejich výše nepřesáhne nesplacený upsaný kapitál fondu.
(25)
S cílem zajistit, aby kvalifikované fondy sociálního podnikání byly nabízeny pouze investorům, kteří mají zkušenosti, vědomosti a odborné znalosti k tomu, aby mohli činit svá vlastní investiční rozhodnutí a řádně posoudit rizika s těmito fondy spojená, a aby byla zachována důvěra investorů v kvalifikované fondy sociálního podnikání, by měly být stanoveny určité zvláštní záruky. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by tudíž měly být nabízeny pouze investorům, kteří jsou profesionálními klienty nebo se kterými může být zacházeno jako s profesionálními klienty v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (6). Aby však bylo možné vytvořit dostatečně širokou investorskou základnu pro investice do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, je rovněž žádoucí, aby k těmto fondům měli přístup i další investoři, včetně jednotlivců s vysokým čistým jměním. Pro tyto jiné investory by měly být stanoveny zvláštní záruky, aby se zajistilo, že kvalifikované fondy sociálního podnikání budou nabízeny pouze investorům s vhodným profilem pro uskutečnění takových investic. Tyto záruky vylučují nabízení prostřednictvím programů pravidelného spoření. Mimoto by měly být povoleny investice vedoucích pracovníků, ředitelů nebo zaměstnanců zapojených do řízení správce fondu sociálního podnikání uskutečňované do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které spravují, neboť tyto osoby mají dostatečné vědomosti k tomu, aby se mohly na takových investicích podílet.
(26)
S cílem zajistit, aby označení „EuSEF“ používali pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují jednotná kritéria kvality, pokud jde o jejich působení na trhu, měla by být stanovena pravidla výkonu činnosti a vztahu těchto správců k jejich investorům. Z téhož důvodu by měly být stanoveny i jednotné podmínky řešení střetu zájmů těmito správci. Tato pravidla a podmínky by měly rovněž vyžadovat, aby správci přijali nezbytná organizační a administrativní opatření pro zajištění řádného řešení střetů zájmů.
(27)
Má-li správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání v úmyslu pověřit výkonem některých úkolů třetí osoby, neměla by být odpovědnost správce vůči kvalifikovanému fondu sociálního podnikání a jeho investorům tímto pověřením nijak dotčena. Správce by kromě toho neměl tato pověření udílet v takovém rozsahu, aby v podstatě již nemohl být považován za správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ani aby se stal subjektem typu „poštovní schránka“. Za řádný výkon úkolů, jejichž výkonem pověřil třetí osoby, a za dodržování tohoto nařízení by měl i nadále odpovídat správce. Pověření by nemělo ohrozit účinnost dohledu nad správcem, a zejména by nemělo bránit tomu, aby správce jednal nebo aby byl fond spravován v nejlepším zájmu investorů tohoto fondu.
(28)
Hlavním rysem investičních fondů zaměřených na sociální podniky, který je odlišuje od jiných druhů investičních fondů, je, že kromě tvorby finančního zisku pro investory mají i pozitivní sociální dopad. Toto nařízení by tedy mělo vyžadovat, aby správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zavedli postupy pro měření pozitivních sociálních dopadů, kterých má být investicí do podniků kvalifikovaných pro portfolio dosaženo.
(29)
Fondy zaměřené na sociální výsledky nebo dopady v současnosti obvykle vyhodnocují a porovnávají informace o tom, do jaké míry sociální podniky dosahují cílených výsledků nebo dopadů. Existuje široká škála různých typů sociálních výsledků nebo dopadů, o jejichž splnění může sociální podnik usilovat. Byly proto vypracovány různé metody rozpoznávání a měření sociálních výsledků nebo dopadů. Například podnik, který se snaží zaměstnávat znevýhodněné osoby, může informovat o počtu takových zaměstnaných osob, které by za jiných okolností zaměstnány nebyly, a podnik, který usiluje o opětovné začleňování propuštěných vězňů do společnosti, může své výsledky hodnotit na základě míry recidivity. Fondy pomáhají sociálním podnikům s přípravou a poskytováním informací o jejich cílech a dosažených výsledcích a se shromažďováním údajů pro investory. I když jsou informace o sociálních výsledcích a dopadech pro investory velmi důležité, je obtížné porovnávat různé sociální podniky a různé fondy, a to jednak kvůli rozdílům v tom, o jaké sociální výsledky nebo dopady usilují, jednak kvůli rozmanitým přístupům. Má-li být dlouhodobě podporována co největší konzistentnost a srovnatelnost těchto informací a co největší efektivita postupů pro jejich získávání, měly by být v této oblasti vypracovány akty v přenesené pravomoci. Tyto akty v přenesené pravomoci by také měly zajistit větší jasnost pro orgány dohledu, kvalifikované fondy sociálního podnikání a sociální podniky.
(30)
Pro zajištění integrity označení „EuSEF“ by měla být stanovena kritéria kvality týkající se vnitřní organizace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání. Měly by se tudíž stanovit jednotné a přiměřené požadavky týkající se potřeby udržovat odpovídající technické a lidské zdroje.
(31)
Aby se zajistila řádná správa kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a schopnost jejich správců pokrýt případná rizika vyplývající z jejich činnosti, měly by být pro správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání stanoveny jednotné a přiměřené požadavky na udržování dostatečného kapitálu. Výše kapitálu by měla být dostatečná k zajištění kontinuity a řádné správy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
(32)
Pro účely ochrany investorů je nezbytné zajistit, aby byla aktiva kvalifikovaných fondů sociálního podnikání řádně oceněna. Statut nebo zakládací dokumenty kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by tudíž měly obsahovat ustanovení o oceňování aktiv. Tak by měla být zajištěna poctivost a transparentnost oceňování.
(33)
S cílem zajistit, aby správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které používají označení „EuSEF“, řádně vykazovali své činnosti, by měla být stanovena jednotná pravidla pro výroční zprávy.
(34)
Ačkoli toto nařízení obsahuje záruky pro řádné využívání fondů, měly by orgány dohledu pečlivě zajišťovat, aby byly tyto záruky dodržovány.
(35)
K zajištění integrity označení „EuSEF“ v očích investorů je nezbytné, aby toto označení používali pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jejichž investiční politika a investiční cíle jsou plně transparentní. Měla by být proto stanovena jednotná pravidla týkající se požadavků na zpřístupňování informací investorům, která jsou pro tyto správce závazná. Tato pravidla by měla zahrnovat prvky specifické pro investice do sociálních podniků, aby mohlo být dosaženo větší soudržnosti a porovnatelnosti těchto informací. To zahrnuje informace o kritériích a postupech používaných pro výběr určitých podniků kvalifikovaných pro portfolio jako investičních cílů. Dále sem patří informace o pozitivním sociálním dopadu, o jehož dosažení investiční politika usiluje, a jak by měl být tento dopad sledován a posuzován. K zajištění nezbytné důvěry investorů v tyto investice sem dále patří informace o aktivech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, která nejsou investována do podniků kvalifikovaných pro portfolio, a jak jsou vybírána.
(36)
K zajištění účinného dohledu nad plněním jednotných požadavků stanovených v tomto nařízení by měl na to, zda správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dodržují jednotné požadavky stanovené v tomto nařízení, dohlížet příslušný orgán domovského členského státu. Za tím účelem by měli správci, kteří hodlají své fondy nabízet pod označením „EuSEF“, o tomto záměru uvědomit příslušný orgán svého domovského členského státu. Jestliže byly poskytnuty všechny nezbytné informace a přijata vhodná opatření k zajištění toho, aby byly splněny požadavky tohoto nařízení, měl by příslušný orgán správce zaregistrovat. Tato registrace by měla platit v celé Unii.
(37)
S cílem usnadnit účinné přeshraniční nabízení kvalifikovaného fondu sociálního podnikání by měla být registrace správce provedena co nejrychleji.
(38)
K zajištění účinného dohledu nad dodržováním jednotných kritérií stanovených tímto nařízením by měla být stanovena pravidla týkající se okolností, za nichž je třeba informace poskytnuté příslušnému orgánu v domovském členském státě aktualizovat.
(39)
K zajištění účinného dohledu nad plněním požadavků stanovených v tomto nařízení by měl být rovněž zaveden proces přeshraničních oznámení mezi příslušnými orgány dohledu, který se spustí na základě registrace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání v jeho domovském členském státě.
(40)
Za účelem zachování transparentních podmínek pro nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii by měl být evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (7) (dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“), pověřen vedením centrální databáze obsahující údaje o všech správcích kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaných v souladu s tímto nařízením a o kvalifikovaných fondech sociálního podnikání, které tito správci spravují.
(41)
Má-li příslušný orgán hostitelského členského státu zjevné a prokazatelné důvody domnívat se, že správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání na jeho území porušuje toto nařízení, měl by to ihned oznámit příslušnému orgánu domovského členského státu, který by měl přijmout vhodná opatření.
(42)
Pokud správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i nadále svým jednáním zjevně porušuje toto nařízení navzdory opatřením přijatým příslušným orgánem domovského členského státu nebo kvůli tomu, že tento orgán v přiměřené lhůtě žádná opatření nepřijal, mělo by být příslušnému orgánu hostitelského členského státu poté, co informuje příslušný orgán domovského členského státu, umožněno přijmout veškerá vhodná opatření na ochranu investorů, včetně možnosti zakázat dotyčnému správci, aby své kvalifikované fondy sociálního podnikání jakýmkoli způsobem dále nabízel na území hostitelského členského státu.
(43)
K zajištění účinného dohledu nad dodržováním stanovených jednotných kritérií obsahuje toto nařízení seznam dohledových pravomocí, které musí mít příslušné orgány k dispozici.
(44)
S cílem zajistit řádné vynucování obsahuje toto nařízení správní sankce a opatření za porušení jeho zásadních ustanovení, jimiž jsou pravidla týkající se složení portfolia, záruk souvisejících s identitou kvalifikovaných investorů a používání označení „EuSEF“ pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovanými v souladu s tímto nařízením. Porušení těchto zásadních ustanovení by tam, kde je to vhodné, mělo za následek zákaz používání tohoto označení a zrušení registrace dotyčného správce.
(45)
Příslušné orgány v domovském a hostitelském členském státě a orgán pro cenné papíry a trhy by si měly vyměňovat informace týkající se dohledu.
(46)
Účinná regulatorní spolupráce mezi subjekty pověřenými dohledem nad dodržováním jednotných kritérií stanovených v tomto nařízení vyžaduje, aby pro všechny příslušné vnitrostátní orgány a pro orgán pro cenné papíry a trhy platila vysoká úroveň povinnosti mlčenlivosti.
(47)
Příspěvek kvalifikovaných fondů sociálního podnikání k růstu evropského trhu sociálních investic bude záviset na tom, jaký zájem budou mít správci fondů o používání označení „EuSEF“, jak budou toto označení uznávat investoři a zda bude v celé Unii vytvořen silný „ekosystém“ pro sociální podniky, který jim pomůže využívat dostupné možnosti financování. Za tímto účelem by měly všechny zúčastněné subjekty, včetně organizátorů trhu, příslušných orgánů v členských státech, Komise a dalších příslušných subjektů v Unii, usilovat o zajištění velmi dobré obeznámenosti s možnostmi, které nabízí toto nařízení.
(48)
Za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o upřesnění typů zboží a služeb, které slouží k dosažení určitého sociálního cíle, nebo metod výroby zboží a poskytování služeb, které slouží k dosažení určitého sociálního cíle, a okolností, za nichž může být zisk rozdělen mezi vlastníky a investory, střetů zájmů, kterých se správci fondů kvalifikovaných fondů sociálního podnikání musí vyvarovat, a kroků, které je třeba v tomto ohledu podniknout, podrobností postupů měření sociálního dopadu, kterého mají podniky kvalifikované pro portfolio dosáhnout, a obsahu informací poskytovaných investorům a způsobu jejich poskytování. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a přitom zohlednila samoregulační iniciativy a kodexy chování. Konzultací, které Komise povede během přípravy aktů v přenesené pravomoci, jimiž se podrobně stanoví postupy měření sociálních dopadů, kterých mají podniky kvalifikované pro portfolio dosahovat, by se měly účastnit významné zúčastněné subjekty a orgán pro cenné papíry a trhy. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(49)
Technické normy v odvětví finančních služeb by měly zajistit důslednou harmonizaci a vysokou úroveň dohledu v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem orgánu pro cenné papíry a trhy by bylo účinné a vhodné pověřit ho, aby vypracoval a předložil Komisi návrhy prováděcích technických norem, které nejsou politické povahy.
(50)
Komise by měla být zmocněna k přijetí prováděcích technických norem prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování EU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl být pověřen vypracováním návrhu prováděcích technických norem týkajících se formátu oznamování uvedeného v tomto nařízení.
(51)
Do čtyř let ode dne použitelnosti tohoto nařízení by měla Komise provést přezkum tohoto nařízení za účelem zohlednění vývoje trhu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii. Tento přezkum by měl zahrnovat obecné hodnocení fungování pravidel stanovených tímto nařízením a zkušeností získaných při jejich uplatňování. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu případně doprovázenou legislativními návrhy.
(52)
Komise by dále měla do čtyř let ode dne použitelnosti tohoto nařízení zahájit přezkum vzájemného působení tohoto nařízení a jiných pravidel pro subjekty kolektivního investování a jejich správce, zejména pravidel stanovených směrnicí 2011/61/EU. Tento přezkum by se měl zejména týkat oblasti působnosti tohoto nařízení a měl by posoudit, zda je nezbytné ji rozšířit tak, aby i správci větších alternativních investičních fondů směli používat označení „EuSEF“. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu případně doprovázenou legislativními návrhy.
(53)
Komise by v rámci uvedeného přezkumu měla posoudit všechny překážky, které mohly investorům bránit v investování do fondů, včetně dopadu na institucionální investory, na něž se mohou vztahovat jiné obezřetnostní právní předpisy. Komise by také měla shromažďovat údaje k vyhodnocení přínosu označení „EuSEF“ k plnění jiných programů Unie, například programu Horizont 2020, jež také usilují o podporu inovací v Unii.
(54)
Komise by měla v souvislosti s přezkumem daňových překážek pro přeshraniční investice rizikového kapitálu, jak je naplánován ve sdělení Komise ze dne 7. prosince 2011 nazvaném „Akční plán ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování“, a v souvislosti s přezkumem tohoto nařízení zvážit vypracování rovnocenného přezkumu případných daňových překážek pro fondy sociálního podnikání a posoudit možné daňové pobídky, jež by měly v Unii podnítit sociální podnikání.
(55)
Orgán pro cenné papíry a trhy by měl posoudit své potřeby lidských a finančních zdrojů, které vyplývají z převzetí pravomocí a povinností podle tohoto nařízení, a měl by předložit související zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
(56)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, včetně práva na respektování soukromého a rodinného života (článek 7) a svobody podnikání (článek 16).
(57)
Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8). Zpracovávání osobních údajů prováděné orgánem pro cenné papíry a trhy v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9).
(58)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž rozvoje vnitřního trhu pro kvalifikované fondy sociálního podnikání zřízením rámce pro registraci správců těchto fondů, čímž se usnadní nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Toto nařízení stanoví jednotné požadavky a podmínky pro správce subjektů kolektivního investování, kteří chtějí při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii používat označení „EuSEF“, a přispívá tak k hladkému fungování vnitřního trhu.
Stanoví rovněž jednotná pravidla nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání kvalifikovaným investorům v Unii, složení portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, investičních nástrojů a technik, které smějí používat kvalifikované fondy sociálního podnikání, jakož i organizace, jednání a transparentnosti správců, kteří nabízejí kvalifikované fondy sociálního podnikání v Unii.
Článek 2
1. Toto nařízení se vztahuje na správce subjektů kolektivního investování definovaných v čl. 3 odst. 1 písm. a), kteří splňují tyto podmínky:
a)
jimi spravovaná aktiva v souhrnu nepřevyšují hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU;
b)
jsou usazeni v Unii;
c)
podléhají registraci u příslušných orgánů svého domovského členského státu v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. a) směrnice 2011/61/EU a
d)
spravují portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní podle tohoto nařízení v souladu s článkem 15, jimiž spravovaná aktiva ve svém souhrnu následně překročí hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU a kteří tím začnou podléhat povolení podle článku 6 uvedené směrnice, mohou při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii i nadále používat označení „EuSEF“, jestliže po celou dobu v souvislosti s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, jež spravují,
a)
splňují požadavky stanovené ve směrnici 2011/61/EU a
b)
nadále dodržují články 3, 5 a 10, čl. 13 odst. 2 a čl. 14 odst. 1 písm. d), e) a f) tohoto nařízení.
3. Správci nesamosprávných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní v souladu s článkem 15 mohou rovněž spravovat subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), mají-li povolení podle směrnice 2009/65/ES.
Článek 3
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„subjektem kolektivního investování“ alternativní investiční fond definovaný v čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 2011/61/EU;
b)
„kvalifikovaným fondem sociálního podnikání“ subjekt kolektivního investování, který:
i)
má v úmyslu ve lhůtě určené ve svém statutu nebo zakládacích dokumentech investovat alespoň 70 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do aktiv, která jsou kvalifikovanými investicemi, počítáno na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů a držených peněz a ekvivalentů peněz,
ii)
nepoužije více než 30 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu na získání jiných aktiv než kvalifikovaných investic, počítáno na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů a držených peněz a ekvivalentů peněz,
iii)
je usazen na území některého členského státu;
c)
„správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání“ právnická osoba, jejímž předmětem podnikatelské činnosti je správa alespoň jednoho kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
d)
„podnikem kvalifikovaným pro portfolio“ podnik, který:
i)
v době investice kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebyl přijat k obchodování na regulovaném trhu nebo v mnohostranném obchodním systému (MTF) definovaných v čl. 4 odst. 1 bodech 14 a 15 směrnice 2004/39/ES,
ii)
má za hlavní cíl dosažení měřitelného pozitivního sociálního dopadu v souladu se svou společenskou smlouvou, stanovami, statutem nebo zakládacími dokumenty, pokud tento podnik:
-
poskytuje služby nebo zboží zranitelným, marginalizovaným, znevýhodněným nebo sociálně vyloučeným osobám,
-
používá metodu výroby zboží nebo poskytování služeb, jimiž uskutečňuje svůj sociální cíl, nebo
-
poskytuje finanční podporu výhradně sociálním podnikům definovaným v prvních dvou odrážkách,
iii)
používá zisk především k dosažení svého hlavního sociálního cíle v souladu se svou společenskou smlouvou, stanovami, statutem nebo zakládacími dokumenty a s předem definovanými postupy a pravidly v nich obsaženými, které určují situace, kdy je zisk rozdělován mezi akcionáře a vlastníky, s cílem zajistit, aby žádné rozdělování zisku neohrozilo jeho hlavní cíl,
iv)
je řízen zodpovědným a transparentním způsobem, zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků a zúčastněných subjektů, kterých se dotýká jeho podnikatelská činnost,
v)
je usazen na území členského státu nebo třetí země, pokud tato třetí země:
-
není uvedena na seznamu nespolupracujících zemí a území vypracovaném Finančním akčním výborem proti praní peněz a financování terorismu,
-
podepsala s domovským členským státem správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a s každým dalším členským státem, v němž mají být podílové jednotky nebo akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nabízeny, dohodu - a to i mnohostrannou daňovou dohodu - zajišťující, aby tato třetí země v plném rozsahu dodržovala zásady stanovené v článku 26 vzorové smlouvy OECD o daních z příjmu a majetku a zajišťovala účinnou výměnu informací v oblasti daní;
e)
„kvalifikovanými investicemi“ tyto nástroje:
i)
kapitálové nebo kvazikapitálové nástroje, které jsou vydány:
-
podnikem kvalifikovaným pro portfolio a nabyty přímo kvalifikovaným fondem sociálního podnikání od tohoto podniku kvalifikovaného pro portfolio,
-
podnikem kvalifikovaným pro portfolio výměnou za kapitálový cenný papír vydaný tímto podnikem kvalifikovaným pro portfolio nebo
-
podnikem, jehož je podnik kvalifikovaný pro portfolio většinově vlastněnou dceřinou společností, a které jsou nabyty kvalifikovaným fondem sociálního podnikání výměnou za kapitálový nástroj vydaný podnikem kvalifikovaným pro portfolio,
ii)
sekuritizované a nesekuritizované dluhové nástroje vydané podnikem kvalifikovaným pro portfolio,
iii)
podílové jednotky nebo akcie jednoho nebo více jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání za předpokladu, že tyto kvalifikované fondy sociálního podnikání samy neinvestovaly více než 10 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání,
iv)
zajištěné nebo nezajištěné úvěry, které kvalifikovaný fond sociálního podnikání poskytl podniku kvalifikovanému pro portfolio,
v)
jakýkoli jiný druh účasti v podniku kvalifikovaném pro portfolio;
f)
„příslušnými náklady“ všechny poplatky, přirážky a náklady, které přímo či nepřímo hradí investoři a na nichž se správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dohodl s investory tohoto fondu;
g)
„kapitálovým nástrojem“ vlastnický podíl v podniku, který má podobu akcií nebo jiných forem účasti na kapitálu podniku kvalifikovaného pro portfolio a který byl vydán jeho investorům;
h)
„kvazikapitálovým nástrojem“ jakýkoli druh nástroje financování, který je kombinací kapitálového nástroje a dluhu, jehož výnos je spojen se ziskem nebo ztrátou podniku kvalifikovaného pro portfolio a jehož splacení není v případě selhání zcela zajištěno;
i)
„nabízením“ přímé nebo nepřímé primární nabízení nebo umísťování podílových jednotek nebo akcií kvalifikovaného fondu sociálního podnikání investorům s bydlištěm nebo se sídlem v Unii z podnětu správce tohoto fondu nebo jeho jménem;
j)
„upsaným kapitálem“ jakýkoli závazek, podle kterého je investor ve lhůtě stanovené statutem nebo zakládacími dokumenty kvalifikovaného fondu sociálního podnikání povinen nabýt podíl v tomto fondu nebo do kapitálu tohoto fondu učinit vklady;
k)
„domovským členským státem“ členský stát, v němž je správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání usazen a kde podléhá registraci u příslušných orgánů v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. a) směrnice 2011/61/EU;
l)
„hostitelským členským státem“ členský stát jiný než domovský členský stát, v němž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nabízí kvalifikované fondy sociálního podnikání v souladu s tímto nařízením;
m)
„příslušným orgánem“ vnitrostátní orgán, jejž domovský členský stát právním předpisem pověří registrací správců subjektů kolektivního investování, na něž se vztahuje toto nařízení.
Pokud jde o první pododstavec písm. c), dovoluje-li právní forma kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, aby se spravoval sám, a rozhodne-li se jeho řídící orgán nejmenovat jiného správce, je jako správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrován v souladu s článkem 15 sám kvalifikovaný fond sociálního podnikání. Kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který je registrován jako správce samosprávného kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, nemůže být zaregistrován jako správce jiných nesamosprávných subjektů kolektivního investování.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, které stanoví typy služeb nebo zboží a metody poskytování služeb nebo výroby zboží, se uskutečňuje sociální cíl uvedený v odst. 1 písm. d) bodě ii) tohoto článku, přičemž zohlední různé druhy podniků kvalifikovaných pro portfolio a okolnosti, za nichž lze zisk rozdělit mezi vlastníky a investory.
KAPITOLA II
PODMÍNKY POUŽÍVÁNÍ OZNAČENÍ „EuSEF“
Článek 4
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují požadavky stanovené v této kapitole, jsou při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii oprávněni používat označení „EuSEF“.
Článek 5
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zajistí, aby pro získávání jiných aktiv než kvalifikovaných investic nebylo použito více než 30 % z celkových vkladů do kapitálu tohoto fondu a jeho nesplaceného upsaného kapitálu. Tato hodnota 30 % se vypočítá na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů. Držené peníze a ekvivalenty peněz se pro účely výpočtu této hodnoty nezohledňují, protože peníze a ekvivalenty peněz se nepovažují za investice.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání nesmějí na úrovni kvalifikovaného fondu sociálního podnikání využívat metody, které vedou ke zvýšení expozice fondu nad celkovou výši jeho upsaného kapitálu, ať už se jedná o půjčku peněz nebo cenných papírů, účast v derivátových pozicích nebo jakékoli jiné způsoby.
3. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání smějí na úrovni kvalifikovaného fondu sociálního podnikání přijímat půjčky, vydávat dluhové cenné papíry nebo poskytovat záruky, pouze pokud jsou tyto půjčky, dluhové cenné papíry nebo záruky kryty nesplacenými závazky.
Článek 6
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání smějí nabízet podílové jednotky a akcie kvalifikovaných fondů sociálního podnikání výhradně investorům, kteří jsou považováni za profesionální klienty v souladu s oddílem I přílohy II směrnice 2004/39/ES nebo se kterými může být na požádání jako s profesionálními klienty zacházeno v souladu s oddílem II přílohy II směrnice 2004/39/ES, nebo jiným investorům, kteří:
a)
se zaváží k investici ve výši alespoň 100 000 EUR a
b)
v dokumentu, který není součástí smlouvy, jež má být uzavřena za účelem závazku k investici, písemně prohlásí, že si jsou vědomi rizik spojených s plánovaným závazkem.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na investice vedoucích pracovníků, ředitelů nebo zaměstnanců zapojených do řízení správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, když investují do kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, který spravují.
Článek 7
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání ve vztahu ke kvalifikovaným fondům sociálního podnikání, které spravují:
a)
jednají při výkonu svých činností čestně, poctivě a s patřičnou dovedností, péčí a opatrností;
b)
uplatňují vhodné zásady a postupy s cílem zabránit nekalým praktikám, u nichž lze rozumně očekávat, že poškodí zájmy investorů a podniků kvalifikovaných pro portfolio;
c)
provozují své obchodní činnosti tak, aby podpořili pozitivní sociální dopad podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž investovali, a jednali v nejlepším zájmu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které spravují, jejich investorů a integrity trhu;
d)
uplatňují vysokou úroveň obezřetnosti při výběru a průběžném sledování investic do podniků kvalifikovaných pro portfolio a pozitivního sociálního dopadu těchto podniků;
e)
mají patřičné znalosti a vědomosti o podniku kvalifikovaném pro portfolio, do nějž investují;
f)
zacházejí se svými investory poctivě;
g)
zajišťují, aby žádný investor nepožíval zvláštních výhod, ledaže jsou tyto výhody výslovně uvedeny ve statutu nebo zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
Článek 8
1. Pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání pověří výkonem některých úkolů třetí osoby, není jeho odpovědnost vůči kvalifikovanému fondu sociálního podnikání a jeho investorům tímto pověřením nijak dotčena. Správce nesmí tato pověření udílet v takovém rozsahu, aby v podstatě již nemohl být považován za správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ani aby se stal subjektem typu „poštovní schránka“.
2. Pověření podle odstavce 1 nesmí ohrozit účinnost dohledu nad správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, a zejména nesmí bránit tomu, aby tento správce jednal nebo aby byl kvalifikovaný fond sociálního podnikání spravován v nejlepším zájmu investorů tohoto fondu.
Článek 9
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání rozpoznávají střety zájmů a vyhýbají se jim, a není-li možné se střetům zájmů vyhnout, řeší je a sledují a v souladu s odstavcem 4 tyto střety zájmů neprodleně oznamují s cílem zabránit tomu, aby nežádoucím způsobem ovlivnily zájmy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a jejich investorů, a zajistit poctivé zacházení s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, které spravují.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání rozpoznají především takové střety zájmů, které mohou vyvstat mezi:
a)
správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, osobami, které skutečně řídí obchodní činnost těchto správců, zaměstnanci těchto správců nebo osobami, které tyto správce přímo či nepřímo kontrolují nebo jimi jsou kontrolovány, a kvalifikovaným fondem sociálního podnikání spravovaným těmito správci nebo jeho investory;
b)
kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebo jeho investory a jiným kvalifikovaným fondem sociálního podnikání spravovaným stejným správcem nebo jeho investory;
c)
kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebo jeho investory a subjektem kolektivního investování nebo SKIPCP spravovaným stejným správcem nebo jeho investory.
3. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání udržují a uplatňují účinné organizační a administrativní postupy pro splnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2.
4. Oznámení střetů zájmů podle odstavce 1 se uplatní v případě, že organizační opatření přijatá správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání k rozpoznání, předcházení, řešení a sledování střetů zájmů nejsou dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou zajistila, že rizika poškození zájmů investorů budou odvrácena. Správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání srozumitelně oznámí obecnou povahu nebo zdroje střetů zájmů investorům předtím, než provede obchod na jejich účet.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, jimiž se blíže stanoví:
a)
druhy střetů zájmů podle odstavce 2 tohoto článku;
b)
opatření, která musí správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání přijmout v rámci svých struktur a organizačních a administrativních postupů k rozpoznávání, předcházení, řešení, sledování a oznamování střetů zájmů.
Článek 10
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání používají pro každý kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který spravují, postupy k měření míry, v níž podniky kvalifikované pro portfolio, do nichž kvalifikovaný fond sociálního podnikání investuje, dosahují pozitivního sociálního dopadu, k němuž se zavázaly. Správci zajistí, aby tyto postupy byly jasné a transparentní a zahrnovaly ukazatele, které se mohou podle sociálního cíle a povahy podniku kvalifikovaného pro portfolio týkat jedné či více následujících oblastí:
a)
zaměstnanost a trh práce;
b)
normy a práva související s kvalitou pracovních míst;
c)
sociální začlenění a ochrana zvláštních skupin;
d)
rovné zacházení, rovnost příležitostí a nediskriminace;
e)
veřejné zdraví a veřejná bezpečnost;
f)
přístup k systémům sociálního zabezpečení, zdravotnictví a vzdělávání a důsledky pro tyto systémy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, které podrobněji stanoví postupy uvedené v odstavci 1 tohoto článku ve vztahu k různým podnikům kvalifikovaným pro portfolio.
Článek 11
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání musí mít vždy dostatečný kapitál a využívat vhodné a přiměřené lidské a technické zdroje, které jsou nezbytné pro řádnou správu kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, jejž spravují.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zajistí, aby byli kdykoli schopni prokázat, že mají dostatečný kapitál k zajištění nepřerušeného provozu, a zpřístupnit své odůvodnění, proč lze tento kapitál považovat za dostatečný v souladu s článkem 14.
Článek 12
1. Pravidla pro oceňování aktiv musí být obsažena ve statutu nebo zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a musí zajišťovat řádný a transparentní postup oceňování.
2. Používané postupy pro oceňování musí zajišťovat řádné ocenění aktiv a výpočet hodnoty aktiv alespoň na ročním základě.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy k zajištění konzistentního oceňování podniků kvalifikovaných pro portfolio vypracuje pokyny, v nichž stanoví společné zásady pro zacházení s investicemi v těchto podnicích s ohledem na jejich hlavní cíl, kterým je dosažení měřitelného pozitivního sociálního dopadu použité svého zisku v první řadě k dosahování tohoto dopadu.
Článek 13
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zpřístupní nejpozději šest měsíců po skončení daného účetního období příslušnému orgánu domovského členského státu výroční zprávu za každý spravovaný kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který spravují. Tato zpráva popíše složení portfolia kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a jeho činnosti za předchozí rok. Dále uvede zisk kvalifikovaného fondu sociálního podnikání na konci jeho existence a případně zisk rozdělený za celou dobu jeho existence. Obsahuje rovněž finanční účty kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ověřené auditorem. Výroční zpráva se vypracovává v souladu se stávajícími standardy finančního výkaznictví a podmínkami dohodnutými mezi správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a investory. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání ji na požádání poskytnou investorům. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání se mohou s investory dohodnout na vzájemném poskytování dalších informací.
2. Výroční zpráva musí obsahovat alespoň:
a)
je-li to vhodné, podrobné informace o celkových sociálních výsledcích dosažených prostřednictvím investiční politiky a metodě použité k měření těchto výsledků;
b)
přehled případných zbavení se investic, k nimž došlo ve vztahu ke podnikům kvalifikovaným pro portfolio;
c)
popis toho, zda ke zbavení se investic ve vztahu k dalším aktivům kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, která nejsou investována do podniků kvalifikovaných pro portfolio, došlo na základě kritérií uvedených v čl. 14 odst. 1 písm. f);
d)
přehled činností, které správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání vykonal ve vztahu k podnikům kvalifikovaným pro portfolio, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. l);
e)
informace o povaze a účelu jiných investic, než jsou kvalifikované investice uvedené v čl. 5 odst. 1.
3. Audit kvalifikovaných fondů sociálního podnikání se provádí alespoň na ročním základě. Audit potvrdí, že peněžní prostředky a aktiva jsou drženy jménem fondu a že správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání zavedl a udržuje náležité záznamy a kontrolní mechanismy v souvislosti s využitím jakéhokoli pověření či oprávnění nakládat týkajících se peněžních prostředků a aktiv kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a jeho investorů.
4. Pokud je správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání povinen zveřejnit ve vztahu ke kvalifikovanému fondu sociálního podnikání výroční finanční zprávu v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (10), mohou být informace uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku poskytnuty samostatně nebo jako dodatek k této výroční finanční zprávě.
Článek 14
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání svým investorům ve vztahu ke kvalifikovaným fondům sociálního podnikání, které spravují, předtím, než se tito investoři rozhodnou investovat, jasně a srozumitelně sdělí tyto informace:
a)
totožnost tohoto správce a případných dalších poskytovatelů služeb, s nimiž tento správce uzavřel smlouvu ve vztahu k jimi vykonávané správě, a popis jejich povinností;
b)
výši kapitálu, který má tento správce k dispozici, s podrobným vyjádřením, proč se tento správce domnívá, že je tento kapitál dostatečný k udržování odpovídajících lidských a technických zdrojů, které jsou nezbytné pro řádnou správu jeho kvalifikovaných fondů sociálního podnikání;
c)
popis investiční strategie a cílů kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, včetně popisu:
i)
typů podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž hodlá investovat,
ii)
případných jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, do nichž hodlá investovat,
iii)
typů podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž hodlají investovat případné jiné kvalifikované fondy sociálního podnikání uvedené v bodě ii),
iv)
zamýšlených jiných než kvalifikovaných investic,
v)
technik, které hodlá využívat,
vi)
příslušných omezení pro investování;
d)
pozitivní sociální dopad, kterého má dosáhnout investiční politika kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, včetně tam, kde je to relevantní, přiměřené prognózy takových výsledků a informací o dosavadních výsledcích v této oblasti;
e)
metody, které mají být použity k měření sociálních dopadů;
f)
popis aktiv jiných než podniků kvalifikovaných pro portfolio a postupů a kritérií, které jsou používány pro výběr těchto aktiv, nejde-li o peníze nebo ekvivalenty peněz;
g)
popis rizikového profilu kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a případných rizik spojených s aktivy, do nichž může fond investovat, nebo technik investování, které může využívat;
h)
popis postupu pro oceňování kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a metod oceňování aktiv včetně metod používaných k oceňování podniků kvalifikovaných pro portfolio;
i)
popis stanovení odměny správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
j)
popis všech příslušných nákladů a jejich maximální výše;
k)
dosavadní finanční výsledky kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, pokud jsou dostupné;
l)
služby podporující podnikatelskou činnost a další podpůrné činnosti, které správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání poskytuje nebo zajišťuje prostřednictvím třetím osob s cílem usnadnit rozvoj, růst nebo i běžnou činnost podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž kvalifikovaný fond sociálního podnikání investuje, nebo pokud tyto služby či činnosti nejsou poskytovány, objasnění této skutečnosti;
m)
popis postupů, kterými může kvalifikovaný fond sociálního podnikání změnit investiční strategii nebo investiční politiku nebo obojí.
2. Všechny informace uvedené v odstavci 1 musí být nestranné a jasné a nesmějí být zavádějící. Musí být pravidelně aktualizovány a podle potřeby pravidelně přezkoumávány.
3. Pokud je kvalifikovaný fond sociálního podnikání povinen zveřejnit v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování (11), nebo v souladu s vnitrostátním právem prospekt týkající se tohoto fondu, mohou být informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty samostatně nebo jako součást prospektu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, jimiž se stanoví:
a)
obsah informací uvedených v odst. 1 písm. c) až f) a l) tohoto článku;
b)
jednotná prezentace informací uvedených v odst. 1 písm. c) až f) a l) tohoto článku s cílem zajistit co nejvyšší úroveň srovnatelnosti.
KAPITOLA III
DOHLED A SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 15
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří pro nabízení svých kvalifikovaných fondů sociálního podnikání hodlají používat označení „EuSEF“, informují o svém záměru příslušný orgán svého domovského členského státu a poskytnou tyto informace:
a)
totožnost osob, které skutečně vykonávají správu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání;
b)
totožnost kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jejichž podílové jednotky či akcie mají být nabízeny, a jejich investiční strategie;
c)
informace o opatřeních přijatých ke splnění požadavků kapitoly II;
d)
seznam členských států, v nichž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání hodlá nabízet jednotlivé kvalifikované fondy sociálního podnikání;
e)
seznam členských států, v nichž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání založil nebo hodlá založit kvalifikované fondy sociálního podnikání.
2. Příslušný orgán domovského členského státu zaregistruje správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání pouze tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
osoby, které skutečně vykonávají správu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, mají dostatečně dobrou pověst a dostatečné zkušenosti, a to i v souvislosti s investičními strategiemi, které daný správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání používá;
b)
informace požadované podle odstavce 1 jsou úplné;
c)
opatření oznámená podle odst. 1 písm. c) jsou s to zajistit splnění požadavků kapitoly II;
d)
ze seznamu poskytnutého podle odst. 1 písm. e) tohoto článku vyplývá, že všechny kvalifikované fondy sociálního podnikání jsou usazeny v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) bodem iii).
3. Registrace podle tohoto článku platí pro celé území Unie a umožňuje správcům kvalifikovaných fondů sociálního podnikání nabízet kvalifikované fondy sociálního podnikání pod označením „EuSEF“ v celé Unii.
Článek 16
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání informují příslušný orgán domovského členského státu, pokud hodlají nabízet:
a)
nový kvalifikovaný fond sociálního podnikání, nebo
b)
stávající kvalifikovaný fond sociálního podnikání v členském státě, který není uveden na seznamu podle čl. 15 odst. 1 písm. d).
Článek 17
1. Registraci správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, doplnění nového kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, doplnění nového místa usazení kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo doplnění nového členského státu, v němž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání hodlá nabízet kvalifikované fondy sociálního podnikání, okamžitě po jejich provedení oznámí příslušný orgán domovského členského státu členským státům označeným v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. d) a orgánu pro cenné papíry a trhy.
2. Hostitelské členské státy označené v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. d) nesmějí pro správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání registrovaného v souladu s článkem 15 stanovit žádné požadavky ani správní postupy v souvislosti s nabízením kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, ani toto nabízení nesmí podmínit získáním souhlasu před jeho zahájením.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrh prováděcích technických norem, kterými se stanoví formát oznámení podle tohoto článku.
4. Orgán pro cenné papíry a trhy předloží tento návrh prováděcích technických norem Komisi do 16. února 2014.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v odstavci 3 postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 18
Orgán pro cenné papíry a trhy vede centrální databázi, která je veřejně přístupná na internetu a která obsahuje údaje o všech správcích kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaných v souladu s článkem 15 a o kvalifikovaných fondech sociálního podnikání, které tito správci nabízejí, jakož i o zemích, v nichž jsou tyto fondy nabízeny.
Článek 19
1. Příslušný orgán domovského členského státu vykonává dohled nad dodržováním požadavků stanovených v tomto nařízení.
2. Má-li příslušný orgán hostitelského členského státu zjevné a prokazatelné důvody se domnívat, že správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání na jeho území porušuje toto nařízení, neprodleně o tom informuje příslušný orgán domovského členského státu. Příslušný orgán domovského členského státu přijme vhodná opatření.
3. Pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání svým jednáním nadále zjevně porušuje toto nařízení navzdory opatřením přijatým příslušným orgánem domovského členského státu nebo kvůli tomu, že tento orgán v přiměřené lhůtě žádná opatření nepřijal, může příslušný orgán hostitelského členského státu poté, co informuje příslušný orgán domovského členského státu, přijmout veškerá vhodná opatření na ochranu investorů, včetně toho, že dotčenému správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání zakáže dále nabízet jeho kvalifikované fondy sociálního podnikání na území hostitelského členského státu.
Článek 20
Příslušné orgány mají v souladu s vnitrostátním právem veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů. Mají zejména pravomoc:
a)
vyžádat si přístup k jakémukoli dokumentu v jakékoli formě a obdržet či pořídit si jeho kopii;
b)
vyžádat si od správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání bezodkladné poskytnutí informací;
c)
vyžádat si od kterékoli osoby informace týkající se činností správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo činností kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
d)
provádět kontroly na místě s předchozím ohlášením nebo bez něj;
e)
přijmout vhodná opatření k zajištění toho, aby správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání i nadále dodržoval toto nařízení;
f)
nařídit správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, aby dodržoval toto nařízení a upustil od opakování jakéhokoli jednání, které může představovat porušení tohoto nařízení.
Článek 21
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání správních opatření sankcí a jiných opatření za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené správní sankce a jiná opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Do 16. května 2015 členské státy oznámí pravidla uvedená v odstavci 1 Komisi a orgánu pro cenné papíry a trhy. Bezodkladně oznámí Komisi a orgánu pro cenné papíry a trhy jakékoli jejich následné změny.
Článek 22
1. Příslušný orgán domovského členského státu přijme při dodržení zásady proporcionality vhodná opatření uvedená v odstavci 2, pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání:
a)
v rozporu s článkem 5 neplní požadavky na složení portfolia;
b)
v rozporu s článkem 6 nabízí podílové jednotky a akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání jiným než kvalifikovaným investorům;
c)
používá označení „EuSEF“, aniž je registrován v souladu s článkem 15;
d)
používá označení „EuSEF“ pro nabízení fondů, které nejsou usazeny v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) bodem iii);
e)
v rozporu s článkem 15 byl registrován na základě nepravdivých prohlášení nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;
f)
v rozporu s čl. 7 písm. a) při výkonu svých činností nejedná čestně, poctivě nebo s patřičnou dovedností, péčí či opatrností;
g)
v rozporu s čl. 7 písm. b) neuplatňuje vhodné zásady a postupy k zabránění nekalým praktikám;
h)
opakovaně neplní požadavky podle článku 13 týkající se výroční zprávy;
i)
opakovaně neplní povinnost informovat investory v souladu s článkem 14.
2. V případech uvedených v odstavci 1 příslušný orgán domovského členského státu, je-li to vhodné:
a)
přijme opatření k zajištění toho, aby dotčený správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dodržoval články 5 a 6, čl. 7 písm. a) a b) a články 13, 14 a 15;
b)
zakáže používat označení „EuSEF“ a zruší registraci správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
3. Příslušný orgán domovského členského státu bezodkladně informuje příslušné orgány hostitelských členských států podle čl. 15 odst. 1 písm. d) a orgány pro cenné papíry a trhy o zrušení registrace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání podle odst. 2 písm. b) tohoto článku.
4. Právo nabízet jeden nebo více kvalifikovaných fondů sociálního podnikání pod označením „EuSEF“ zaniká okamžitě ke dni rozhodnutí příslušného orgánu podle odst. 2 písm. b).
Článek 23
1. Příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy navzájem spolupracují za účelem plnění svých úkolů podle tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
2. Příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy si vyměňují veškeré informace a dokumentaci potřebné k plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, zejména k rozpoznání a nápravě porušení tohoto nařízení.
Článek 24
1. Všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušné orgány nebo pro orgán pro cenné papíry a trhy, jakož i auditoři a odborníci pověření příslušnými orgány nebo orgánem pro cenné papíry a trhy jsou povinni zachovávat mlčenlivosti. Žádnou důvěrnou informaci, kterou tyto osoby získají při výkonu svých povinností, nesmějí sdělit žádné jiné osobě nebo orgánu jinak než v souhrnné nebo úhrnné podobě tak, aby nebylo možno identifikovat jednotlivé správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a kvalifikované fondy sociálního podnikání, aniž jsou dotčeny případy upravené trestním právem a řízením podle tohoto nařízení.
2. Příslušným orgánům členských států nebo orgánu pro cenné papíry a trhy není bráněno ve výměně informací v souladu s tímto nařízením nebo dalšími unijními právními předpisy, které se vztahují na správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a na kvalifikované fondy sociálního podnikání.
3. V případě, že příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy získají důvěrné informace v souladu s odstavcem 1, mohou je použít pouze při plnění svých úkolů a pro účely správních a soudních řízení.
Článek 25
V případě sporu mezi příslušnými orgány členských států ohledně posouzení, jednání či opomenutí jednoho z příslušných orgánů v oblastech, v nichž toto nařízení vyžaduje spolupráci nebo koordinaci mezi příslušnými orgány více členských států, mohou příslušné orgány předložit věc orgánu pro cenné papíry a trhy, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010, pokud se spor netýká čl. 3 odst. 1 písm. b) bodu i) nebo písm. d) bodu i) tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 15. května 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 nebo čl. 14 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím uvedené lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 27
1. Komise toto nařízení přezkoumá v souladu s odstavcem 2. Tento přezkum bude zahrnovat obecný průzkum fungování pravidel stanovených tímto nařízením a zkušeností získaných při jejich uplatňování, včetně:
a)
rozsahu používání označení „EuSEF“ správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v různých členských státech, ať již vnitrostátně, nebo přeshraničně;
b)
zeměpisného a odvětvového rozložení investic uskutečněných kvalifikovanými fondy sociálního podnikání;
c)
přiměřenosti požadavků na informace podle článku 14, zejména zda tyto informace stačí k tomu, aby investoři mohli o investici informovaně rozhodnout;
d)
využívání různých kvalifikovaných investic kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a dopadu, který to mělo na rozvoj sociálních podniků v Unii;
e)
vhodnosti zavedení evropského označení „sociální podnik“;
f)
možnosti, aby sociální fondy usazené ve třetí zemí mohly používat označení „EuSEF“, přičemž se zohlední zkušenosti získané při uplatňování doporučení Komise ohledně opatření, která mají třetí země povzbudit, aby uplatňovaly minimální standardy řádné správy v oblasti daní;
g)
praktického používání kritérií pro určení podniků kvalifikovaných pro portfolio a dopadu, který to mělo na rozvoj sociálních podniků v Unii a na jejich pozitivní sociální dopad;
h)
analýzy postupů používaných správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání k měření pozitivních sociálních dopadů vytvářených podniky kvalifikovanými pro portfolio v souladu s článkem 10 a hodnocení toho, zda lze na úrovni Unie zavést harmonizované normy pro měření sociálního dopadu způsobem, který je v souladu se sociální politikou Unie;
i)
možnosti rozšířit nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i na neprofesionální investory;
j)
vhodnosti zahrnutí kvalifikovaných fondů sociálního podnikání mezi aktiva, do nichž lze investovat, podle směrnice 2009/65/ES;
k)
vhodnosti doplnění tohoto nařízení o režim pro depozitáře;
l)
zkoumání možných daňových překážek pro fondy sociálního podnikání a posouzení možných daňových pobídek, jež by měly v Unii podpořit sociální podnikání;
m)
posouzení veškerých překážek, které mohly bránit v investování do fondů používajících označení „EuSEF“, včetně dopadu na institucionální investory, na něž se vztahuje jiné obezřetnostní právo Unie.
2. Přezkum podle odstavce 1 se provede:
a)
do 22. července 2017, pokud jde o písmena a) až e) a g) až m), a
b)
do 22. července 2015, pokud jde o písmeno f).
3. Po přezkumu uvedeném v odstavci 1 a po konzultaci s orgánem pro cenné papíry a trhy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž bude podle potřeby přiložen legislativní návrh.
Článek 28
1. Do 22. července 2017 Komise zahájí přezkum vzájemného působení tohoto nařízením a jiných pravidel pro subjekty kolektivního investování a jejich správce, zejména pravidel stanovených směrnicí 2011/61/EU. Tento přezkum se bude zabývat oblastí působnosti tohoto nařízení. V jeho rámci budou shromážděny údaje pro posouzení toho, zda je nezbytné oblast působnosti tohoto nařízení rozšířit tak, aby se správci fondů sociálního podnikání, u nichž celková aktiva spravovaných aktiv překračuje hodnotu stanovenou v čl. 2 odst. 1, mohli stát správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v souladu s tímto nařízením.
2. Po přezkumu uvedeném v odstavci 1 a po konzultaci s orgánem pro cenné papíry a trhy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž bude podle potřeby připojen legislativní návrh.
Článek 29
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 22. července 2013, s výjimkou čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4, které se použijí ode dne 15. května 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Štrasburku dne 17. dubna 2013.
32013R0346
L 115/18
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
17.04.2013.
UREDBA (EU) br. 346/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 17. travnja 2013.
o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
Budući da u sve većoj mjeri ulagatelji provode i socijalne ciljeve i ne traže samo financijsku dobit, u Uniji se pojavilo tržište socijalnih ulaganja koje djelomično obuhvaća investicijske fondove usmjerene na socijalne subjekte. Takvi investicijski fondovi osiguravaju sredstva socijalnim subjektima koja djeluju kao pokretači društvenih promjena, nudeći inovativna rješenja za društvene probleme, na primjer pomažući u rješavanju društvenih posljedica financijske krize i dajući vrijedan doprinos ispunjavanju ciljeva strategije Europa 2020. utvrđenih u Priopćenju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i inkluzivan razvoj”.
(2)
Ova je Uredba dio inicijative za socijalno poduzetništvo uspostavljene Priopćenjem Komisije od 25. listopada 2011. pod nazivom „Inicijativa za socijalno poduzetništvo - stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnom gospodarstvu i inovacije”.
(3)
Potrebno je putem jedinstvenih pravila u Uniji utvrditi zajednički okvir pravila u vezi s uporabom oznake „EuSEF” za kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo, posebno za sastav imovine fondova koji djeluju pod navedenom oznakom, njihove prihvatljive investicijske ciljeve, investicijske alate kojima se mogu koristiti i kategorije ulagatelja koji ispunjavaju uvjete za ulaganje u takve fondove. Ako nema takvog zajedničkog okvira, postoji opasnost da će države članice na nacionalnoj razini poduzimati različite mjere, što bi imalo izravan negativni učinak na funkcioniranje unutarnjeg tržišta i sprečavalo pravilno funkcioniranje tog tržišta budući da bi se na fondove koji žele djelovati u cijeloj Uniji u različitim državama članicama primjenjivala različita pravila. Štoviše, različiti kvalitativni zahtjevi vezani uz sastav imovine, investicijski ciljevi i prihvatljivi ulagatelji mogli bi dovesti do razlika u razini zaštite ulagatelja i do nejasnoća u pogledu investicijskih prijedloga povezanih s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo. Ulagatelji bi, nadalje, trebali imati mogućnost usporedbe investicijskih prijedloga različitih kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo. Potrebno je ukloniti značajne prepreke prekograničnom prikupljanju sredstava putem kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja između tih fondova i spriječilo pojavljivanje svih daljnjih mogućih prepreka trgovini i značajnog narušavanja tržišnog natjecanja u budućnosti. Slijedom toga, odgovarajuća pravna osnova za ovu Uredbu je članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kako ga u dosljednoj sudskoj praksi tumači Sud Europske unije.
(4)
Potrebno je donijeti uredbu o uspostavljanju jedinstvenih pravila primjenljivih na kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo i o uvođenju odgovarajućih obveza u svim državama članicama za njihove upravitelje koji žele prikupljati sredstva u cijeloj Uniji koristeći se oznakom „EuSEF”. Navedenim zahtjevima trebalo bi osigurati povjerenje ulagatelja koji žele ulagati u takve fondove. Uredba se ne bi trebala primjenjivati na postojeće nacionalne programe u okviru kojih se omogućuje ulaganje u socijalno poduzetništvo i koji ne upotrebljavaju oznaku „EuSEF”.
(5)
Definiranjem kvalitativnih zahtjeva za uporabu oznake „EuSEF” u obliku uredbe osigurava se izravna primjenljivost navedenih zahtjeva na upravitelje subjekata za zajednička ulaganja koji prikupljaju sredstva koristeći se tom oznakom. Time se također osiguravaju jedinstveni uvjeti za uporabu oznake tako što se sprečava nastanak različitih nacionalnih zahtjeva kao posljedica prenošenja direktive. Upravitelji subjekata za zajednička ulaganja koji upotrebljavaju oznaku trebali bi slijediti jednaka pravila u cijeloj Uniji, čime će se također ojačati povjerenje ulagatelja. Ovom se Uredbom smanjuju regulatorna složenost i troškovi upravitelja koji se odnose na poštovanje često različitih nacionalnih pravila kojima su uređeni takvi fondovi, posebno za one upravitelje koji žele prikupljati sredstva prekogranično. Ona također doprinosi uklanjanju narušavanja tržišnog natjecanja.
(6)
Trebala bi postojati mogućnost da kvalificiranim fondom za socijalno poduzetništvo upravlja vanjski ili unutarnji upravitelj. U slučaju kada kvalificiranim fondom za socijalno poduzetništvo upravlja unutarnji upravitelj, fond je ujedno i upravitelj pa bi stoga trebao udovoljavati svim relevantnim zahtjevima za upravitelje na temelju ove Uredbe i biti registriran u skladu s ovom Uredbom. Kvalificiranom fondu za socijalno poduzetništvo s unutarnjim upraviteljem ne bi trebalo dopustiti da bude vanjski upravitelj drugih subjekata za zajednička ulaganja ili subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS).
(7)
Kako bi se razjasnio odnos između ove Uredbe i drugih pravila o subjektima za zajednička ulaganja i njihovim upraviteljima, potrebno je utvrditi da se ova Uredba primjenjuje samo na upravitelje subjekata za zajednička ulaganja, osim UCITS fondova obuhvaćenih područjem primjene Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (4), koji su osnovani u Uniji i registrirani pri nadležnom tijelu u svojoj matičnoj državi članici u skladu s Direktivom 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (5), pod uvjetom da ti upravitelji upravljaju imovinom kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo. Međutim, vanjskim upraviteljima kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji su registrirani u skladu s ovom Uredbom također bi trebalo dopustiti upravljanje UCITS fondom na temelju odobrenja izdanog u skladu s Direktivom 2009/65/EZ.
(8)
Nadalje, ova se Uredba primjenjuje samo na upravitelje onih subjekata za zajednička ulaganja čija ukupna imovina pod upravljanjem ne premašuje prag iz članka 3. stavka 2. točke (b) Direktive 2011/61/EU. Za potrebe ove Uredbe, prag se izračunava na isti način kao i prag iz članka 3. stavka 2. točke (b) Direktive 2011/61/EU.
(9)
Međutim, upravitelji fondova koji su registrirani u skladu s ovom Uredbom i čija ukupna imovina pod upravljanjem naknadno premaši prag iz točke (b) članka 3. stavka 2. Direktive 2011/61/EU pa stoga postanu podložni izdavanju odobrenja za rad od nadležnih tijela matične države članice u skladu s člankom 6. navedene Direktive trebali bi imati mogućnost daljnje uporabe oznake „EuSEF” u vezi s trgovanjem kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo u Uniji, pod uvjetom da udovoljavaju zahtjevima utvrđenim navedenom Direktivom te da i dalje u svakom trenutku udovoljavaju određenim zahtjevima koji se odnose na uporabu oznake „EuSEF” navedenim u ovoj Uredbi u vezi s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo. To se odnosi na postojeće kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo i kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo osnovane nakon premašivanja praga.
(10)
Ova se Uredba ne primjenjuje ako upravitelji subjekata za zajednička ulaganja ne žele upotrebljavati oznaku „EuSEF”. U tim bi slučajevima trebalo nastaviti primjenjivati postojeća nacionalna pravila i opća pravila Unije.
(11)
Ovom bi se Uredbom trebala uspostaviti jedinstvena pravila o prirodi kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, posebno o kvalificiranim subjektima za imovinu u koje će kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo smjeti ulagati i o investicijskim instrumentima koje će koristiti. To je potrebno kako bi se povukla jasna crta razgraničenja između kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i alternativnih investicijskih fondova koji primjenjuju druge, u manjoj mjeri specijalizirane, investicijske strategije, na primjer otkupe poduzeća, koje se ne nastoje poticati ovom Uredbom.
(12)
Kako bi se osigurala potrebna jasnoća i sigurnost, ovom bi Uredbom trebalo utvrditi i jedinstvene kriterije za prepoznavanje socijalnih subjekata kao kvalificiranih subjekata za imovinu. Socijalni bi subjekt trebalo definirati kao subjekt u socijalnom gospodarstvu čiji je glavni cilj ostvariti socijalni učinak, a ne dobit za svoje vlasnike ili dioničare. On posluje tako što na tržištu osigurava robu ili usluge i upotrebljava svoju dobit primarno za ostvarivanje socijalnih ciljeva. Njime se upravlja na odgovoran i transparentan način, posebno putem uključivanja zaposlenika, potrošača i dionika na koje utječu njegove poslovne djelatnosti.
(13)
Budući da je glavni cilj socijalnog subjekta ostvariti pozitivan socijalni učinak, a ne najveću moguću dobit, ovom bi se Uredbom trebala poticati potpora samo kvalificiranim subjektima za imovinu koji su usmjereni na ostvarivanje mjerljivog i pozitivnog socijalnog učinka. Mjerljiv i pozitivan socijalni učinak može uključivati pružanje usluga imigrantima koji su u protivnom isključeni ili reintegraciju marginaliziranih skupina na tržištu rada osiguravanjem zapošljavanja, izobrazbe ili druge potpore. Socijalni subjekti upotrebljavaju svoju dobit za ostvarivanje primarnog socijalnog cilja i njima se upravlja na odgovoran i transparentan način. U slučaju kada kvalificirani subjekt za imovinu iznimno želi raspodijeliti dobit svojim dioničarima i vlasnicima, trebao bi imati unaprijed definirane postupke i pravila o načinu raspodjele dobiti. U tim pravilima trebalo bi biti utvrđeno da takva raspodjela dobiti ne šteti primarnom socijalnom cilju kvalificiranog socijalnog subjekta za imovinu.
(14)
Socijalni subjekti uključuju veliki raspon subjekata različitih pravnih oblika koji socijalne usluge ili robu osiguravaju osjetljivim, marginaliziranim ili isključenim osobama ili osobama u nepovoljnom položaju. Takve usluge uključuju pristup stanovanju, zdravstvenu zaštitu, pomoć starijim osobama ili osobama s invaliditetom, dječju skrb, pristup zapošljavanju i izobrazbi te upravljanje uzdržavanjem. Socijalni subjekti također uključuju subjekte koji koriste metodu proizvodnje robe ili usluga koja utjelovljuje njihov socijalni cilj, ali čije su aktivnosti izvan područja pružanja socijalnih usluga ili robe. Takve aktivnosti uključuju socijalnu i profesionalnu integraciju putem pristupa zapošljavanju za osobe koje su u nepovoljnom položaju, posebno zbog nedostatnih kvalifikacija ili socijalnih ili profesionalnih problema koji dovode do isključenosti i marginalizacije. Te se aktivnosti također mogu odnositi na zaštitu okoliša s društvenim učinkom, kao što su sprečavanje onečišćenja, recikliranje i obnovljiva energija.
(15)
U skladu s ciljem preciznog određivanja subjekata za zajednička ulaganja koji trebaju biti obuhvaćeni ovom Uredbom te kako bi se osigurala usredotočenost na osiguravanje kapitala socijalnim subjektima, kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo trebalo bi smatrati fondove koji namjeravaju uložiti najmanje 70 % ukupno uplaćenog kapitala i obveze uplate kapitala na pozivu takve subjekte. Kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo ne bi trebalo dopustiti da u imovinu koja nije kvalificirano ulaganje ulože više od 30 % svog ukupno uplaćenog kapitala i obveze uplate kapitala na poziv u imovinu koja nije kvalificirano ulaganje. To znači da bi, budući da bi prag od 30 % uvijek trebao biti najveći dozvoljeni iznos za nekvalificirana ulaganja, tijekom životnog vijeka kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo prag od 70 % trebao biti rezerviran za kvalificirana ulaganja. Navedene bi pragove trebalo izračunavati na temelju iznosa koji se mogu uložiti nakon odbitka svih relevantnih troškova i držanja u gotovini i njezinim ekvivalentima. U ovoj bi Uredbi trebalo utvrditi pojedinosti potrebne za izračun navedenih pragova za ulaganja.
(16)
Svrha ove Uredbe jest pospješiti rast socijalnih subjekata u Uniji. Ulaganja u kvalificirane subjekte za imovinu osnovane u trećim zemljama mogu kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo donijeti više kapitala i time koristiti socijalnim subjektima u Uniji. Međutim, ova Uredba ni u kom slučaju ne bi trebala pogodovati ulaganjima u subjekte za imovinu osnovane u trećim zemljama koje karakterizira nedostatak odgovarajućih sporazuma o suradnji između nadležnog tijela matične države članice upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i nadležnih tijela drugih država članica u kojima se dionicama ili udjelima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo namjerava trgovati ili nedostatak učinkovite razmjene informacija u vezi s poreznim pitanjima.
(17)
Kao prvi korak, kako bi imao pravo upotrebljavati oznaku „EuSEF” kako je utvrđeno ovom Uredbom, kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo trebao bi biti osnovan u Uniji. U roku od dvije godine od datuma primjene ove Uredbe Komisija bi trebala preispitati ograničenje uporabe oznake „EuSEF” na fondove osnovane u Uniji, uzimajući pritom u obzir iskustvo primjene Preporuke Komisije u vezi s mjerama za poticanje trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda dobrog upravljanja u vezi s poreznim pitanjima.
(18)
Upravitelji fondova za socijalno poduzetništvo trebali bi biti sposobni tijekom životnog vijeka fonda privući dodatne uplate u kapital fonda. Takve dodatne uplate u kapital tijekom životnog vijeka kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo trebalo bi uzeti u obzir prilikom razmatranja sljedećeg ulaganja u imovinu koja nije kvalificirana imovina. Dodatne uplate u kapital fonda trebalo bi dopustiti u skladu s kriterijima i uvjetima utvrđenima u pravilima ili osnivačkim aktima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo.
(19)
Uzimajući u obzir posebne potrebe socijalnih subjekata u vezi s financiranjem, potrebno je postići jasnoću u pogledu vrsta instrumenata koje bi kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo trebao upotrebljavati za takvo financiranje. Stoga se ovom Uredbom utvrđuju jedinstvena pravila o prihvatljivim instrumentima koje će upotrebljavati kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo prilikom ulaganja i koji uključuju vlasničke instrumente i instrumente nalik vlasničkim instrumentima, dužničke instrumente, kao što su zadužnice i certifikati o depozitu, ulaganja u druge kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo, osigurane i neosigurane zajmove i dotacije. Kako bi se spriječilo slabljenje ulaganja u kvalificirane subjekte za imovinu, kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo trebalo bi dopustiti ulaganja u druge kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo samo u slučaju kada ti drugi kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo i sami nisu uložili više od 10 % svojeg ukupno uplaćenog kapitala i obveze uplate kapitala na poziv u druge kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo.
(20)
Osnovne djelatnosti kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo su osiguravanje sredstava za socijalna poduzeća putem primarnih ulaganja. Kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo ne bi trebali sudjelovati u sistemski važnim bankarskim aktivnostima izvan uobičajenog bonitetnog regulatornog okvira (takozvanog „bankarstva u sjeni”) niti slijediti tipične strategije rizičnog kapitala, kao što je otkup poduzeća financijskom polugom.
(21)
Kako bi zadržali potrebnu fleksibilnost u svojem ulaganju imovine, kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo trebali bi imati mogućnost ulaganja u imovinu koja nije kvalificirano ulaganje, u mjeri u kojoj ta druga ulaganja ne premašuju prag od 30 % za nekvalificirana ulaganja. Držanja u gotovini i njezinim ekvivalentima ne bi se trebali uzimati u obzir prilikom izračuna tog praga jer se takva držanja ne bi trebala smatrati ulaganjima. Kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo trebali bi ulagati na način koji je u skladu s njihovom etičkom investicijskom strategijom, na primjer ne bi trebali poduzimati ulaganja kojima se financira industrija oružja, kod kojih postoji opasnost povrede ljudskih prava ili koja uključuju odlaganje elektroničkog otpada.
(22)
Kako bi se osigurala pouzdanost i laka prepoznatljivost oznake „EuSEF” za ulagatelje u cijeloj Uniji, samo upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji udovoljavaju jedinstvenim kvalitativnim kriterijima kako je utvrđeno ovom Uredbom trebali bi imati pravo na uporabu oznake „EuSEF” prilikom trgovanja kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo u cijeloj Uniji.
(23)
Kako bi se osiguralo da kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo imaju poseban i prepoznatljiv profil koji je primjeren njihovoj namjeni, trebala bi postojati jedinstvena pravila o sastavu imovine i o investicijskim tehnikama koje su dopuštene takvim fondovima.
(24)
Kako bi se osiguralo da kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo ne doprinose razvoju sistemskih rizika te da se takvi fondovi u svojim ulagateljskim aktivnostima koncentriraju na pružanje podrške kvalificiranim subjektima za imovinu, uporaba financijske poluge ne bi trebala biti dopuštena na razini fonda. Upraviteljima kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo trebalo bi biti dopušteno samo zaduživanje, izdavanje dužničkih financijskih instrumenata ili pružanje jamstava na razini kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo, pod uvjetom da su takva zaduživanja, dužnički financijski instrumenti ili jamstva pokriveni obvezom uplate kapitala na poziv i ne dovode do povećanja izloženosti fonda iznad razine obveze uplate kapitala. Predujmovi u gotovini ulagatelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji su potpuno pokriveni kapitalnim obvezama tih ulagatelja ne dovode do povećanja izloženosti kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i stoga bi trebali biti dopušteni. Također, kako bi se fondu omogućilo pokrivanje izvanrednih potreba za likvidnošću koje mogu nastati između poziva na uplatu kapitala od ulagateljâ i stvarnog primitka kapitala na svojim računima, trebalo bi dopustiti kratkoročno zaduživanje pod uvjetom da iznos takvog zaduženja ne premašuje obvezu uplate kapitala na poziv.
(25)
Kako bi se osiguralo da se kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo trguje samo s ulagateljima s iskustvom, znanjem i stručnošću za donošenje vlastitih odluka o ulaganju i za pravilnu procjenu rizika koje takvi fondovi sa sobom nose te kako bi se očuvalo povjerenje ulagatelja u kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo, treba utvrditi određene zaštitne mjere. Stoga bi trgovanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo trebalo provoditi samo s ulagateljima koji su profesionalni ulagatelji ili koji se mogu smatrati profesionalnim ulagateljima na temelju Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata (6). Međutim, kako bi se osigurala dovoljno široka baza ulagatelja za ulaganja u kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo, poželjno je također da pristup tim fondovima imaju određeni drugi ulagatelji, uključujući imućne pojedince. Za te druge ulagatelje trebalo bi utvrditi određene zaštitne mjere kako bi se osiguralo da se trgovanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo provodi samo s ulagateljima s odgovarajućim profilom za takva ulaganja. Te zaštitne mjere isključuju trgovanje putem uporabe periodičnih planova štednje. Nadalje, rukovoditeljima, direktorima ili zaposlenicima uključenim u upravljanje upraviteljem kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo trebalo bi omogućiti ulaganja kada ulažu u kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo kojima oni upravljaju, budući da takvi pojedinci imaju dovoljno znanja za sudjelovanje u takvim ulaganjima.
(26)
Kako bi se osiguralo da samo upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji udovoljavaju jedinstvenim kvalitativnim kriterijima u vezi s njihovim ponašanjem na tržištu upotrebljavaju oznaku „EuSEF”, trebala bi postojati pravila o poslovnom ponašanju i odnosima tih upravitelja s njihovim ulagateljima. Iz istog razloga trebali bi biti uspostavljeni jedinstveni uvjeti postupanja upravitelja vezani za upravljanje sukobom interesa. Navedenim bi pravilima i uvjetima od upravitelja trebalo također zahtijevati uspostavljanje potrebnih organizacijskih i administrativnih mjera kako bi se osiguralo prikladno upravljanje sukobom interesa.
(27)
U slučaju kada upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo namjerava delegirati svoje poslove trećim osobama, takvo delegiranje poslova trećim osobama ne bi smjelo utjecati na odgovornost upravitelja prema kvalificiranom fondu za socijalno poduzetništvo i njegovim ulagateljima. Štoviše, upravitelj ne bi trebao delegirati svoje poslove u tolikoj mjeri da se on, u biti, više ne može smatrati upraviteljem kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i da se njegova uloga smanji na ulogu poštanskog sandučića. Upravitelj bi trebao ostati odgovoran za pravilno izvršenje delegiranih poslova i poštovanje ove Uredbe u svakom trenutku. Delegiranje poslova ne bi smjelo umanjiti učinkovitost nadzora upravitelja, a posebno ne bi smjelo sprečavati upravitelja da djeluje, odnosno da fondom upravlja u najboljem interesu njegovih ulagatelja.
(28)
Stvaranje pozitivnih socijalnih učinaka uz stvaranje dobiti za ulagatelje ključno je obilježje investicijskih fondova usmjerenih na socijalne subjekte na temelju kojeg se razlikuju od ostalih vrsta investicijskih fondova. Stoga bi se u ovoj Uredbi od upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo trebalo zahtijevati uspostavljanje postupaka za mjerenje pozitivnih socijalnih učinaka koje treba ostvariti ulaganjem u kvalificirane subjekte za imovinu.
(29)
Trenutačno fondovi koji za cilj imaju socijalne rezultate ili učinke obično procjenjuju i prikupljanju informacije o tome u kojoj mjeri socijalni subjekti ostvaruju ciljane rezultate ili učinke. Postoji široki raspon različitih vrsta socijalnih rezultata ili učinaka koje si socijalni subjekt može postaviti kao cilj. Pritom su razvijeni različiti načini utvrđivanja i mjerenja socijalnih rezultata ili učinaka. Na primjer, poduzeće koje nastoji zapošljavati osobe u nepovoljnom položaju može izvješćivati o broju takvih zaposlenih osoba koje u protivnom ne bi bile zaposlene, dok poduzeće koje nastoji poboljšati rehabilitaciju zatvorenika može procjenjivati svoju uspješnosti na temelju stope ponovnog počinjenja. Fondovi pomažu socijalnim subjektima u pripremi i pružanju informacija o njihovim ciljevima i postignućima te u prikupljanju informacija za ulagatelje. Iako su informacije o socijalnim rezultatima i učincima vrlo važne za ulagatelje, teško je uspoređivati različite socijalne subjekte i različite fondove zbog njihovih različitih ciljanih socijalnih rezultata ili učinaka i zbog različitih pristupa. Kako bi se dugoročno potaknule najveća dosljednost i usporedivost takvih informacija te najveća učinkovitost postupaka za dobivanje informacija, u ovom području trebalo bi izraditi delegirane akte. Takvim bi se delegiranim aktima trebala osigurati i veća jasnoća za nadzornike, kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo i socijalne subjekte.
(30)
Kako bi se osigurao integritet oznake „EuSEF”, trebalo bi uspostaviti kvalitativne kriterije u vezi s organizacijom upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo. Stoga bi trebalo utvrditi jedinstvene, razmjerne zahtjeve za potrebe održavanja odgovarajućih tehničkih i ljudskih resursa.
(31)
Kako bi se osiguralo pravilno upravljanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo i mogućnost upravitelja da pokriju potencijalne rizike proizišle iz njihovih aktivnosti, trebalo bi utvrditi jedinstvene, razmjerne zahtjeve za upravitelje kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo za održavanje dostatnog regulatornog kapitala. Iznos takvog regulatornog kapitala trebao bi biti dovoljan za osiguravanje kontinuiteta i prikladnog upravljanja kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo.
(32)
Radi zaštite ulagatelja potrebno je osigurati pravilno vrednovanje imovine kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo. Pravila ili osnivački akti kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo stoga trebaju sadržavati odredbe o vrednovanju imovine. Time bi se trebao osigurati integritet i transparentnost vrednovanja.
(33)
Kako bi se osiguralo da upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji upotrebljavaju oznaku „EuSEF” u dovoljnoj mjeri izvješćuju o svojim aktivnostima, trebalo bi uspostaviti jedinstvena pravila o godišnjim izvješćima.
(34)
Dok su zaštitne mjere u ovu Uredbu uključene kako bi osigurale pravilnu uporabu sredstava fondova, nadzorna tijela trebala bi biti oprezna u pogledu osiguravanja usklađenosti s navedenim zaštitnim mjerama.
(35)
Kako bi se osigurao integritet oznake „EuSEF” u očima ulagatelja, potrebno je da oznaku upotrebljavaju samo upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji su potpuno transparentni u pogledu svoje investicijske politike i svojih investicijskih ciljeva. Stoga bi trebalo utvrditi jedinstvena pravila o zahtjevima za objavljivanje koji su za upravitelje obvezni u odnosu prema njihovim ulagateljima. Ta bi pravila trebala uključivati one elemente koji su specifični za ulaganja u socijalne subjekte kako bi se ostvarile veća dosljednost i usporedivost takvih informacija. To uključuje informacije o kriterijima i postupcima koji se primjenjuju kako bi se određeni kvalificirani subjekti za imovinu izabrali kao investicijski ciljevi. To također uključuje informacije o pozitivnom socijalnom učinku koji treba ostvariti investicijskom politikom te kako bi navedeno trebalo pratiti i ocjenjivati. S ciljem osiguravanja potrebnog povjerenja ulagatelja u takva ulaganja, to također uključuje informacije o imovini kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo koja nije uložena u kvalificirane subjekte za imovinu i o načinu njezina odabira.
(36)
Kako bi se osigurao učinkoviti nadzor jedinstvenih zahtjeva sadržanih u ovoj Uredbi, nadležno tijelo matične države članice trebalo bi nadzirati udovoljava li upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo jedinstvenim zahtjevima utvrđenim ovom Uredbom. U tu svrhu, upravitelji koji namjeravaju trgovati svojim fondovima pod oznakom „EuSEF” trebali bi obavijestiti nadležno tijelo svoje matične države članice o toj namjeri. Nadležno tijelo trebalo bi registrirati upravitelja ako su pružene sve potrebne informacije i ako su uspostavljene odgovarajuće mjere za udovoljavanje zahtjevima iz ove Uredbe. Takva bi registracija trebala biti valjana u cijeloj Uniji.
(37)
Kako bi se olakšalo učinkovito prekogranično trgovanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo, registraciju upravitelja trebalo bi provesti što je brže moguće.
(38)
Kako bi se osigurao učinkoviti nadzor usklađenosti s jedinstvenim kriterijima utvrđenim ovom Uredbom, trebalo bi uspostaviti pravila o okolnostima pod kojima se informacije dostavljene nadležnom tijelo matične države članice ažuriraju.
(39)
Za učinkoviti nadzor zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom trebalo bi također uspostaviti proces za prekogranične obavijesti između nadležnih nadzornih tijela koji će se pokretati nakon registracije upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo u njegovoj matičnoj državi članici.
(40)
Kako bi se transparentni uvjeti za trgovanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo održali u cijeloj Uniji, Europskom nadzornom tijelu (Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala) („ESMA”), uspostavljenom Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (7), trebalo bi povjeriti održavanje središnje baze podataka s popisom svih upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i popisom kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo kojima oni upravljaju, a koji su registrirani u skladu s ovom Uredbom.
(41)
Ako nadležno tijelo države članice domaćina na temelju jasnih i dokazivih razloga smatra da na njegovom državnom području upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo postupa u suprotnosti s ovom Uredbom, o tome bi trebalo bez odlaganja obavijestiti nadležno tijelo matične države članice, koje bi trebalo poduzeti odgovarajuće mjere.
(42)
Ako upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo nastavi postupati na način koji je jasno u suprotnosti s ovom Uredbom unatoč mjerama koje je poduzelo nadležno tijelo matične države članice ili jer nadležno tijelo matične države članice nije poduzelo mjere u razumnom vremenskom roku, nadležno tijelo države članice domaćina trebalo bi imati mogućnost, nakon što je obavijestilo nadležno tijelo matične države članice, poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi zaštitilo ulagatelje, uključujući mogućnost sprečavanja predmetnog upravitelja u provođenju svakog daljnjeg trgovanja kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo na državnom području države članice domaćina.
(43)
Kako bi se osigurao učinkoviti nadzor uspostavljenih jedinstvenih kriterija, ova Uredba sadrži popis nadzornih ovlasti koje nadležna tijela moraju imati na raspolaganju.
(44)
Kako bi se osiguralo pravilno izvršenje, ova Uredba sadrži administrativne sankcije i druge mjere u slučaju povrede njezinih ključnih odredaba, a to su pravila o sastavu imovine fonda, o zaštitnim mjerama u vezi s identitetom prihvatljivih ulagatelja i o uporabi oznake „EuSEF” samo od strane upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji su registrirani u skladu s ovom Uredbom. Povreda tih ključnih odredaba trebala bi prema potrebi dovesti do zabrane uporabe oznake i do uklanjanja predmetnog upravitelja iz registra.
(45)
Nadležna tijela u matičnim državama članicama i državama članicama domaćinima i ESMA trebale bi razmjenjivati informacije u vezi s nadzorom.
(46)
Učinkovita regulatorna suradnja između subjekata zaduženih za nadzor usklađenosti s jedinstvenim kriterijima utvrđenim ovom Uredbom zahtijeva primjenu visoke razine profesionalne tajne na sva relevantna nacionalna tijela i na ESMA-u.
(47)
Doprinos kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo rastu europskog tržišta za socijalna ulaganja ovisit će o preuzimanju oznake „EuSEF” od strane upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, prepoznavanju oznake od strane ulagatelja i razvoju snažnog ekosustava za socijalna poduzeća u cijeloj Uniji koji tim poduzećima pomaže da iskoriste pružene mogućnosti financiranja. U tu svrhu svi dionici, uključujući tržišne operatore, nadležna tijela u državama članicama, Komisiju i druge relevantne subjekte u Uniji, trebaju nastojati osigurati visoku razinu svijesti o mogućnostima koje ova Uredba nudi.
(48)
Kako bi se utvrdili zahtjevi predviđeni ovom Uredbom, na Komisiju bi trebalo prenijeti ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u odnosu na utvrđivanje vrsta robe i usluga ili metoda proizvodnje robe i usluga koje utjelovljuju socijalni cilj te okolnosti u kojima se dobit može raspodijeliti vlasnicima i ulagateljima, vrste sukoba interesa koje upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo trebaju izbjegavati i korake koje bi s tim u vezi trebalo poduzeti, pojedinosti postupaka za mjerenje socijalnih učinaka koje kvalificirani subjekti za imovinu trebaju ostvariti te sadržaj i postupke za pružanje informacija ulagateljima. Posebno je važno da tijekom pripremnog dijela posla Komisija obavi odgovarajuća savjetovanja, uključujući i savjetovanja na stručnoj razini, uzimajući pritom u obzir inicijative za samoregulaciju i kodekse ponašanja. Savjetovanja koja Komisija provodi tijekom pripremnog dijela posla u vezi s delegiranim aktima o pojedinostima postupaka za mjerenje socijalnih učinaka koje bi trebali ostvariti kvalificirani subjekti za imovinu trebaju uključivati relevantne dionike i ESMA-u. Prilikom izrade i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
(49)
Tehnički standardi za financijske usluge trebali bi osigurati dosljedno usklađivanje i visoku razinu nadzora u cijeloj Uniji. Izradu nacrta provedbenih tehničkih standarda koji ne uključuju donošenje odluka u okviru politike i njihovo podnošenje Komisiji bilo bi učinkovito i primjereno povjeriti ESMA-i kao tijelu s visoko specijaliziranim stručnim znanjem.
(50)
Komisija bi trebala biti ovlaštena za usvajanje provedbenih tehničkih standarda putem provedbenih akata na temelju članka 291. UFEU-a i u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010. ESMA-i bi trebalo povjeriti izradu provedbenih tehničkih standarda u vezi s oblikom obavijesti iz ove Uredbe.
(51)
U roku od četiri godine od datuma primjene ove Uredbe Komisija bi trebala provesti preispitivanje ove Uredbe kako bi procijenila razvoj tržišta kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo u cijeloj Uniji. Preispitivanje bi trebalo uključivati opće istraživanje funkcioniranja pravila iz ove Uredbe i iskustvo stečeno u vezi s njihovom primjenom. Na temelju preispitivanja Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, uz koje, prema potrebi, prilaže zakonodavne prijedloge.
(52)
Nadalje, u roku od četiri godine od datuma primjene ove Uredbe Komisija bi trebala započeti preispitivanje uzajamnog djelovanja između ove Uredbe i drugih pravila o subjektima za zajednička ulaganja i njihovim upraviteljima, posebno onih iz Direktive 2011/61/EU. To bi se preispitivanje trebalo odnositi posebno na područje primjene ove Uredbe uz ocjenu potrebe za proširenjem područja primjene kako bi se upraviteljima većih alternativnih investicijskih fondova omogućila uporaba oznake „EuSEF”. Na temelju preispitivanja Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti izvješće uz koje, prema potrebi, prilaže zakonodavne prijedloge.
(53)
U okviru navedenog preispitivanja Komisija bi trebala ocijeniti sve prepreke koje su u unosu sredstava možda ometale ulagatelje, uključujući i to kako na institucionalne ulagatelje utječu druge bonitetne uredbe koje se na njih mogu primjenjivati. Osim toga, Komisija bi trebala prikupiti podatke za procjenu doprinosa oznake „EuSEF” drugim programima Unije, kao što je Horizont 2020., kojima se također nastoji pružiti potpora inovacijama u Uniji.
(54)
U vezi s ispitivanjem poreznih prepreka prekograničnim ulaganjima u poduzetnički kapital koje provodi Komisija kako je predviđeno Priopćenjem Komisije od 7. prosinca 2011. pod nazivom „Akcijski plan za poboljšanje pristupa sredstvima za MSP-e” i u okviru njezina preispitivanja ove Uredbe, Komisija bi trebala razmotriti provedbu ekvivalentnog ispitivanja mogućih poreznih prepreka za fondove za socijalno poduzetništvo i procijeniti moguće porezne poticaje usmjerene na poticanje socijalnog poduzetništva u Uniji.
(55)
ESMA bi trebala procijeniti svoje potrebe za osobljem i resursima koje proizlaze iz preuzimanja njezinih ovlasti i dužnosti u skladu s ovom Uredbom te podnijeti izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.
(56)
U ovoj se Uredbi poštuju temeljna prava i načela priznata ponajprije Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, uključujući pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7.) i slobodu poduzetništva (članak 16.).
(57)
Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (8) uređena je obrada osobnih podataka koja se provodi u državama članicama u okviru ove Uredbe i pod nadzorom nadležnih tijela država članica, posebno javnih neovisnih tijela koja odrede države članice. Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti osoba u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (9) uređena je obrada osobnih podataka koju ESMA provodi u okviru ove Uredbe i pod nadzorom europskog nadzornika za zaštitu podataka.
(58)
Budući da cilj ove Uredbe, odnosno razvoj unutarnjeg tržišta za kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo utvrđivanjem okvira za registraciju upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo te time olakšavanje trgovanja kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo u cijeloj Uniji, države članice ne mogu ostvariti u dovoljnoj mjeri nego ga se, zbog njegovog opsega i učinaka, može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europski uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE
Članak 1.
Ovom se Uredbom za upravitelje subjekata za zajednička ulaganja koji žele upotrebljavati oznaku „EuSEF” u vezi s trgovanjem kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo u Uniji utvrđuju jedinstveni zahtjevi i uvjeti, čime se doprinosi neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.
Njome se također utvrđuju jedinstvena pravila za trgovanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo s prihvatljivim ulagateljima u cijeloj Uniji, za sastav imovine kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, za prihvatljive investicijske instrumente i tehnike koje će upotrebljavati kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo i za organizaciju, ponašanje i transparentnost upravitelja koji kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo trguju u cijeloj Uniji.
Članak 2.
1. Ova se Uredba primjenjuje na upravitelje subjekata za zajednička ulaganja kako su definirani u točki (a) članka 3. stavka 1. koji ispunjavaju sljedeće uvjete:
(a)
njihova ukupna imovina pod upravljanjem ne premašuje prag iz točke (b) članka 3. stavka 2. Direktive 2011/61/EU;
(b)
imaju poslovni nastan u Uniji;
(c)
podliježu registraciji pri nadležnim tijelima svoje matične države članice u skladu s točkom (a) članka 3. stavka 3. Direktive 2011/61/EU; i
(d)
upravljaju imovinom kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo.
2. Ako ukupna imovina kojom upravljaju upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji su registrirani u skladu s člankom 15. naknado premaši prag iz točke (b) članka 3. stavka 2. Direktive 2011/61/EU i ako ti upravitelji stoga postanu podložni izdavanju odobrenja za rad u skladu s člankom 6. te Direktive, oni mogu nastaviti upotrebljavati oznaku „EuSEF” u vezi s trgovanjem kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo u Uniji pod uvjetom da u vezi s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo kojima upravljaju u svakom trenutku oni:
(a)
udovoljavaju zahtjevima utvrđenim Direktivom 2011/61/EU; i
(b)
nastave poštovati članke 3., 5. i 10., članak 13. stavak 2. i točke (d), (e) i (f) članka 14. stavka 1. ove Uredbe.
3. Ako su upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo vanjski upravitelji i ako su registrirani u skladu s člankom 15. ove Uredbe, oni mogu dodatno upravljati subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) pod uvjetom da dobiju odobrenje za rad na temelju Direktive 2009/65/EZ.
Članak 3.
1. U smislu ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„subjekt za zajednička ulaganja” znači alternativni investicijski fond (AIF) kako je definirano u točki (a) članka 4. stavka 1. Direktive 2011/61/EU;
(b)
„kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo” znači subjekt za zajednička ulaganja koji:
i.
namjerava uložiti najmanje 70 % svojeg ukupno uplaćenog kapitala i obveze uplate kapitala na poziv u imovinu koja predstavlja kvalificirana ulaganja, izračunato na temelju iznosa koji se mogu uložiti nakon odbitka svih relevantnih troškova i držanja u gotovini i njezinim ekvivalentima, u roku utvrđenom u njegovim pravilima ili osnivačkim aktima;
ii.
ne upotrebljava više od 30 % svojeg ukupno uplaćenog kapitala i obveze uplate kapitala na poziv za stjecanje imovine koja ne predstavlja kvalificirana ulaganja, izračunato na temelju iznosa koji se mogu uložiti nakon odbitka svih relevantnih troškova i držanja u gotovini i njezinim ekvivalentima;
iii.
je osnovan na državnom području države članice;
(c)
„upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo” znači pravna osoba čija je osnovna djelatnost upravljanje najmanje jednim kvalificiranim fondom za socijalno poduzetništvo;
(d)
„kvalificirani subjekt za imovinu” znači subjekt:
i.
koji u trenutku ulaganja od strane kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo nije uvršten za trgovanje na uređenom tržištu ili multilateralnoj tržišnoj platformi (MTP) kako je definirano u točkama 14. i 15. članka 4. stavka 1. Direktive 2004/39/EZ;
ii.
čiji je primarni cilj ostvarivanje mjerljivih, pozitivnih socijalnih učinaka u skladu s njegovim društvenim ugovorom, statutom ili bilo kojim drugim pravilima ili osnivačkim aktima kojima se osniva poduzeće, pri čemu subjekt:
-
osigurava usluge ili robu osjetljivim, marginaliziranim ili isključenim osobama ili osobama u nepovoljnom položaju,
-
primjenjuje metodu proizvodnje robe ili usluga koja utjelovljuje njegov socijalni cilj, ili
-
pruža financijsku potporu isključivo socijalnim subjektima kako je definirano u prve dvije alineje;
iii.
koji svoju dobit upotrebljava prvenstveno za ostvarivanje svojeg primarnog socijalnog cilja u skladu sa svojim društvenim ugovorom, statutom ili bilo kojim drugim pravilima ili osnivačkim aktima kojima se osniva poduzeće i s unaprijed definiranim postupcima i pravilima kojima se utvrđuju okolnosti u kojima se dobit raspodjeljuje dioničarima i vlasnicima, kako bi se osiguralo da ni jedna takva raspodjela dobiti ne šteti njegovom primarnom cilju;
iv.
kojim se upravlja na odgovoran i transparentan način, posebno putem uključivanja radnika, potrošača i dionika na koje utječu njegove poslovne djelatnosti;
v.
koji je osnovan na državnom području države članice ili u trećoj zemlji, pod uvjetom da treća zemlja:
-
nije uvrštena na popis nekooperativnih zemalja i područja koji vodi Radna skupina za financijske mjere protiv pranja novca i financiranja terorizma,
-
je potpisala sporazum s matičnom državom članicom upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i sa svim drugim državama članicama u kojima se namjerava trgovati dionicama ili udjelima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo kako bi se osiguralo da treća zemlja u potpunosti poštuje standarde utvrđene člankom 26. modela konvencije OECD-a o porezu na dohodak i kapital i osigurava učinkovitu razmjenu informacija u vezi s poreznim pitanjima, uključujući sve višestrane porezne sporazume,
(e)
„kvalificirana ulaganja” znači bilo koji od sljedećih instrumenata:
i.
vlasnički instrumenti ili instrumenti nalik vlasničkim instrumentima koje izdaje:
-
kvalificirani subjekt za imovinu i koje je kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo stekao izravno od kvalificiranog subjekta za imovinu,
-
kvalificirani subjekt za imovinu u zamjenu za vlasnički vrijednosni papir koji izdaje kvalificirani subjekt za imovinu, ili
-
subjekt koji je većinski vlasnik kvalificiranog subjekta za imovinu i kojeg je kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo stekao u zamjenu za vlasnički instrument koji izdaje kvalificirani subjekt za imovinu;
ii.
sekuritizirani i nesekuritizirani dužnički instrumenti koje izdaje kvalificirani subjekt za imovinu;
iii.
dionice ili udjeli jednog ili više drugih kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, pod uvjetom da ti kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo i sami nisu uložili više od 10 % ukupno uplaćenog kapitala i obveze uplate kapitala na poziv u kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo;
iv.
osigurani ili neosigurani zajmovi koje kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo daje kvalificiranom subjektu za imovinu;
v.
svaki drugi oblik sudjelovanja u kvalificiranom subjektu za imovinu;
(f)
„relevantni troškovi” znači sve naknade, pristojbe i izdaci koje izravno ili neizravno snose ulagatelji, a koji su dogovoreni između upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i njegovih ulagatelja;
(g)
„vlasnički instrument” znači vlasnički udjel u subjektu koji predstavljaju dionice ili drugi oblici sudjelovanja u kapitalu kvalificiranog subjekta za imovinu koji se izdaju ulagateljima;
(h)
„instrumenti nalik vlasničkom instrumentu” znači svaka vrsta instrumenta financiranja koji je kombinacija vlasničkog instrumenta i duga, pri čemu je povrat od instrumenta povezan s dobiti ili gubitkom kvalificiranog subjekta za imovinu, a otplata instrumenta u slučaju neispunjavanja obveza nije potpuno osigurana;
(i)
„trgovanje” znači izravna ili neizravna ponuda ili plasiranje, na inicijativu upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo ili u njegovo ime, dionica ili udjela kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo kojim upravlja dotični upravitelj ulagateljima s prebivalištem ili registriranim sjedištem u Uniji;
(j)
„obveza uplate kapitala” znači svaka obveza na temelju koje je ulagatelj dužan, u roku utvrđenom u pravilima ili osnivačkim aktima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo, steći udjel u tom fondu ili izvršiti uplatu kapitala;
(k)
„matična država članica” znači država članica u kojoj je upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo osnovan i u kojoj se mora registrirati pri nadležnim tijelima u skladu s točkom (a) članka 3. stavka 3. Direktive 2011/61/EU;
(l)
„država članica domaćin” znači država članica koja nije matična država članica, a u kojoj upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo trguje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo u skladu s ovom Uredbom;
(m)
„nadležno tijelo” znači nacionalno tijelo koje matična država članica zakonom ili propisom određuje za provedbu registracije upravitelja subjekata za zajednička ulaganja koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe.
U vezi s točkom (c) prvog podstavka, ako je pravnim oblikom kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo dopušteno unutarnje upravljanje i ako upravno tijelo fonda ne imenuje vanjskog upravitelja, kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo registrira se kao upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo u skladu s člankom 15. Kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo koji je registriran kao unutarnji upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo ne može biti registriran kao vanjski upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo drugih subjekata za zajednička ulaganja.
2. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 26. kojima se utvrđuju vrste usluga ili robe i metode proizvodnje usluga ili robe koje utjelovljuju socijalni cilj iz podtočke ii. točke (d) stavka 1. ovog članka, uzimajući pritom u obzir različite vrste kvalificiranih subjekata za ulaganja i one okolnosti u kojima se dobit može raspodijeliti vlasnicima i ulagateljima.
POGLAVLJE II.
UVJETI UPORABE OZNAKE „EuSEF”
Članak 4.
Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji udovoljavaju zahtjevima utvrđenim u ovom poglavlju imaju pravo na uporabu oznake „EuSEF” u vezi s trgovanjem kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo u Uniji.
Članak 5.
1. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo osiguravaju da se prilikom stjecanja imovine koja nije kvalificirano ulaganje za stjecanje takve imovine ne upotrebljava više od 30 % ukupno uplaćenog kapitala i obveze uplate kapitala na poziv kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo. Prag od 30 % izračunava se na temelju iznosa koji se mogu uložiti nakon odbitka svih relevantnih troškova. Držanja u gotovini i njezinim ekvivalentima ne uzimaju se u obzir prilikom izračuna tog praga jer se gotovina i njezini ekvivalenti ne smatraju ulaganjima.
2. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo ne smiju na razini kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo primjenjivati nikakve metode kojima se izloženost fonda povećava iznad razine obveze uplate kapitala, bilo putem posudbe gotovine ili vrijednosnih papira, uključivanja u pozicije u izvedenicama ili na neki drugi način.
3. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo mogu se na razini kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo zaduživati, izdavati dužničke financijske instrumente ili pružati jamstva samo ako su takva zaduživanja, dužnički financijski instrumenti ili jamstva pokriveni obvezom uplate kapitala na poziv.
Članak 6.
1. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo trguju dionicama ili udjelima kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo isključivo s ulagateljima koji se smatraju profesionalnim ulagateljima u skladu s odjeljkom I. Priloga II. Direktivi 2004/39/EZ ili s kojima se na zahtjev može postupati kao s profesionalnim ulagateljima u skladu s odjeljkom II. Priloga II. Direktivi 2004/39/EZ ili s drugim ulagateljima koji:
(a)
se obvežu uložiti najmanje 100 000 EUR; i
(b)
u pisanom obliku izjave, u dokumentu odvojenom od ugovora sklopljenog u vezi s preuzimanjem obveze ulaganja, da su svjesni rizika povezanih s predviđenom obvezom.
2. Stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se na ulaganja rukovoditelja, direktora ili zaposlenika uključenih u upravljanje upraviteljem kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo kada ulažu u kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo kojim oni upravljaju.
Članak 7.
Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo dužni su u vezi s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo kojima upravljaju:
(a)
postupati pošteno i pravedno te u provedbi svojih aktivnosti djelovati s pažnjom dobrog stručnjaka;
(b)
primjenjivati odgovarajuće politike i postupke za sprečavanje zlouporaba za koje se opravdano može očekivati da će utjecati na interese ulagatelja i kvalificiranih subjekata za imovinu;
(c)
provoditi svoje poslovne aktivnosti tako da potiču pozitivan socijalni učinak kvalificiranih subjekata za imovinu u koje su uložili, promiču najbolje interese kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo kojima upravljaju i njihovih ulagatelja kao i integritet tržišta;
(d)
primjenjivati visoki stupanj pažnje pri odabiru i redovitom praćenju ulaganja u kvalificirane subjekte za imovinu i pozitivnog socijalnog učinka tih subjekata;
(e)
poznavati i razumjeti kvalificirane subjekte za imovinu u koje ulažu;
(f)
postupati pošteno prema svojim ulagateljima;
(g)
osigurati da ni jedan ulagatelj nema povlašteni tretman, osim ako je takav povlašteni tretman naveden u pravilima ili osnivačkim aktima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo.
Članak 8.
1. Ako upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo delegira svoje poslove trećim osobama, to ne utječe na njegovu odgovornost prema kvalificiranom fondu za socijalno poduzetništvo ili njegovim ulagateljima. Upravitelj ne smije delegirati svoje poslove u tolikoj mjeri da se on, u biti, više ne može smatrati upraviteljem kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i da se njegova uloga smanji na ulogu poštanskog sandučića.
2. Ni jedno delegiranje poslova na temelju stavka 1. ovog članka ne smije umanjiti učinkovitost nadzora upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo, a posebno ne smije sprečavati predmetnog upravitelja da djeluje, odnosno da kvalificiranom fondu za socijalno poduzetništvo upravlja u najboljem interesu njegovih ulagatelja.
Članak 9.
1. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo prepoznaju i izbjegavaju sukobe interesa, a u slučaju kada ih je nemoguće izbjeći, upravljaju, prate i, u skladu sa stavkom 4., otkrivaju bez odlaganja takve sukobe interesa kako bi spriječili njihov štetan učinak na interese kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i njihove ulagatelje i kako bi osigurali pravedno postupanje s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo kojima upravljaju.
2. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo prepoznaju posebno one sukobe interesa koji mogu nastati između:
(a)
upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, osoba koje stvarno obavljaju poslove tih upravitelja, zaposlenika ili bilo koje osobe koja izravno ili neizravno kontrolira te upravitelje ili je pod njihovom kontrolom i kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo kojim upravljaju ti upravitelji ili njegovih ulagatelja;
(b)
kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo ili njegovih ulagatelja i drugog kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo kojim upravlja isti upravitelj ili njegovih ulagatelja;
(c)
kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo ili njegovih ulagatelja i subjekta za zajednička ulaganja ili UCITS fondova kojim upravlja isti upravitelj ili njegovih ulagatelja.
3. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo održavaju i primjenjuju učinkovite organizacijske i administrativne mjere s ciljem udovoljavanja zahtjevima utvrđenim u stavcima 1. i 2.
4. Objavljivanje sukoba interesa iz stavka 1. osigurava se kada organizacijske mjere koje je uspostavio upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo za prepoznavanje, sprečavanje sukoba interesa, upravljanje njima i praćenje sukoba interesa nisu dovoljne da se njima u razumnoj mjeri osigura sprečavanje rizika od nastanka štete za interese ulagatelja. Upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo jasno otkriva ulagateljima, prije sklapanja posla u njihovo ime, opću prirodu ili izvore sukoba interesa.
5. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 26. kojima se određuju:
(a)
vrste sukoba interesa iz stavka 2. ovog članka;
(b)
koraci koje upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo moraju poduzeti, u smislu strukture te organizacijskih i administrativnih postupaka, za prepoznavanje i sprečavanje sukoba rizika, upravljanje njima te praćenje i objavljivanje sukoba interesa.
Članak 10.
1. Upravitelji kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo za svaki kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo kojim upravljaju koriste postupke za mjerenje do koje mjere kvalificirani subjekti za imovinu u koje ulaže kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo ostvaruju pozitivan socijalni učinak na koji su se obvezali. Upravitelji osiguravaju da su ti postupci jasni i transparentni te da uključuju pokazatelje koji, ovisno o socijalnom cilju i prirodi kvalificiranog subjekta za ulaganja, mogu uključivati jednu ili više sljedećih tema:
(a)
zapošljavanje i tržišta rada;
(b)
standarde i prava u vezi s kvalitetom zaposlenja;
(c)
socijalnu uključenost i zaštitu određenih skupina;
(d)
ravnopravnost, jednake mogućnosti i nediskriminaciju;
(e)
javno zdravlje i sigurnost;
(f)
pristup socijalnoj zaštiti, sustavima zdravstva i obrazovnim sustavima i utjecaj na njih.
2. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 26. kojima se određuju pojedinosti postupaka iz stavka 1. ovog članka u vezi s različitim kvalificiranim subjektima za imovinu.
Članak 11.
1. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo u svakom trenutku imaju dovoljno regulatornog kapitala i upotrebljavaju primjerene i odgovarajuće ljudske i tehničke resurse potrebne za pravilno upravljanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo kojima upravljaju.
2. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo osiguravaju da u svakom trenutku mogu opravdati dostatnost regulatornog kapitala za održavanje kontinuiteta rada i obrazložiti zašto smatraju da je taj iznos kapitala dovoljan, kako je navedeno u članku 14.
Članak 12.
1. Pravila za vrednovanje imovine utvrđuju se u pravilima ili osnivačkim aktima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i njima se osigurava pouzdan i transparentan proces vrednovanja.
2. Postupcima vrednovanja koji se primjenjuju osigurava se pravilno vrednovanje imovine i izračun vrijednosti imovine najmanje jednom godišnje.
3. Kako bi se osigurala dosljednost u vrednovanju kvalificiranih subjekata za imovinu, ESMA razvija smjernice kojima se određuju zajednička načela za postupanje s ulaganjima u takve subjekte, uzimajući pritom u obzir njihov primarni cilj, a to je ostvarivanje mjerljivog pozitivnog socijalnog učinka i uporaba dobiti prije svega za ostvarivanje tog učinka.
Članak 13.
1. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo stavljaju nadležnom tijelu matične države članice na raspolaganje godišnje izvješće za svaki kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo kojim upravljaju u roku od šest mjeseci od završetka financijske godine. U izvješću se opisuje sastav imovine kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i aktivnosti iz prethodne godine. U njemu se također objavljuje dobit koju je kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo ostvario na kraju svog životnog vijeka i, gdje je primjenljivo, dobit raspodijeljena tijekom njegovog životnog vijeka. Godišnje izvješće sadrži i revidirane financijske izvještaje kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo. Godišnje izvješće izrađuje se u skladu s postojećim standardima izvješćivanja i uvjetima dogovorenim između upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i ulagatelja. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo na zahtjev dostavljaju izvješće ulagateljima. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i ulagatelji mogu se međusobno dogovoriti o objavljivanju dodatnih informacija.
2. Godišnje izvješće uključuje najmanje sljedeće:
(a)
pojedinosti, prema potrebi, o cjelokupnim socijalnim rezultatima ostvarenim investicijskom politikom i metodom korištenom za mjerenje tih rezultata;
(b)
izjavu o svim povlačenjima udjela u vezi s kvalificiranim subjektima za imovinu do kojih je došlo;
(c)
opis je li do povlačenja udjela u vezi s drugom imovinom kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo koja nije uložena u kvalificirane subjekte za imovinu došlo na temelju kriterija iz točke (f) članka 14. stavka 1.;
(d)
sažetak aktivnosti koje je upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo poduzeo u vezi s kvalificiranim subjektima za imovinu iz točke (l) članka 14. stavka 1.;
(e)
informacije o prirodi i svrsi ulaganja koja nisu kvalificirana ulaganja iz članka 5. stavka 1.
3. Revizija kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo provodi se najmanje jednom godišnje. Revizijom se potvrđuje da se novac i imovina drže u ime kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i da je upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo uspostavio i održava odgovarajuću evidenciju i provjere u vezi s primjenom bilo kojeg ovlaštenja ili nadzora nad novcem i imovinom kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i njegovih ulagatelja.
4. Ako se od upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo zahtijeva objavljivanje godišnjeg financijskog izvještaja u skladu s člankom 4. Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni u trgovanje na uređenom tržištu (10) u vezi s kvalificiranim fondom za socijalno poduzetništvo, informacije iz stavaka 1. i 2. ovog članka mogu se pružiti odvojeno ili kao dodatni dio godišnjeg financijskog izvještaja.
Članak 14.
1. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo prije odluke o ulaganju na jasan i razumljiv način obavješćuju ulagatelje u vezi s kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo kojima upravljaju o sljedećem:
(a)
identitetu tog upravitelja i svih drugih pružatelja usluga s kojima je predmetni upravitelj sklopio ugovor u vezi s njihovim upravljanjem i o opisu njihovih dužnosti;
(b)
iznosu regulatornog kapitala dostupnog tom upravitelju i detaljnoj izjavi o tome zašto predmetni upravitelj taj iznos smatra dovoljnim za održavanje odgovarajućih ljudskih i tehničkih resursa potrebnih za pravilno upravljanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo;
(c)
opisu investicijske strategije i ciljeva kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo, uključujući:
i.
vrste kvalificiranih subjekata za imovinu u koje namjerava ulagati;
ii.
sve druge kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo u koje namjerava ulagati;
iii.
vrste kvalificiranih subjekata za imovinu u koje namjerava ulagati bilo koji drugi kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo kako je navedeno u podtočki ii.;
iv.
nekvalificirana ulaganja koja namjerava poduzeti;
v.
tehnike koje namjerava primjenjivati; i
vi.
sva primjenljiva investicijska ograničenja;
(d)
pozitivnom socijalnom učinku koji je cilj investicijske politike kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo, uključujući, prema potrebi, razumne projekcije takvih rezultata i informacije o prethodnoj uspješnosti u tom području;
(e)
metodologijama koje će se upotrebljavati za mjerenje socijalnih učinaka;
(f)
opisu imovine koja nije kvalificirani subjekt za imovinu te procesima i kriterijima za odabir te imovine, osim ako je ona gotovina ili njezini ekvivalenti;
(g)
opisu profila rizičnosti kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i svih rizika povezanih s imovinom u koju fond može ulagati ili investicijskih tehnika koje može upotrebljavati;
(h)
opisu postupka vrednovanja koji primjenjuje kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo i metodologije određivanja cijena za vrednovanje imovine, uključujući metode koje se upotrebljavaju za vrednovanje kvalificiranih subjekata za imovinu;
(i)
opisu toga kako se izračunava nagrada upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo;
(j)
opisu svih relevantnih troškova i njihovih najvećih mogućih iznosa;
(k)
prema potrebi, povijesnim financijskim rezultatima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo;
(l)
uslugama podrške poslovanju i drugim aktivnostima podrške koje upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo osigurava ili dogovara putem trećih osoba kako bi se olakšao razvoj, rast ili tekuće poslovanje u nekom drugom pogledu kvalificiranih subjekata za imovinu u koje ulaže kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo ili, ako te usluge ili aktivnosti nisu osigurane, objašnjenju te činjenice;
(m)
opisu postupaka pomoću kojih kvalificirani fond za socijalno poduzetništvo može promijeniti svoju investicijsku strategiju ili investicijsku politiku ili oboje.
2. Sve informacije iz stavka 1. su istinite, jasne i nedvosmislene. One se ažuriraju i prema potrebi redovito preispituju.
3. Ako se od upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo zahtijeva objavljivanje prospekta u skladu s Direktivom 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja u trgovanje (11) ili u skladu s nacionalnim pravom u vezi s kvalificiranim fondom za socijalno poduzetništvo, informacije iz stavka 1. ovog članka mogu se pružiti odvojeno ili kao dio prospekta.
4. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 26. kojima se određuju:
(a)
sadržaj informacija iz točaka od (c) do (f) i točke (l) stavka 1. ovog članka;
(b)
kako se informacije iz točaka od (c) do (f) i točke (l) stavka 1. ovog članka mogu prezentirati na ujednačen način kako bi se osigurala najveća moguća razina usporedivosti.
POGLAVLJE III.
NADZOR I ADMINISTRATIVNA SURADNJA
Članak 15.
1. Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo koji namjeravaju upotrebljavati oznaku „EuSEF” za trgovanje svojim kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo obavješćuju nadležno tijelo matične države članice o svojoj namjeri i pružaju sljedeće informacije:
(a)
identitet osoba koje stvarno obavljaju poslove upravljanja kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo;
(b)
identitet kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo čijim će se dionicama ili udjelima trgovati i njihove investicijske strategije;
(c)
informacije o mjerama uspostavljenim s ciljem udovoljavanja zahtjevima iz poglavlja II.;
(d)
popis država članica u kojima upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo namjerava trgovati svakim kvalificiranim fondom za socijalno poduzetništvo;
(e)
popis država članica u kojima je upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo osnovao ili namjerava osnovati kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo.
2. Nadležno tijelo matične države članice registrira upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
osobe koje stvarno obavljaju poslove upravljanja kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo imaju dovoljno dobar ugled i dovoljno iskustva u vezi s investicijskim strategijama koje provodi upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo;
(b)
potrebne informacije iz stavka 1. potpune su;
(c)
mjere priopćene u skladu s točkom (c) stavka 1. prikladne su za udovoljavanje zahtjevima iz poglavlja II.;
(d)
popis priopćen u skladu s točkom (e) stavka 1. pokazuje da se svi kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo osnivaju u skladu s točkom (b) podtočkom iii. članka 3. stavka 1. ove Uredbe.
3. Registracija na temelju ovog članka valjana je na cijelom području Unije i upraviteljima kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo omogućuje trgovanje kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo pod oznakom „EuSEF” u cijeloj Uniji.
Članak 16.
Upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo o namjeri trgovanja obavješćuju nadležno tijelo matične države članice u kojoj namjeravaju trgovati:
(a)
novim kvalificiranim fondom za socijalno poduzetništvo; ili
(b)
postojećim kvalificiranim fondom za socijalno poduzetništvo u državi članici koja nije navedena na popisu iz točke (d) članka 15. stavka 1.
Članak 17.
1. Odmah nakon registracije upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo, dodavanja novog kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo, dodavanja novog prebivališta za osnivanje kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo ili dodavanja nove države članice u kojoj upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo namjerava trgovati kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo, nadležno tijelo matične države članice na odgovarajući način obavješćuje države članice navedene u skladu s točkom (d) članka 15. stavka 1. i ESMA-u.
2. Države članice domaćini navedene u skladu s točkom (d) članka 15. stavka 1. ove Uredbe upravitelju kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo registriranom u skladu s člankom 15. ne određuju nikakve zahtjeve ni administrativne postupke u vezi s trgovanjem njegovim kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo niti zahtijevaju bilo kakvo odobrenje za trgovanje prije njegovog početka.
3. Kako bi se osigurala jedinstvena primjena ovog članka, ESMA razvija nacrt provedbenih tehničkih standarda radi utvrđivanja oblika obavijesti na temelju ovog članka.
4. ESMA dostavlja Komisiji navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do 16. veljače 2014.
5. Komisiji se dodjeljuje ovlast za usvajanje provedbenih tehničkih standarda iz stavka 3. u skladu s postupkom utvrđenim u članku 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 18.
ESMA vodi središnju bazu podataka koja je javno dostupna na Internetu i koja sadrži popis svih upravitelja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo registriranih u skladu s člankom 15., popis kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo kojima oni trguju i popis zemalja u kojima se trguje tim fondovima.
Članak 19.
1. Nadležno tijelo matične države članice nadzire usklađenost za zahtjevima utvrđenim ovom Uredbom.
2. Ako postoje jasni i dokazivi razlozi na temelju kojih nadležno tijelo države članice domaćina smatra da na njegovom području upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo postupa u suprotnosti s ovom Uredbom, o tome bez odlaganja na odgovarajući način obavješćuje nadležno tijelo matične države članice. Nadležno tijelo matične države članice poduzima odgovarajuće mjere.
3. Ako upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo nastavi postupati na način koji je jasno u suprotnosti s ovom Uredbom unatoč mjerama koje je poduzelo nadležno tijelo matične države članice ili jer to nadležno tijelo nije poduzelo mjere u razumnom vremenskom roku, nadležno tijelo države članice domaćina može, nakon obavješćivanja nadležnog tijela matične države članice, poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi zaštitilo ulagatelje, uključujući zabranu upravitelju kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo za svako daljnje trgovanje njegovim kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo na državnom području države članice domaćina.
Članak 20.
Nadležna tijela imaju sve nadzorne i istražne ovlasti u skladu s nacionalnim pravom potrebne za izvršavanje njihovih zadaća. Ona imaju posebno sljedeće ovlasti:
(a)
zatražiti pristup svim dokumentima u bilo kojem obliku i dobiti ili izraditi kopije tih dokumenata;
(b)
zahtijevati od upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo da bez odlaganja pruži informacije;
(c)
zahtijevati informacije od svih osoba povezanih s aktivnostima upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo ili aktivnostima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo;
(d)
provoditi najavljeni ili nenajavljeni izravni nadzor;
(e)
poduzeti primjerene mjere kako bi osigurala da upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo i dalje poštuje ovu Uredbu;
(f)
izdati nalog kako bi osigurala da upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo poštuje ovu Uredbu i ne ponavlja ni jedan oblik ponašanja koji je možda u suprotnosti s ovom Uredbom.
Članak 21.
1. Države članice utvrđuju pravila o administrativnim sankcijama i drugim mjerama koje se primjenjuju na povrede odredaba ove Uredbe i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu provedbu. Administrativne sankcije i druge mjere su učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.
2. Do 16. svibnja 2015. države članice priopćuju Komisiji i ESMA-i pravila iz stavka 1. One bez odlaganja obavješćuju Komisiju o svakoj daljnjoj izmjeni tih pravila.
Članak 22.
1. Nadležno tijelo matične države članice poduzima odgovarajuće mjere iz stavka 2., poštujući pritom načelo proporcionalnosti, ako upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo:
(a)
ne udovoljava zahtjevima koji se odnose na sastav imovine fonda, u suprotnosti s člankom 5.;
(b)
trguje, u suprotnosti s člankom 6., dionicama i udjelima kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo s neprihvatljivim ulagateljima;
(c)
upotrebljava oznaku „EuSEF”, a nije registriran u skladu s člankom 15.;
(d)
upotrebljava oznaku „EuSEF” za trgovanje fondovima koji nisu osnovani u skladu s točkom (b) podtočkom iii. članka 3. stavka 1.;
(e)
je dobio registraciju na temelju neistinite dokumentacije ili na drugi neprimjeren način u suprotnosti s člankom 15.;
(f)
ne postupa pošteno i pravedno i ne djeluje s pažnjom dobrog stručnjaka u provedbi svojih aktivnosti, u suprotnosti s točkom (a) članka 7.;
(g)
ne primjenjuje odgovarajuće politike i postupke za sprečavanje zlouporaba, u suprotnosti s točkom (b) članka 7.;
(h)
opetovano ne udovoljava zahtjevima iz članka 13. u vezi s godišnjim izvješćem;
(i)
opetovano ne poštuje obvezu obavješćivanja ulagatelja u skladu s člankom 14.
2. U slučajevima iz stavka 1. nadležno tijelo matične države članice prema potrebi:
(a)
poduzima mjere kako bi osiguralo da predmetni upravitelj kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo poštuje članke 5. i 6., točke (a) i (b) članka 7. te članke 13., 14. i 15.;
(b)
zabranjuje uporabu oznake „EuSEF” i predmetnog upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo uklanja iz registra.
3. Nadležno tijelo matične države članice bez odlaganja obavješćuje nadležna tijela država članica domaćina u skladu s točkom (d) članka 15. stavka 1. i ESMA-u o uklanjanju upravitelja kvalificiranog fonda za socijalno poduzetništvo iz registra iz točke (b) stavka 2. ovog članka.
4. Pravo na trgovanje jednim ili više kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo pod oznakom „EuSEF” istječe s neposrednim učinkom od dana odluke nadležnog tijela iz točke (b) stavka 2.
Članak 23.
1. Nadležna tijela i ESMA međusobno surađuju s ciljem izvršavanja svojih dužnosti na temelju ove Uredbe u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.
2. Nadležna tijela i ESMA razmjenjuju sve informacije i dokumentaciju potrebnu za provedbu svojih dužnosti na temelju ove Uredbe u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010, posebno s ciljem utvrđivanja i otklanjanja povreda ove Uredbe.
Članak 24.
1. Sve osobe koje rade ili su radile za nadležna tijela ili ESMA-u, kao i revizori i stručne osobe koje su dobile nalog od nadležnih tijela ili ESMA-e, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne. Povjerljive informacije koje saznaju tijekom obavljanja svojih dužnosti te osobe ne smiju otkriti drugim osobama ili tijelima, osim u sažetom ili općenitom obliku tako da se upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo ne mogu pojedinačno identificirati, ne dovodeći pritom u pitanje slučajeve iz kaznenog prava i postupke na temelju ove Uredbe.
2. Nadležna tijela država članica ili ESMA ne smiju biti spriječeni u razmjeni informacija u skladu s ovom Uredbom ili drugim pravom Unije primjenljivim na upravitelje kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i na kvalificirane fondove za socijalno poduzetništvo.
3. Ako nadležna tijela ili ESMA prime povjerljive informacije u skladu sa stavkom 2., mogu ih koristiti samo tijekom obavljanja svojih dužnosti i za potrebe administrativnih i sudskih postupaka.
Članak 25.
U slučaju neslaganja između nadležnih tijela država članica oko procjene, postupaka ili propusta jednog od nadležnih tijela u područjima u kojima se na temelju ove Uredbe zahtijeva suradnja ili koordinacija između nadležnih tijela iz više od jedne države članice, nadležna tijela mogu to pitanje uputiti ESMA-i, koja može djelovati u skladu s ovlastima koje su joj dodijeljene na temelju članka 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010, u onoj mjeri u kojoj se neslaganje ne odnosi na točku (b) podtočku i. ili točku (d) podtočku i. članka 3. stavka 1. ove Uredbe.
POGLAVLJE IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 26.
1. Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenim ovim člankom.
2. Delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2., članka 9. stavka 5., članka 10. stavka 2. i članka 14. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od četiri godine od 15. svibnja 2013. Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka četverogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se prešutno produljuje za jednako duga razdoblja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće suprotstave takvom produljenju najkasnije tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja.
3. Delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2., članka 9. stavka 5., članka 10. stavka 2. i članka 14. stavka 4. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti navedenih u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili kasnijeg datuma određenog u odluci. Ona nema utjecaja na valjanost bilo kojeg delegiranog akta koji je već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 2., člankom 9. stavkom 5., člankom 10. stavkom 2. i člankom 14. stavkom 4. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne izraze nikakve primjedbe u roku tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako prije isteka navedenog roka Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da nemaju primjedaba. Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća taj se rok produljuje za tri mjeseca.
Članak 27.
1. Komisija preispituje ovu Uredbu u skladu sa stavkom 2. Preispitivanje uključuje opće istraživanje funkcioniranja pravila iz ove Uredbe i iskustva stečenog u vezi s njihovom primjenom, uključujući:
(a)
mjeru do koje su upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo u različitim državama članicama upotrebljavali oznaku „EuSEF”, u zemlji ili prekogranično;
(b)
zemljopisnu i sektorsku podjelu ulaganja koja su poduzeli kvalificirani fondovi za socijalno poduzetništvo;
(c)
primjerenost zahtjeva u pogledu dostave informacija na temelju članka 14., posebno jesu li ti zahtjevi dovoljni kako bi ulagateljima omogućili donošenje informirane odluke o ulaganju;
(d)
primjenu različitih kvalificiranih ulaganja od strane kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo i kakav je učinak to imalo na razvoj socijalnih poduzeća u cijeloj Uniji;
(e)
primjerenost uspostavljanja europske oznake za „socijalna poduzeća”;
(f)
mogućnost da se fondovima za socijalno poduzetništvo osnovanim u trećoj zemlji dopusti uporaba oznake „EuSEF”, uzimajući pritom u obzir iskustvo primjene Preporuke Komisije u vezi s mjerama za poticanje trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda dobrog upravljanja u vezi s poreznim pitanjima;
(g)
praktičnu primjenu kriterija za utvrđivanje kvalificiranih subjekata za imovinu, učinak njihove primjene na razvoj socijalnih poduzeća u cijeloj Uniji i njihov pozitivan socijalni učinak;
(h)
analizu postupaka koje upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo provode radi mjerenja pozitivnog socijalnog učinka koji ostvaruju kvalificirani subjekti za imovinu iz članka 10. i procjenu izvedivosti uvođenja usklađenih norma za mjerenje socijalnog učinka na razini Unije na način usklađen sa socijalnom politikom Unije;
(i)
mogućnost proširenja trgovanja kvalificiranim fondovima za socijalno poduzetništvo na male ulagatelje;
(j)
primjerenost uključivanja kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo u prihvatljivu imovinu na temelju Direktive 2009/65/EZ;
(k)
primjerenost upotpunjivanja ove Uredbe s režimom o depozitaru;
(l)
ispitivanje mogućih poreznih prepreka za fondove za socijalno poduzetništvo i procjenu mogućih poreznih poticaja usmjerenih na poticanje socijalnog poduzetništva u Uniji;
(m)
ocjenu svih prepreka koje su možda spriječile ulaganja u fondove koji upotrebljavaju oznaku „EuSEF”, uključujući učinak drugog bonitetnog prava Unije na institucionalne ulagatelje.
2. Preispitivanje iz stavka 1. provodi se:
(a)
do 22. srpnja 2017. za točke od (a) do (e) i od (g) do (m); i
(b)
do 22. srpnja 2015. za točku (f).
3. Nakon preispitivanja iz stavka 1. i nakon savjetovanja s ESMA-om Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, uz koje, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog.
Članak 28.
1. Do 22. srpnja 2017. Komisija započinje s preispitivanjem uzajamnog djelovanja između ove Uredbe i drugih pravila o subjektima za zajednička ulaganja i njihovim upraviteljima, posebno onih utvrđenih Direktivom 2011/61/EU. To se preispitivanje odnosi na područje primjene ove Uredbe. Njime se prikupljaju podaci na temelju kojih se procjenjuje je li to područje primjene potrebno proširiti kako bi se upraviteljima fondova za socijalno poduzetništvo čija ukupna imovina pod upravljanjem premašuje prag predviđen člankom 2. stavkom 1. omogućilo da postanu upravitelji kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo u skladu s ovom Uredbom.
2. Nakon preispitivanja iz stavka 1. i nakon savjetovanja s ESMA-om Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, uz koje, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog.
Članak 29.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 22. srpnja 2013., osim članka 3. stavka 2., članka 9. stavka 5., članka 10. stavka 2. i članka 14. stavka 4. koji se primjenjuju od 15. svibnja 2013.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 17. travnja 2013.