ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
ze dne 9. července 2014
o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:
-
rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).
(8)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.
(9)
Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.
(10)
Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.
(11)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).
(12)
V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).
(13)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(14)
Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).
(15)
Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(16)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM
(17)
Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).
(18)
Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.
(19)
Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.
(20)
Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.
(21)
Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(22)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů (1)
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)
Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(24)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)
Interní tvorba kapitálu (6)
Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)
Kapitálové potřeby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(25)
Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(26)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(27)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).
(28)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(29)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(30)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(31)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(32)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.
(33)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(34)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(35)
Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).
(36)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(37)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Čisté úrokové výnosy
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Provozní výnosy celkem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové provozní náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Výnosy před tvorbou rezerv
1 101
1 187
327
80
918
Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/ztráta
86
-3 810
-1 086
nepouž.
2 922
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva celkem
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Vlastní kapitál celkem (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).
(39)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.
(40)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.
(41)
Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
2.2.1. Nabytí banky Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank byla založena v roce 1882.
(43)
V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.
(45)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.
(46)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.
(47)
Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.
(48)
K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.
(49)
Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).
(50)
Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013
V miliardách EUR
31. prosince 2010
(konsolidované údaje)
31. prosince 2011
(konsolidované údaje)
Prosinec 2012
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Leden 2013
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Aktiva celkem
26,78
21,7
19,5
18,2
Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Splatné klientům
12,2
11,3
12,68
12,9
Financování poskytnuté Eurosystémem
0,3
1,77
1,2
1,2
Vlastní kapitál celkem
0,9
0,9
1,73
2,3
Ztráta po zdanění
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvěry/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011
2.2.2. Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank
(51)
Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.
(52)
Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.
(54)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(55)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
(56)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank byla založena v roce 1995.
(58)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(59)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na -11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(62)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.
(63)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
(64)
Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálná hodnota převedených aktiv
Reálná hodnota převedených závazků
Z toho převedené vklady
Počáteční mezera ve financování
Úplata
(2,1 % převedených vkladů)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Celkem
427
9
Zdroje:
Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.
2.2.3. Nabytí Citibank Greece
(65)
Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.
(66)
Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).
(67)
Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.
(68)
Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.
(69)
Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(70)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(71)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(73)
V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.
(74)
Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(75)
Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(76)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(77)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.
(78)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
Písemný závazek - prosinec 2012
Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 - květen 2013
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(80)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(81)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.
(82)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(83)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(84)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(85)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)
(86)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).
(87)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(88)
Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).
(89)
Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.
(90)
K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.
(91)
Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).
(92)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.
(93)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).
(94)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank
(95)
Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(96)
Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1. Domácí operace
(97)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).
(98)
Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(99)
Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).
(100)
Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).
(101)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.
(102)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).
(103)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.
(104)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.
(105)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(106)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).
(107)
Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].
(108)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).
(109)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (-[…]) (75).
(110)
Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(111)
Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.
(112)
Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(113)
V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(114)
Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.
(115)
V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.
2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(116)
Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(117)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).
(118)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).
(119)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).
(120)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).
(121)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).
(122)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).
(123)
Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).
(124)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).
(125)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(126)
Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(127)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).
(128)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(129)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(130)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY
(131)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(132)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.
(133)
Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.
(134)
Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.
(135)
Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.
(136)
Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.
(137)
Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.
(138)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(140)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.
(141)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(142)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(143)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.
(144)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(145)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(146)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(147)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(148)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(149)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(150)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK
(151)
Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(152)
Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.
i) Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha
(153)
Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.
(154)
Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.
(155)
Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.
(156)
Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.
(157)
Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.
ii) Existence podpory pro banku Alpha
(158)
Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).
(159)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.
160)
Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.
(161)
Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.
iii) Závěr ohledně existence podpory
(162)
Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(163)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(164)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(165)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(166)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(167)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(168)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(169)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(170)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.
(171)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.
(172)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.
(173)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(174)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.
(175)
Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(176)
Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(177)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(178)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.
(179)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.
(181)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(182)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).
(183)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala
(184)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva
A
Prioritní akcie
Kapitálová podpora
940 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013
Kapitálová podpora
4 571 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)
10,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta
5 511 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)
12,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(186)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(187)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(188)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(189)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(190)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(191)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(192)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)
(193)
Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)
(194)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(195)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(196)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(197)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(198)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(199)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(200)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(201)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(204)
Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(205)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(206)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(207)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(208)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(209)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(210)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(211)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.
(212)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).
(213)
Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.
(214)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(215)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(216)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(217)
Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(218)
Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(219)
Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(220)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(221)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(222)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(223)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.
(224)
Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.
(225)
Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.1.2. Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(226)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(227)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(228)
Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.
7.5.1.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(229)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(230)
Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(231)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.
(232)
Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).
(233)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank
(234)
Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(235)
Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.
(236)
Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.
(237)
Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.
7.5.2.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(238)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(239)
Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.
(240)
Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(241)
Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(242)
Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(243)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).
(244)
Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank
(245)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(246)
Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.
(247)
Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.
(248)
Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.
(249)
Očekávané významné synergie - z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů - přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
(250)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.3.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(251)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(252)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).
(253)
Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.
(254)
Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(255)
Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.
7.5.3.3. Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(256)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.
(257)
Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.
(258)
Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.
(259)
Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece
(260)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(261)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(262)
Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.
(263)
Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.
(264)
Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.
(265)
Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).
(266)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.
(267)
Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(268)
Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(269)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(270)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(271)
Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(272)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(273)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(274)
Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(275)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(276)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(277)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.
(278)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.
(279)
Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).
(280)
Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].
(281)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(282)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(283)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(284)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(285)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(286)
Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(287)
Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(288)
Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(290)
V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.
(291)
V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.
(292)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(294)
Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.
(295)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(296)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(297)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(298)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.
(299)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.
(300)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(301)
V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(302)
Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(303)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(304)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.7. KONTROLA
(305)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.
8. ZÁVĚR
(306)
Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).
2. Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
3. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 9. července 2014.
ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/454
od 9. srpnja 2014.
o državnoj potpori SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) koju je Grčka provela za grupaciju Alpha Bank u pogledu:
-
dokapitalizacije i restrukturiranja banke Alpha Bank S.A.,
-
sanacije banke Cooperative Bank of Western Macedonia izdavanjem naloga za prijenos banci Alpha Bank S.A.,
-
sanacije banke Evia Cooperative Bank izdavanjem naloga za prijenos banci Alpha Bank S.A.,
-
sanacije banke Cooperative Bank of Dodecanese izdavanjem naloga za prijenos banci Alpha Bank S.A.
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4662)
(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon pozivanja država članica i drugih zainteresiranih strana da u skladu s navedenim odredbama dostave svoje primjedbe,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA BANKU ALPHA BANK
(1)
Komisija je odlukom od 19. studenoga 2008. odobrila program pod nazivom „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” („Program potpore grčkim bankama”) namijenjen osiguranju stabilnosti grčkog financijskog sustava. Programom potpore grčkim bankama omogućava se dodjeljivanje potpore u okviru njegovih triju mjera: mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (1). U svibnju 2009. Grčka je dokapitalizirala grupaciju Alpha Bank („Banka”) u okviru mjere dokapitalizacije.
(2)
U uvodnoj izjavi 14. odluke od 19. studenoga 2008. navedeno je da će se Komisiji dostaviti plan restrukturiranja u pogledu korisnika te mjere dokapitalizacije.
(3)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 2. kolovoza 2010. dostavila plan za restrukturiranje u pogledu Banke. Komisija je evidentirala taj plan i njegove naknadne izmjene te dodatne informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela kao predmet SA.30342 (PN 26/2010) i zatim predmet SA.32786 (2011/PN).
(4)
Banka je u više navrata ostvarivala korist od državnih jamstava za dužničke instrumente i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (2). Ostvarila je korist i od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
(5)
Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) Banci je 20. travnja 2012. dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke. GFFS je Banci 28. svibnja 2012. odobrio dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 900 milijuna EUR („prva dokapitalizacija za premošćivanje”).
(6)
Grčka nadležna tijela u svibnju 2012. dostavila su Komisiji pismo o preuzimanju obveze koje je Banci dostavio GFFS. Komisija je to evidentirala kao neprijavljenu potporu (predmet SA.34823 (2012/NN)) s obzirom na to da je mjera već bila provedena.
(7)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje („Odluka o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha”) (3).
(8)
GFFS je 12. listopada 2012. Banci odobrio preuzimanje banke Emporiki od banke Crédit Agricole S.A. („Crédit Agricole”). Crédit Agricole i Banka potpisali su sporazum o kupoprodaji dionica 16. listopada 2012.
(9)
Prije toga grčka nadležna tijela obavijestila su službe Komisije o razvoju procesa i uvjetima mogućeg preuzimanja banke Emporiki.
(10)
Službe Komisije poslale su 23. studenoga 2012. dopis grčkim nadležnim tijelima, uključujući svoju privremenu procjenu preuzimanja.
(11)
GFFS je Banci u prosincu 2012. odobrio drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 042 milijuna EUR („druga dokapitalizacija za premošćivanje”). GFFS je Banci 21. prosinca 2012. isto tako dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata kapitala, i to u ukupnom iznosu od 1 629 milijuna EUR (4). Grčka nadležna tijela o tim su mjerama obavijestila Komisiju 27. prosinca 2012. (5).
(12)
Banka je u svibnju 2013. objavila uspješan dovršetak izdanja prava na dionice u iznosu od 457,1 milijun EUR i raspodjele svih dionica ponuđenih u dodatnom privatnom plasmanu u iznosu od 92,9 milijuna EUR. GFFS je 3. lipnja 2013. pretvorio prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u vlasnički kapital i dokapitalizirao Banku s dodatnih 1 079 milijuna EUR („dokapitalizacija iz proljeća 2013.”).
(13)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 19. prosinca 2013. dostavila informacije o uvjetima dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(14)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 12. lipnja 2014. dostavila konačan plan restrukturiranja Banke („plan restrukturiranja”). Istog su datuma dostavila informacije o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Navela su da namjeravaju nastaviti pružati Banci potporu za likvidnost te državna jamstva za dužničke instrumente i zaduživanje izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (6).
(15)
Komisija je održala brojne sastanke i telekonferencije te razmijenila elektroničke poruke s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke.
(16)
Grčka prihvaća da se ova odluka iznimno donese samo na engleskom jeziku.
1.2. POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA DRŽAVNU POTPORU DODIJELJENU TRIMA ZADRUŽNIM BANKAMA
(17)
Grčka je 3. prosinca 2013. obavijestila Komisiju o očekivanoj sanaciji triju zadružnih banaka („tri zadružne banke”), odnosno Co-operative Bank of Dodecanese („banka Dodecanese”), Co-operative Bank of Evia („banka Evia”) i Co-operative Bank of Western Macedonia („banka Western Macedonia”).
(18)
Službe Komisije 4. prosinca 2013. zatražile su od Grčke da dostavi informacije o očekivanoj sanaciji triju zadružnih banaka.
(19)
Grčka je 5. prosinca 2013. službama Komisije dostavila zatražene informacije.
(20)
Grčka središnja banka 8. prosinca 2013. nastavila je sanaciju triju zadružnih banaka i prijenos odabranih obveza triju zadružnih banaka Banci.
(21)
Grčka je 17. prosinca 2013. prijavila državnu potporu navedenu u okvirnom planu sanacije triju zadružnih banaka.
2. OPIS
2.1. BANKA I NJEZINE POTEŠKOĆE
2.1.1. Opće informacije o grčkom bankarskom sektoru
(22)
Grčki realni bruto domaći proizvod („BDP”) smanjio se za 20 % od 2008. do 2012., kako je prikazano u tablici 1. Kao rezultat toga, grčke banke suočile su se s naglim rastom stope neplaćanja kredita odobrenih grčkom stanovništvu i trgovačkim društvima (7). Taj je razvoj negativno utjecao na rezultate imovine grčkih banaka i doveo do porasta potrebe za kapitalom.
Tablica 1.
Rast realnog BDP-a u Grčkoj, 2008.-2013.
Grčka
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
Rast realnog BDP-a, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Izvor:
Eurostat, dostupno na internetu na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Uz to, Grčka je u veljači 2012. provela razmjenu obveznica s privatnim sektorom poznatu pod nazivom Uključivanje privatnog sektora („program UPS-a”). Grčke banke bile su uključene u program UPS-a, tijekom kojeg je grčka vlada ponudila postojećim privatnim imateljima obveznica nove vrijednosne papire (uključujući nove grčke državne obveznice („GDO-ovi”), vrijednosne papire povezane s BDP-om i potvrde o plaćanju povezane s UPS-om koje je izdao Europski fond za financijsku stabilnosti („EFFS”) u zamjenu za postojeće grčke državne obveznice, uz nominalni popust od 53,5 % i duže rokove dospijeća (8). Grčka nadležna tijela objavila su rezultate te razmjene obveznica 9. ožujka 2012. (9). Razmjena je imateljima obveznica prouzročila znatne gubitke (koje je Grčka središnja banka procijenila na u prosjeku 78 % nominalne vrijednosti starih GDO-ova za grčke banke) i potrebe za kapitalom koji su retroaktivno uknjiženi u financijske izvještaje grčkih banaka za 2011.
Tablica 2.
Ukupni gubitci glavnih grčkih banaka koji proizlaze iz UPS-a (u milijunima EUR)
Banke
Nominalni iznos Nominalni iznos GDO-ova (1)
Nominalni iznos kredita povezanih s državom (2)
Ukupni nominalni iznos (3) = (1) + (2)
Gubitak od GDO-ova koji proizlazi iz UPS-a (4)
Gubitak po kreditima povezanima s državom koji proizlazi iz UPS-a (5)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a (6) = (4) + (5)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a /osnovni kapital 1 (10) (prosinac 2011.) (%)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a /ukupna imovina (prosinac 2011.) (%)
GSB
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkog bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 14.
(24)
Budući da su grčke banke bile suočene sa znatnim manjkom kapitala kao posljedicom programa UPS-a i recesije koja još traje, za dokapitalizaciju tih banaka sredstva su osigurana Memorandumom o gospodarskoj i financijskoj politici („MGFP”) drugog programa prilagodbi za Grčku između grčke vlade, Europske unije, Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Europske središnje banke („ESB”) od 11. ožujka 2012. Grčka nadležna tijela procijenila su ukupne potrebe banke za dokapitalizacijom i troškove sanacije koji će se financirati u okviru tog programa na 50 milijardi EUR (11). Taj je iznos izračunan na temelju ispitivanja otpornosti na stres koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od prosinca 2011. do prosinca 2014. („ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.”) koje je provedeno na temelju projekcija gubitaka po kreditima koje je napravilo društvo Blackrock (12). Sredstva za dokapitalizaciju grčkih banaka dostupna su preko GFFS-a. U tablici 3. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke kako proizlazi iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2012.
Tablica 3.
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.: potrebe za kapitalom glavnih grčkih banaka (u milijunima EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (prosinac 2011.) (1)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a (prosinac 2011.) (2)
Rezerviranja povezana s UPS-om (lipanj 2011.) (3)
Bruto kumulativni gubitak Projekcije za kreditni rizik (4)
Pričuve za gubitke po kreditima (prosinac 2011.) (5)
Unutarnje stvaranje kapitala (6)
Ciljni osnovni kapital (prosinac 2014.) (7)
Potrebe za kapitalom (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
GSB
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Poštanska banka (TT banka)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkog bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 8.
(25)
Prema MGFP-u „banke koje podnose održive planove za prikupljanje kapitala dobit će priliku podnijeti zahtjev za javnu potporu i primiti je tako da se čuvaju poticaji privatnom sektoru za dokapitalizaciju i time na najmanju moguću mjeru smanjuje opterećenje za porezne obveznike” (13). Grčka središnja banka utvrdila je da su samo četiri najveće banke (Eurobank, Grčka središnja banka, banka Piraeus i banka Alpha) dostavile održive planove za prikupljanje kapitala (14). One su od GFFS-a primile prvu dokapitalizaciju za premošćivanje u svibnju 2012.
(26)
Domaći depoziti u bankama u Grčkoj smanjili su se za ukupno 37 % od kraja 2009. do lipnja 2012. zbog recesije i političke nesigurnosti. Te su banke morale plaćati veće kamate kako bi pokušale zadržati depozite. Troškovi depozita povećali su se, zbog čega se smanjila neto kamatna marža banaka. Budući da su grčke banke isključene iz financiranja na međubankovnom tržištu, postale su potpuno ovisne o financijskim sredstvima iz Eurosustava (15), od čega je velik dio bio u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država, a koju je odobrila Grčka središnja banka.
(27)
Grčka je 3. prosinca 2012. pokrenula program otkupa za nove GDO-ove dobivene od ulagatelja u okviru programa UPS-a po cijenama od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti (16). Grčke banke sudjelovale su u tom programu otkupa što je kristaliziralo dodatne gubitke u njihovim bilancama s obzirom na to da je većina računovodstvenog gubitka (tj. razlike između tržišne i nominalne vrijednosti) uknjiženog tijekom programa UPS-a postala konačna i nepovratna (17).
(28)
Četiri najveće grčke banke primile su od GFFS-a drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u prosincu 2012.
(29)
U proljeće 2013. dokapitalizacija za premošćivanje četiriju banaka pretvorena je u stalnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, pri čemu GFFS drži više od 80 % udjela u svakoj od četiri banke. Za banke koje su uspjele privući prethodno utvrđeni iznos privatnog kapitala (Banka, Piraeus Bank S.A. i National Bank of Greece S.A.) GFFS je dobio dionice bez glasačkih prava, a privatnim ulagateljima dodijeljeni su varanti na dionice GFFS-a.
(30)
U srpnju 2013. Grčka središnja banka angažirala je savjetnika za provođenje dijagnostičke studije o kreditnim portfeljima svih grčkih banaka. Taj je savjetnik izradio projekcije gubitaka po kreditu („PGK”) za sve domaće kreditne portfelje grčkih banaka te za kredite s grčkim rizikom u inozemnim podružnicama i društvima kćerima za razdoblje od tri i pol godine i za razdoblje cijelog trajanja kredita. Analizom su dobivene projekcije gubitaka po kreditu u dvama makroekonomskim scenarijima, osnovnom i negativnom. Grčka središnja banka procijenila je projekcije gubitaka po kreditu za inozemne kreditne portfelje upotrijebivši podatke dobivene od savjetnika.
(31)
Na temelju procjene projekcija gubitaka po kreditu koju je proveo Savjetnik Grčka središnja banka pokrenula je u jesen 2013. novo ispitivanje otpornosti na stres („ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.”) kako bi procijenila stabilnost kapitalne pozicije grčkih banaka u osnovnim i u negativnim uvjetima. Grčka središnja banka provela je procjenu potreba za kapitalom uz tehničku pomoć drugog savjetnika.
(32)
Ključni dijelovi procjene potreba za kapitalom u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. bile su: i. projekcije prognoze gubitaka po kreditu (18) za kreditne portfelje banaka na konsolidiranoj osnovi za grčki rizik i inozemni rizik, bez postojećih kreditnih pričuva; i ii. procijenjena operativna profitabilnost banaka za razdoblje od lipnja 2013. do prosinca 2016. na temelju konzervativne prilagodbe planova restrukturiranja koji su Grčkoj središnjoj banci dostavljeni tijekom četvrtog tromjesečja 2013. U tablici 4. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke na konsolidiranoj osnovi prema osnovnom scenariju za to ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.
Tablica 4.
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.: potrebe za kapitalom grčkih banaka na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju (u milijunima EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (lipanj 2013.) (1)
Pričuve za gubitke po kreditima (lipanj 2013.) (2)
PGK za grčki rizik (3)
PGK za inozemni rizik (19) (4)
Unutarnje stvaranje kapitala (5)
Stopa osnovnog kapitala u ispitivanju otpornosti na stres (prosinac 2016.) (6)
Potrebe za kapitalom (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
GSB (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Izvor:
Grčka središnja banka, Ispitivanje otpornosti na stres grčkog bankarskog sektora iz 2013., ožujak 2014., str. 42.
(33)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2014. rezultate ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. i zahtijevala od banaka da dostave svoje planove za prikupljanje kapitala do sredine travnja 2014. kako bi se obuhvatile potrebe za kapitalom u okviru osnovnog scenarija.
(34)
Od kraja ožujka 2013. do početka svibnja 2014. banke su nastavile povećavati kapital.
2.1.2. Korisnik
(35)
Banka pruža univerzalne bankarske usluge uglavnom u Grčkoj i u jugoistočnoj Europi (Cipru, Rumunjskoj, Bugarskoj, Srbiji, Albaniji i bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji) te u Ujedinjenoj Kraljevini. Ona nudi čitav raspon bankarskih i financijskih proizvoda i usluga stanovništvu i poduzećima. Banka posluje sa stanovništvom, poslovnim i privatnim subjektima, pruža usluge upravljanja imovinom, riznice i investicijskog bankarstva. Sjedište banke nalazi se u Grčkoj i njezine su dionice uvrštene na Atenskoj burzi. Banka je 30. rujna 2012. imala ukupno 17 119 zaposlenika, od kojih je oko trećina bila zaposlena u jugoistočnoj Europi i Ujedinjenoj Kraljevini, dok su preostale dvije trećine bile zaposlene u Grčkoj (22).
(36)
Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i kredite povezane s državom u nominalnom iznosu od 6 043 milijuna EUR. Njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 4 786 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. (23) Tijekom programa otkupa iz prosinca 2012. Banka je prodala nove GDO-ove koje je dobila u okviru UPS-a po cijeni znatno nižoj od njihove nominalne vrijednosti. Tom su prodajom stvoreni gubitci od novih GDO-ova.
(37)
Ključni podaci za Banku iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. (konsolidirani podaci) prikazani su u tablici 5.
Tablica 5.
Ključni podaci o banci Alpha za 2010., 2011., 2012. i 2013.
Dobit i gubitak
(u milijunima EUR)
2010.
2011.
2012.
Pro forma za 2012.
(uključujući Emporiki)
2013.
(uključujući Emporiki)
Neto kamatni prihodi
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Ukupan operativni prihod
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Ukupni operativni troškovi
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Prihodi prije rezerviranja
1 101
1 187
327
80
918
Gubitci od umanjenja vrijednosti za pokriće kreditnog rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Gubitci od umanjenja vrijednosti GDO-ova i kredita koji ispunjuju uvjete za UPS
-
-4 789
-
-
-
Negativni goodwill
3 283
Neto dobit/gubitak
86
-3 810
-1 086
n/p
2 922
Odabrani podaci o obujmu
(u milijunima EUR)
2010.
2011.
2012.
Pro forma za 2012.
(uključujući Emporiki)
2013.
(uključujući Emporiki)
Ukupni krediti i predujmovi klijentima (neto)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Depoziti
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Ukupna imovina
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Ukupni vlasnički kapital (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Izvori:
2013.: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pro forma za 2012.: Plan restrukturiranja banke Alpha, lipanj 2014., str. 24.
2012. i 2011.: Financijski rezultati 2012. - konsolidirani financijski izvještaji: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010.: Financijski rezultati 2011. - konsolidirani financijski izvještaji: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
U tablici 5. prikazano je da je osim golemih gubitaka uknjiženih 2011. zbog programa UPS-a (4 786 milijuna EUR (25)) Banka pretrpjela pad prihoda (prouzročen, među ostalim, većim troškovima depozita) te visoke i sve veće gubitke od umanjenja vrijednosti u svojim kreditnim portfeljima u Grčkoj i u inozemstvu. U pogledu likvidnosti Banka je pretrpjela veliku štetu od odljeva depozita i njezin je omjer kredita i depozita dosegao 152 % 31. prosinca 2011. (26), dok je 34 % njezine bilance na taj datum financirao Eurosustav (27).
(39)
U okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. Grčka središnja banka procijenila je potrebe Banke za kapitalom na 262 milijuna EUR za osnovni scenarij.
(40)
U ožujku 2014. Banka je nastavila s povećanjem kapitala od 1,2 milijarde EUR kako bi pokrila potrebe za kapitalom navedene u uvodnoj izjavi 39. i otplatila povlaštene dionice koje drži Grčka u iznosu od 940 milijuna EUR (28). Za razliku od povećanja kapitala Eurobanke u travnju 2014., GFFS se nije obvezao unijeti kapital u okviru povećanja kapitala Banke u slučaju nedovoljne potražnje privatnih ulagatelja. Potonje povećanje kapitala ostvareno je u obliku ponude vlasničkog kapitala bez prava prvokupa (tj. povećanje kapitala s ukidanjem prava prvokupa dioničara) međunarodnim ulagateljima i javne ponude u Grčkoj. Cijena upisa određena je na 0,66 EUR po dionici.
(41)
Nakon povećanja kapitala Banka je 17. travnja 2014. objavila da je Grčkoj isplatila povlaštene dionice u ukupnom iznosu od 940 milijuna EUR.
2.2. BANKARSKO POSLOVANJE U GRČKOJ KOJE JE PREUZELA BANKA
2.2.1. Preuzimanje banke Emporiki
(42)
Banka Emporiki osnovana je 1882.
(43)
U 2000. grupacija Crédit Agricole najprije je stekla udjel u banci Emporiki od 6,7 %. Banka Emporiki postala je društvo kći banke Crédit Agricole 2006. kad je ona stekla kontrolni udjel. U to vrijeme banka Crédit Agricole povećala je svoj udjel u banci Emporiki na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki poslovala je u svim bankarskim sektorima (poslovanje sa stanovništvom, poslovno bankarstvo) te u područjima investicijskog bankarstva, upravljanja portfeljom i općih financijskih usluga. Svoje usluge nudila je u Grčkoj preko svoje mreže od 323 podružnice i u inozemstvu preko svoje podružnice na Cipru te preko društava kćeri na Cipru, u Bugarskoj, Albaniji i Rumunjskoj. (29) Banka je 31. prosinca 2012. imala 4 230 zaposlenika.
(45)
Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i druge prihvatljive vrijednosne papire u nominalnom iznosu od 766 milijuna EUR. Kako je prikazano u tablici 2., njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 590 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. Kako je prikazano u tablici 3., potrebe banke Emporiki za kapitalom procijenjene su na 2 475 milijuna EUR i izračunane su na temelju ispitivanja otpornosti na stres iz 2012. koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od 31. prosinca 2011. do 31. prosinca 2014., a koje je provedeno na temelju prognoze gubitaka po kreditima koju je napravilo društvo Blackrock.
(46)
GFFS je 12. listopada 2012. odobrio Banci preuzimanje banke Emporiki od banke Crédit Agricole S.A.
(47)
Crédit Agricole i Banka potpisali su 16. listopada 2012.„Sporazum o kupoprodaji dionica od 16. listopada 2012. između banke Crédit Agricole S.A. i banke Alpha Bank S.A. u pogledu kupoprodaje banke Emporiki Bank of Greece S.A.” Nakon dovršetka financijske dubinske analize Crédit Agricole unio je kapital u ukupnom iznosu od 2 893 milijuna EUR, dok je u potpunosti upisao konvertibilne obveznice koje je izdala Banka u iznosu od 150 milijuna EUR (30). Banka je zatim trebala preuzeti u potpunosti dokapitaliziranu banku Emporiki za jedan euro. U skladu sa sporazumom o kupoprodaji Banka nije preuzela inozemna društva kćeri banke Emporiki, koja su ostala u okviru banke Crédit Agricole, osim ciparske podružnice banke Emporiki, koja je činila 0,5 milijardi EUR imovine i koja je bila dio imovine koju je Banka preuzela.
(48)
Nakon što je banku Emporiki dokapitalizirala banka Crédit Agricole, 31. prosinca 2012. njezina stopa adekvatnosti kapitala iznosila je 17,6 %, dok je stopa osnovnog kapitala iznosila 13,5 %.
(49)
Banka je 1. veljače 2013. objavila dovršetak prijenosa cjelokupnog temeljnog kapitala banke Emporiki Banci (31).
(50)
Ključni podaci za banku Emporiki iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. prikazani su u tablici 6.
Tablica 6.
Ključni podaci o banci Emporiki za 2010., 2011., 2012. i 2013.
U milijardama EUR
31. prosinca 2010.
(konsolidirano)
31. prosinca 2011.
(konsolidirano)
Prosinac 2012.
(imovina koju je stekla Banka)
Siječanj 2013.
(imovina koju je stekla Banka)
Ukupna imovina
26,78
21,7
19,5
18,2
Ukupni bruto krediti i predujmovi klijentima
24
23,48
19,85
19,8
Rezerviranja
2,8
4,4
5
5
Obveze prema kupcima
12,2
11,3
12,68
12,9
Financiranje iz Eurosustava
0,3
1,77
1,2
1,2
Ukupni vlasnički kapital
0,9
0,9
1,73
2,3
Gubitak nakon oporezivanja
-0,87
-1,76
-1,5
Neto krediti/depoziti
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Izvori:
siječanj 2013.: Rezultati banke Alpha za financijsku godinu 2012., prezentacija od 27. ožujka 2013. (dostupno na internetu na: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
prosinac 2012.: Ključni pokazatelji o bankama Alpha i Emporiki, dostupno na internetu na: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011. i 2010.: Konsolidirani financijski izvještaji banke Emporiki na dan 31. prosinca 2011.
2.2.2. Preuzimanje odabranih obveza triju zadružnih banaka
(51)
Grčka središnja banka odlučila je 8. prosinca 2013. nastaviti sanaciju triju zadružnih banaka, banke Dodecanese, banke Evia i banke Western Macedonia.
(52)
Grčka središnja banka nastavila je postupak kupovine i preuzimanja (32) u kojem bi se svi depoziti, uključujući međubankovne depozite, te potraživanja i obveze prema Grčkom jamstvenom fondu za depozite i ulaganja prenijeli na stjecatelja, ali ne i krediti. Grčka središnja banka obratila se četirima sistemski značajnim bankama jer je, prema mišljenju Grčke središnje banke, depozite potrebno prenijeti u potpuno dokapitalizirane institucije. Samo su Banka i Eurobank 5. prosinca 2013. dostavili obvezujuće ponude. Grčka središnja banka smatrala je da ponuda Banke ima prednost. Banka je ponudila naknadu u iznosu od 2,1 % prenesenih depozita.
2.2.2.1. Banka Dodecanese
(53)
Banka Dodecanese osnovana je 1994.
(54)
Grčka središnja banka zatražila je 22. srpnja 2013. od banke Dodecanese da ponovno uspostavi svoju stopu osnovnog kapitala. Banka Dodecanese nastavila je s povećanjem kapitala javnom ponudom svojih dionica. U skladu s prospektom stopa osnovnog kapitala banke Dodecanese, izračunana na temelju financijskih podataka te banke na dan 30. lipnja 2013., procijenjena je na 3,5 % te je stoga bila niža od minimalnih zahtjeva koji se odnose na adekvatnost kapitala, a koje je odredila Grčka središnja banka. Međutim, prikupljanjem kapitala nije se uspjelo privući ulagatelje u dovoljnoj mjeri.
(55)
Stoga je Grčka središnja banka 8. prosinca 2013. nastavila sanaciju banke Dodecanese. Dozvola banke Dodecanese povučena je i nad bankom je pokrenut postupak likvidacije (33). Odabrane obveze banke Dodecanese prenesene su na Banku (34). Prema mišljenju Grčke središnje banke (35) fer vrijednost prenesene imovine iznosila je oko 6 milijuna EUR, dok je fer vrijednost prenesenih obveza iznosila 255 milijuna EUR, pri čemu razlika čini manjak financijskih sredstava (36) u iznosu od 249 milijuna EUR. Manjak financijskih sredstava pokriven je iz GFFS-a u skladu s člankom 63.D stavkom 13. Zakona 3601/2007. U prosincu 2013. GFFS je isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava, odnosno 166 milijuna EUR, u obliku obveznica EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos od 83 milijuna EUR platiti nakon što se manjak financijskih sredstava konačno odredi. Grčka središnja banka odredila je 16. lipnja 2014. konačan manjak financijskih sredstava banke Dodecanese u iznosu od 258,5 milijuna EUR. GFFS će pokriti neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava.
(56)
Banka Dodecanese imala je 30. rujna 2013. 132 zaposlenika i 11 podružnica. U okviru likvidacije Banka nije preuzela nijednu podružnicu banke Dodecanese, ali je navela da će i dalje biti fizički prisutna u područjima u kojima se mreža ne preklapa (odnosno na četirima otocima na kojima nema drugih banaka) uzimanjem u zajam četiriju malih podružnica kojima upravlja likvidator. Zaposlenici banke Dodecanese otpušteni su te je neke od njih Banka ponovno zaposlila.
2.2.2.2. Banka Evia
(57)
Banka Evia osnovana je 1995.
(58)
Grčka središnja banka zatražila je 22. srpnja 2013. od banke Evia da ponovno uspostavi svoju stopu osnovnog kapitala. Banka Evia nastavila je s povećanjem kapitala javnom ponudom svojih dionica. U skladu s prospektom stopa osnovnog kapitala banke Evia, izračunana na temelju financijskih podataka te banke na dan 30. lipnja 2013., procijenjena je na 1,8 % te je stoga bila niža od minimalnih zahtjeva koji se odnose na adekvatnost kapitala, a koje je odredila Grčka središnja banka. Međutim, prikupljanjem kapitala nije se uspjelo privući ulagatelje u dovoljnoj mjeri.
(59)
Stoga je Grčka središnja banka 8. prosinca 2013. nastavila sanaciju banke Evia. Dozvola banke Evia povučena je i nad bankom je pokrenut postupak likvidacije (37). Odabrane obveze banke Evia prenesene su na Banku (38). Prema mišljenju Grčke središnje banke (39) fer vrijednost prenesene imovine iznosila je 2 milijuna EUR, dok je fer vrijednost prenesenih obveza iznosila 98 milijuna EUR, pri čemu razlika čini manjak financijskih sredstava u iznosu od 96 milijuna EUR. Manjak financijskih sredstava pokriven je iz GFFS-a u skladu s člankom 63.D stavkom 13. Zakona 3601/2007. U prosincu 2013. GFFS je isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava, odnosno 64 milijuna EUR, u obliku obveznica EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos od 32 milijuna EUR platiti nakon što se manjak financijskih sredstava konačno odredi. Grčka središnja banka odredila je 16. lipnja 2014. konačan manjak financijskih sredstava banke Evia u iznosu od 105 milijuna EUR. GFFS će pokriti neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava.
Banka Evia imala je 30. rujna 2013. 59 zaposlenika i 4 podružnice. Banka nije preuzela nijednu podružnicu banke Evia. Zaposlenici banke Evia otpušteni su te je neke od njih Banka ponovno zaposlila.
2.2.2.3. Banka Western Macedonia
(60)
Razvojna kreditna zadruga prefekture Kozani osnovana je 1995. Zadruga je 2008. poslovala pod novim nazivom „Cooperative Bank of Western Macedonia”.
(61)
Grčka središnja banka zatražila je 22. srpnja 2013. od banke Western Macedonia da ponovno uspostavi svoju stopu osnovnog kapitala. Banka Western Macedonia nastavila je s povećanjem kapitala javnom ponudom svojih dionica. U skladu s prospektom stopa osnovnog kapitala banke Western Macedonia, izračunana na temelju financijskih podataka te banke na dan 30. rujna 2013., procijenjena je na 11 % te je stoga bila niža od minimalnih zahtjeva koji se odnose na adekvatnost kapitala, a koje je odredila Grčka središnja banka. Međutim, prikupljanjem kapitala nije se uspjelo privući ulagatelje u dovoljnoj mjeri.
(62)
Stoga je Grčka središnja banka 8. prosinca 2013. nastavila sanaciju banke Western Macedonia. Dozvola banke Western Macedonia povučena je i nad bankom je pokrenut postupak likvidacije (40). Odabrane obveze banke Western Macedonia prenesene su na Banku (41). Prema mišljenju Grčke središnje banke (42) fer vrijednost prenesene imovine iznosila je 2 milijuna EUR, dok je fer vrijednost prenesenih obveza iznosila 84 milijuna EUR, pri čemu razlika čini manjak financijskih sredstava u iznosu od 82 milijuna EUR. Manjak financijskih sredstava pokriven je iz GFFS-a u skladu s člankom 63.D stavkom 13. Zakona 3601/2007. U prosincu 2013. GFFS je isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava, odnosno 55 milijuna EUR, u obliku obveznica EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos od 27 milijuna EUR platiti nakon što se manjak financijskih sredstava konačno odredi.
(63)
Banka Western Macedonia imala je 30. rujna 2013. 36 zaposlenika i 3 podružnice. Banka nije preuzela nijednu podružnicu banke Western Macedonia. Zaposlenici banke Western Macedonia otpušteni su te je neke od njih Banka ponovno zaposlila.
(64)
Ključni podaci o trima zadružnim bankama prikazani su u tablici 7.
Tablica 7.
Ključni podaci o trima zadružnim bankama (u milijunima EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 % * (C)
Fer vrijednost prenesene imovine
Fer vrijednost prenesenih obveza
od čega preneseni depoziti
Početni manjak financijskih sredstava
Naknada
(2,1 % prenesenih depozita)
Banka Dodecanese
6
255
255
249
5
Banka Evia
2
98
95
96
2
Banka Western Macedonia
2
84
82
82
2
Ukupno
427
9
Izvori:
Odluke 97/1, 97/2, 97/3 od 8.2.2013. Odbora za kredite i osiguranje Grčke središnje banke.
Odluke 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 od 8.12.2013. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.
2.2.3. Preuzimanje banke Citibank Greece
(65)
Citibank International osnovan je 1812. Citibank je osnovan u Grčkoj 1964., prije svega za potrebe pomorskog i poslovnog sektora. Citibank Greece počeo se 1980. širiti na poslovanje sa stanovništvom. Citibank Greece trenutačno posluje u segmentu poslovanja sa stanovništvom i u segmentu poslovnog bankarstva te u zemlji ima mrežu od 20 poslovnica.
(66)
GFFS je 29. svibnja 2014. od Banke dobio zahtjev za odobrenje preuzimanja banke Citibank Greece, uključujući Diners Club Greece („Diners”) (43).
(67)
Banka je izjavila da namjerava kupiti aktivnosti banke Citibank Greece, uključujući potrošačke kredite (za ukupan neto iznos od 442 milijuna EUR i 1 115 milijuna EUR loših kredita koji su u potpunosti otpisani), depozite klijenata (u ukupnom iznosu od 1 067 milijuna EUR), imovinu pod upravljanjem (1 186 milijuna EUR), podružnice za poslovanje sa stanovništvom, mrežu bankomata (44) i zaposlenike (45). Nadalje, Banka je izjavila da namjerava kupiti 100 % redovnih dionica Dinersa.
(68)
Cijena je određena na 2 milijuna EUR.
(69)
GFFS je 5. lipnja 2014. Banci odobrio preuzimanje banke Citibank Greece.
2.3. MJERE POTPORE
2.3.1. Mjere potpore odobrene Banci u okviru programa potpore grčkim bankama (mjere L1 i A)
(70)
Banka je primila nekoliko oblika potpore u okviru programa potpore grčkim bankama, mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica.
2.3.1.1. Državna potpora za likvidnost dodijeljena u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(71)
Banka je ostvarila te i dalje ostvaruje korist od potpore u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica. Ta će se potpora u ovoj Odluci navoditi kao „mjera L1”. Jamstva odobrena Banci 30. studenoga 2011. iznosila su oko 14,0 milijardi EUR. Banka je 30. rujna 2011. primila zajmove u obliku državnih obveznica u iznosu od 1,6 milijardi EUR (46).
(72)
U okviru plana restrukturiranja Banke koji su grčka nadležna tijela dostavila Komisiji 12. lipnja 2014., grčka nadležna tijela obavijestila su o svojoj namjeri da nastave odobravati jamstva i izdavati zajmove u državnim obveznicama u okviru programa potpore grčkim bankama tijekom razdoblja restrukturiranja.
2.3.1.2 Državna dokapitalizacija dodijeljena u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A)
(73)
Banka je u svibnju 2009. primila dokapitalizaciju od 940 milijuna EUR (mjera A) u okviru mjere dokapitalizacije programa potpore grčkim bankama. Ta je dokapitalizacija iznosila oko 2 % rizikom ponderirane imovine (47) („RWA”) kojom je Banka raspolagala u to vrijeme.
(74)
Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica koje je upisala Grčka, s kuponom od 10 % i dospijećem od pet godina.
(75)
Banka je 17. travnja 2014. isplatila povlaštene dionice, kako je opisano u uvodnoj izjavi 41.
2.3.2. Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(76)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama iznimna je mjera kojom se solventnim financijskim institucijama suočenima s privremenim problemima u pogledu likvidnosti omogućava primanje financijskih sredstava iz Eurosustava, pri čemu ta operacija nije dio jedinstvene monetarne politike. Kamatna stopa koju financijska institucija plaća za likvidnosnu pomoć iznosi […] (48) baznih bodova više od kamate koju plaća Središnjoj banci za redovno refinanciranje.
(77)
Grčka središnja banka nadležna je za program likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama, što znači da sve troškove i rizike koji proizlaze iz pružanja te pomoći snosi Grčka središnja banka. Grčka je Grčkoj središnjoj banci odobrila državno jamstvo koje se primjenjuje na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koji je odobrila Grčka središnja banka (49). Donošenjem članka 50. stavka 7. Zakona 3943/2011, kojim je izmijenjen članak 65. stavak 1. Zakona 2362/1995, ministru financija omogućeno je odobravanje jamstava u ime države Grčkoj središnjoj banci kako bi se zaštitila potraživanja Grčke središnje banke prema kreditnim institucijama. Banke koje ostvaruju korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama moraju državi plaćati naknadu za jamstvo u vrijednosti […] baznih bodova.
(78)
Banka je 31. prosinca 2011. ostvarila korist od 6,7 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (50), dok je od 31. prosinca 2012. Banka od te pomoći ostvarila korist od 23,6 milijardi EUR (51).
2.3.3. Mjere potpore odobrene Banci preko GFFS-a (mjere B1, B2, B3 i B4)
(79)
Banka je od 2012. ostvarila korist od niza mjera potpore u obliku kapitala koje je dodijelio GFFS. U tablici 8. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 8.
Mjere potpore u obliku kapitala odobrene Banci preko GFFS-a
1. dokapitalizacija za premošćivanje - svibanj 2012.
2. dokapitalizacija za premošćivanje - prosinac 2012.
Pismo o preuzimanju obveze - prosinac 2012.
Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. - svibanj 2013.
Mjera
B1
B2
B3
B4
Iznos
(u milijunima EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(80)
U uvodnim izjavama 14. do 32. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha (52) naveden je detaljan opis prve dokapitalizacije za premošćivanje iz svibnja 2012. (mjera B1). Kontekst i glavna obilježja te mjere objašnjeni su u ovom odjeljku.
(81)
GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio dopis u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke iznosom od najviše 1,9 milijarde EUR.
(82)
U okviru mjere B1 GFFS je 28. svibnja 2012. Banci prenio obveznice EFFS-a u iznosu od 1,9 milijardi EUR u skladu s odredbama o dokapitalizacijama za premošćivanje iz Zakona 3864/2010 o uspostavi GFFS-a („Zakon o GFFS-u”). Obveznice EFFS-a prenesene Banci bile su obveznice EFFS-a s promjenjivom kamatnom stopom s rokom dospijeća od šest i deset godina i datumom izdavanja 19. travnja 2012. Komisija je u uvodnoj izjavi 48. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha utvrdila da je „dokapitalizacija za premošćivanje zaključena 28. svibnja 2012. provedba obveze preuzete u pismu o preuzimanju obveze te stoga predstavlja nastavak iste potpore”. Grčka središnja banka izračunala je i iznose iz pisma o preuzimanju obveze i iznose iz prve dokapitalizacije za premošćivanje kako bi osigurala da je Banka ostvarila ukupnu stopu kapitala od 8 % na dan 31. prosinca 2011., datum retroaktivnog knjiženja dokapitalizacije za premošćivanje u poslovne knjige Banke. Kako je vidljivo iz tablice 3., mjerom B1 obuhvaćen je tek ograničen dio ukupnih potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. Banka je trebala prikupiti dodatni kapital u okviru budućeg povećanja kapitala, a dokapitalizacija za premošćivanje bila je namijenjena samo očuvanju prihvatljivosti Banke za financiranje koje osigurava ESB do provedbe tog povećanja kapitala.
(83)
Za razdoblje od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje do datuma konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u redovne dionice i druge konvertibilne financijske instrumente, u sporazumu između Banke i GFFS-a prije upisa propisano je da će Banka GFFS-u platiti godišnju naknadu u iznosu od 1 % nominalne vrijednosti obveznica EFFS-a te da se sve isplate kupona i kamate obračunane na obveznice EFFS-a za to razdoblje smatraju dodatnim unosom kapitala GFFS-a u Banku (53).
2.3.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(84)
Banka je u jesen 2012. uknjižila dodatne gubitke. Njezin se kapital stoga ponovno smanjio na razinu ispod minimalnih kapitalnih zahtjeva za prihvatljivost za financiranje koje osigurava ESB.
(85)
Kao posljedica toga došlo je do potrebe za drugom dokapitalizacijom za premošćivanje. GFFS je 21. prosinca 2012. proveo drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 042 milijuna EUR (mjera B2), koji je ponovno isplaćen prijenosom obveznica EFFS-a Banci.
2.3.3.3. Pismo o preuzimanju obveze od 21. prosinca 2012. (mjera B3)
(86)
Uz drugu dokapitalizaciju za premošćivanje, GFFS je Banci 21. prosinca 2012. dostavio pismo o preuzimanju obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata, i to u ukupnom iznosu od 1 629 milijuna EUR (mjera B3).
(87)
Ukupan iznos dviju dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dodatnog iznosa na koji se obvezao u prosincu 2012. (mjera B3) značio je da se GFFS obvezao namiriti ukupne potrebe za kapitalom utvrđene u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2012. (4 571 milijuna EUR (54)).
2.3.3.4. Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B4)
(88)
Na glavnoj skupštini dioničara Banke od 16. travnja 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke. Banka je 1. svibnja 2013. objavila punu provedbu ponude prava u iznosu od 457 milijuna EUR i pokretanje privatnog plasmana u iznosu od najviše 93 milijuna EUR po cijeni od 0,44 EUR po novoj dionici (55).
(89)
Banka je 3. lipnja 2013. objavila dovršetak izdavanja prava na dionice i punu raspodjelu dionica ponuđenih u privatnom plasmanu (56). Ukupno sudjelovanje privatnih ulagatelja u povećanju temeljnog kapitala Banke stoga je dosegnulo 550 milijuna EUR.
(90)
Istog je datuma Banka objavila i da će GFFS upisati 9 138 636 364 dionica po cijeni od 0,44 EUR po dionici. Kao rezultat toga, dokapitalizacijom iz proljeća 2013. GFFS je u Banku unio kapital u ukupnom iznosu od 4 021 milijun EUR u obliku redovnih dionica (mjera B4). Navedeni je iznos jednak zbroju mjera B1, B2 i B3 nakon odbitka iznosa ulaganja privatnih ulagatelja. Na temelju dionica koje drži, GFFS ima ograničeno glasačko pravo jer privatni ulagatelji u povećanju kapitala ukupno čine 12 %. U Zakonu o GFFS-u navedeno je da će privatni ulagatelji zadržati kontrolu nad Bankom ako unesu više od 10 % kapitala koji je Banci potreban. Međutim, GFFS zadržava puna glasačka prava u donošenju ključnih korporativnih odluka.
(91)
Povećanjem temeljnog kapitala Banke (mjera B4) prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) pretvorene su u trajnu dokapitalizaciju te je djelomično provedena obveza u pogledu odobravanja dodatne potpore u obliku kapitala (mjera B3).
(92)
Cijena novih dionica utvrđena je na 50 % prosječne cijene dionica, ponderirane s obzirom na opseg trgovanja, tijekom 50 dana trgovanja prije određivanja cijene Kao rezultat spajanja dionica (eng. reverse stock split) (57) koje je dogovoreno na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara 16. travnja 2012. (58) cijena novih dionica određena je na 0,44 EUR po dionici.
(93)
Odmah nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. GFFS je postao većinski dioničar Banke s udjelom od 83,66 % (59). GFFS je izdao 1 233 503 482 varanta i odobrio privatnim ulagateljima jedan varant za svaku upisanu dionicu bez naknade (60). Na temelju svakog varanta daje se pravo na kupnju 7,40 dionica GFFS-a u odabranim razdobljima i po odabranim izvršnim cijenama. Datum prvog izvršenja bio je 10. prosinca 2013. te se nakon toga varanti mogu izvršiti dvaput godišnje do 10. prosinca 2017. Izvršna cijena jednaka je cijeni upisa od 0,44 EUR uvećanoj za godišnju kamatnu stopu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i zatim 8 % efektivno za posljednjih šest mjeseci) (61).
(94)
U Zakonu o GFFS-u, kako je izmijenjen 2014., navodi se da se samo izvršne cijene varanata mogu prilagoditi u slučaju izdavanja prava na dionice. Osim toga, svaka prilagodba izvršit će se ex post i samo do iznosa realiziranih prihoda od prodaje prava prvokupa GFFS-a. Prilagodba nije predviđena u slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa.
2.3.4. Mjere državne potpore za tri zadružne banke
(95)
Kako je već navedeno u odjeljku 2.2.2., Grčka središnja banke procijenila je manjak financijskih sredstava banke Dodecanese na 249 milijuna EUR, banke Evia na 96 milijuna EUR i banke Western Macedonia na 82 milijuna EUR. Stoga je ukupni iznos manjka financijskih sredstava procijenjen na 427 milijuna EUR. Taj je manjak pokrio GFFS koji je Banci dodijelio obveznice EFFS-a u odgovarajućem iznosu.
2.4. PLAN RESTRUKTURIRANJA
(96)
Grčka je 12. lipnja 2014. dostavila plan restrukturiranja Banke u kojem je objašnjeno na koji način Banka, kao spojeni subjekt nastao preuzimanjem banke Emporiki i depozita triju zadružnih banaka, namjerava ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost.
2.4.1. Domaće poslovanje
(97)
U okviru plana restrukturiranja Banka će se usredotočiti na svoje osnovne bankarske djelatnosti u Grčkoj. Iako je njezino inozemno poslovanje činilo više od 20 % ukupne imovine u prosincu 2009. i 15 % ukupne imovine u lipnju 2013. (62), taj bi se udjel krajem 2018. trebao smanjiti na oko […] (63).
(98)
Glavni je prioritet Banke ponovno uspostaviti profitabilno i održivo bankarsko poslovanje u Grčkoj. U tu svrhu plan restrukturiranja uključuje niz mjera kojima se namjeravaju poboljšati operativna učinkovitost i neto kamatna marža Banke te mjere kojima se poboljšavaju njezina kapitalna pozicija i struktura bilance.
(99)
U pogledu operativne učinkovitosti Banka je već započela s opsežnim programom racionalizacije davno prije preuzimanja banke Emporiki i triju zadružnih banaka. Od 31. prosinca 2010. do 30. rujna 2012. Banka je smanjila svoju fizičku prisutnost u Grčkoj. Broj svojih podružnica smanjila je s 458 u 2010. na 426 u 2012. (64), a smanjila je i radnu snagu u bankarskim i nebankarskim djelatnostima u Grčkoj za nekoliko stotina zaposlenika tijekom istog razdoblja (65).
(100)
Od prosinca 2012. do prosinca 2017. Banka planira dodatno smanjiti broj podružnica u Grčkoj sa 739 na […]. Broj zaposlenika u bankarskim i nebankarskim djelatnostima u Grčkoj smanjit će se s 11 435 na […] (66).
(101)
Povećanje učinkovitosti u smislu podružnica i zaposlenika pomoći će smanjenju ukupnog troška poslovanja Banke u Grčkoj za […] % s 1 345 milijuna EUR na pro-forma osnovi u 2012. na […] milijuna u 2017. (67). Posljedično, očekivani omjer troškova i prihoda bankarskog poslovanja u Grčkoj smanjit će se na manje od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja.
(102)
U planu restrukturiranja opisano je i na koji će način Banka smanjiti svoje troškove financiranja, što je presudno za ponovnu uspostavu održivosti. Banka očekuje da će moći plaćati niže kamatne stope na svoje depozite na temelju stabilnijeg okruženja i posebno na temelju predviđene stabilizacije i oporavka grčkog gospodarstva, za koje se očekuje da će se ponovno poboljšati od 2014. nadalje. Očekuje se da će se u Grčkoj smanjiti kamate na depozite (prosjek oročenih depozita, depozita po viđenju i stopa štednje). To će se smanjenje uglavnom postići plaćanjem znatno nižih stopa na oročene depozite. Slično tome, oslanjanje Banke na likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i šire financiranje iz Eurosustava smanjit će se s 32 % njezine ukupne imovine u 2012. na […] % u 2017. (68).
(103)
U planu restrukturiranja predviđeno je i da će Banka ojačati svoju bilancu. Njezin omjer kredita i depozita u Grčkoj smanjit će se na […] % u 2018. (smanjenje sa 131 % u 2012. (69)), dok će se njezina adekvatnost kapitala i dalje poboljšavati.
(104)
Još je jedan od prioriteta Banke upravljanje lošim kreditima. Banka će poboljšati svoje kreditne postupke u pogledu davanja novih kredita (bolja pokrivenost kolaterala, smanjena ograničenja) i upravljanja lošim kreditima. Omjer loših kredita dosegnut će […] % u 2014., a zatim će se početi smanjivati, uz očekivanu stopu od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja (70). Trošak rizika (umanjenja) smanjit će se na pro-forma osnovi s 2 799 milijuna EUR u 2012. (tj. uključujući banku Emporiki) na […] milijuna EUR u 2018. (71) kao posljedica oporavka grčkoga gospodarstva.
(105)
Poboljšanje operativne učinkovitosti, povećanje neto kamatne marže i smanjenje troška rizika Banci će omogućiti Banci da od 2015. bude profitabilna u Grčkoj. […]. Njezin povrat na kapital u Grčkoj dosegnut će […] % 2018. (72).
2.4.2. Međunarodno bankarsko poslovanje
(106)
Banka je već počela razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Svoje ukrajinsko društvo kći prodala je u kolovozu 2013. Broj podružnica u jugoistočnoj Europi smanjen je sa 622 u 2009. na 488 u 2012. (73).
(107)
Banka će nastaviti restrukturirati i razduživati svoju međunarodnu mrežu. Banka namjerava ograničiti veličinu svoje međunarodne imovina na […] milijarde EUR. Kako bi ispunila taj cilj, Banka će razmotriti kombiniranje otuđenja ili razduživanja svojeg portfelja. Planirana veličina međunarodne imovine Banke predstavlja smanjenje njezine inozemne imovine za […] % na dan 31. prosinca 2012. […].
(108)
U planu restrukturiranja istaknuta je potreba za smanjenjem ovisnosti inozemnih društava kćeri o grčkom matičnom društvu u pogledu likvidnosnih pozicija. Financiranje inozemnih društava kćeri unutar grupe smanjit će se s 4 172 milijuna EUR na […] milijuna EUR od 2013. do 2017. (74).
(109)
Kako bi poboljšala profitabilnost svojeg poslovanja u inozemstvu, Banka planira provesti program znatnog smanjenja troškova u međunarodnoj mreži, uz smanjenje broja podružnica i zaposlenika. Na primjer, u […] će se zatvoriti […] od […] podružnica, dok će se broj zaposlenika smanjiti za […] (-[…]) od 2012. do 2018. (75).
(110)
Kao rezultat toga, povrat na kapital dosegnut će […] (76).
2.4.3. Prikupljanje privatnog kapitala i doprinos postojećih dioničara i podređenih vjerovnika
(111)
Banka je uspješno prikupila znatan iznos kapitala na tržištu i time smanjila iznos državne potpore koji joj je potreban.
(112)
Banka je najprije 2009. prikupila privatni kapital izdavanjem prava na dionice u iznosu od 986 milijuna EUR (77). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 89., Banka je uspjela prikupiti i kapital od privatnih ulagatelja u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. Osim toga, udjeli prethodno postojećih dioničara znatno su razvodnjeni zbog dokapitalizacije iz proljeća 2013. s obzirom na to da je GFFS dobio 83,66 % dionica Banke nakon dokapitalizacija iz proljeća 2013., nakon čega je prethodno postojećim dioničarima preostalo samo 4,9 % udjela. Od 2008. nisu isplaćene dividende u novcu.
(113)
Banka je u ožujku 2014. na tržištu prikupila 1,2 milijarde EUR kapitala kako bi pokrila potrebe za dodatnim kapitalom i otplatila povlaštene dionice koje drži Grčka. Navedene nove dionice izdane su po višoj cijeni po dionici od one koju je platio GFFS u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(114)
Banka je 20. travnja 2012. ponudila otkup vrijednosnih papira prvog reda po cijeni od 40 %, vrijednosnih papira višeg drugog reda po kupovnoj cijeni od 60 % odnosno vrijednosnih papira nižeg drugog reda po kupovnoj cijeni od 60 % njihove nominalne vrijednosti u novcu. Ta je otkupna cijena određena na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju od najviše deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagateljima da sudjeluju u otkupu. Banka je 7. svibnja 2012. objavila rezultate otkupa (78). Ukupno sudjelovanje dosegnulo je 66 %, uz ukupan kapitalni dobitak od 333 milijuna EUR. Banka je 19. travnja 2013. objavila još jednu mjeru upravljanja pasivom u pogledu preostalog nominalnog iznosa od 316 milijuna EUR. Banka je ponudila otkup vrijednosnih papira prvog reda po cijeni od 35 %, vrijednosnih papira višeg drugog reda po kupovnoj cijeni od 55 % odnosno vrijednosnih papira nižeg drugog reda po kupovnoj cijeni od 55 % njihove nominalne vrijednosti u novcu. Otkupna cijena određena je na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju od najviše deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagateljima da sudjeluju u otkupu. Stopa prihvaćenosti iznosila je 58 %, a kapitalni dobitak 103 milijuna EUR.
(115)
Kao rezultat dvaju otkupa, preostali iznos podređenog i hibridnog duga smanjio se s 985 milijuna EUR na 134 milijuna EUR.
2.5. PREUZETE OBVEZE GRČKIH NADLEŽNIH TIJELA
(116)
Grčka se 12. lipnja 2014. obvezala da će Banka i njezina povezana društva provesti plan restrukturiranja dostavljen istog datuma te je preuzela dodatne obveze u pogledu provedbe plana restrukturiranja. Navedene dodatne preuzete obveze, koje su navedene u Prilogu, sažete su u ovom odjeljku.
(117)
Grčka se najprije obvezala da će Banka restrukturirati svoje komercijalno poslovanje u Grčkoj ograničavanjem najvećeg broja podružnica i zaposlenika te najvišeg iznosa ukupnih troškova s kojima će se uskladiti do 31. prosinca 2017. (79).
(118)
Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti trošak depozita prikupljenih u Grčkoj i uskladiti se s najvećim omjerom neto kredita i depozita do 31. prosinca 2017. (80).
(119)
U pogledu inozemnih društava kćeri Banke Grčka se obvezala da Banka neće pružiti dodatnu kapitalnu potporu osim ako su ispunjeni prethodno utvrđeni uvjeti. Grčka se obvezala i da će Banka znatno razdužiti svoju međunarodnu imovinu do 30. lipnja 2018. (81).
(120)
Grčka se obvezala da će Banka otuđiti niz vrijednosnih papira i smanjiti veličinu svojeg portfelja privatnog kapitala. Uz to, Banka neće kupovati špekulativne vrijednosne papire, uz ograničen broj iznimaka (82).
(121)
Grčka je preuzela niz obveza u pogledu korporativnog upravljanja Banke. Obvezala se da će ograničiti naknade zaposlenicima i upraviteljima Banke, da će uskladiti Banku s grčkim zakonima u pogledu korporativnog upravljanja i uspostaviti učinkovitu i primjerenu organizacijsku strukturu (83).
(122)
Osim toga, Grčka se obvezala da će Banka provoditi kreditnu politiku visoke kvalitete kako bi osigurala da su odluke o odobravanju i restrukturiranju kredita usmjerene na povećanje održivosti i profitabilnosti Banke na najveću moguću razinu. Grčka se obvezala da će Banka poštovati visoke standarde u pogledu praćenja kreditnog rizika te restrukturiranja kredita (84).
(123)
Niz preuzetih obveza odnosi se na poslovanje Banke s povezanim dužnicima. Tim se preuzetim obvezama namjerava osigurati da Banka ne odstupa od razborite bankarske prakse pri odobravanju ili restrukturiranju kredita svojim zaposlenicima, upraviteljima i dioničarima te javnim subjektima, političkim strankama i medijskim društvima (85).
(124)
Konačno, Grčka se obvezala da će Banka postupati u skladu s ograničenjima određenih oblika ponašanja, kao što su zabrana isplate dividendi i kupona, zabrana preuzimanja i zabrana oglašavanja državne potpore (86).
(125)
Te će preuzete obveze do 31. prosinca 2018. pratiti povjerenik za praćenje.
(126)
Neovisno o tome, Grčka je navela da će zatražiti odobrenje Komisije prije nego što varante otkupi Banka ili državni subjekt, uključujući GFFS (87).
3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(127)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008. (88) u pogledu primjerenosti, nužnosti i razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje koju je u korist Banke proveo GFFS (mjera B1).
(128)
U pogledu primjerenosti te mjere, s obzirom na to da je potpora pristigla nakon prethodne dokapitalizacije i potpore za likvidnost i uzimajući u obzir dugo razdoblje sanacije, Komisija je izrazila sumnje da je Banka poduzela sve moguće radnje kako bi izbjegla buduće potrebe za potporom (89). Uz to, Komisiji nije bilo jasno tko će upravljati Bankom nakon što se prva dokapitalizacija za premošćivanje zamijeni trajnom dokapitalizacijom (90) s obzirom na to da bi Bankom mogla početi upravljati država ili manjinski privatni vlasnici. Komisija je napomenula da bi htjela osigurati da se kvaliteta upravljanja Bankom i posebno njezin postupak davanja kredita ne pogoršaju ni u jednom od tih dvaju slučajeva.
(129)
U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u uvodnoj izjavi 66. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga jesu li bile poduzete sve moguće mjere kako bi se izbjegla buduća potreba Banke za potporom. Štoviše, s obzirom na to da trajanje razdoblja dokapitalizacije za premošćivanje nije bilo točno određeno, Komisija nije mogla zaključiti je li ono bilo dostatno i u skladu s načelima naknade i podjele obveza u okviru pravila za državne potpore. Nadalje, s obzirom na to da uvjeti konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u trajnu dokapitalizaciju nisu bili poznati u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha, Komisija ih nije mogla procijeniti.
(130)
U pogledu razmjernosti mjere Komisija je izrazila sumnje u pogledu dostatnosti zaštite (zabrane oglašavanja državne potpore, zabrane isplate kupona i dividendi, zabrane opcija kupnje i zabrane otkupa kako je opisano u uvodnoj izjavi 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha) u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje. Nadalje, u uvodnoj izjavi 72. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je navela da bi zbog nedostatka pravila kojima se sprječava da GFFS koordinira četiri najveće grčke banke (odnosno Banku, Eurobanku, National Bank of Greece i banku Piraeus) i zbog nedostatka primjerene zaštite kako bi se izbjeglo dijeljenje poslovno osjetljivih informacija moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja. Stoga je Komisija predložila imenovanje povjerenika za praćenje koji bi bio fizički prisutan u Banci.
4. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
4.1. PRIMJEDBE BANKE
(131)
Komisija je 30. kolovoza 2012. primila primjedbe Banke o Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha.
(132)
U pogledu primjerenosti mjere Banka je napomenula da je sistemski značajna u Grčkoj i na bankarskim tržištima na kojima posluje. Dodala je i da je njezin poslovni model održiv te da je to dokazano tijekom njezine duge i značajne povijesti.
(133)
Banka je primijetila i da su oba vala dokapitalizacije bila nusproizvod sve lošijega gospodarskog okruženja i da su dodatne mjere potpore bile rezultat produbljivanja financijske krize. Navela je da je do sada primila razmjerno najmanju državnu potporu uzimajući u obzir velike grčke banke. Banka je napomenula da će se u pogledu provjere jesu li sve moguće mjere odmah poduzete kako bi se izbjegla buduća dodatna potreba Banke za potporom u planu restrukturiranja detaljno opisati mjere podjele obveza koje su već provedene, koje su u tijeku i koje su planirane. Osim toga, Banka je primijetila da se tim mjerama osigurava da su obuhvaćeni svi sudionici na tržištu. Njima bi se, zajedno sa snažnom poslovnom bazom i pouzdanošću postupka procjene kapitala, dodatno osigurala adekvatnost kapitala Banke, ponovno uspostavljanje održivosti i konačan prestanak primanja državne potpore.
(134)
Štoviše, Banka je podržala jasne uvjete trajne dokapitalizacije kojima bi se u potpunosti trebali odražavati razlozi zbog kojih joj je bila potrebna državna potpora. Napomenula je dokapitalizacijom obuhvaćen gubitak kapitala proizašao iz njezina sudjelovanja u programu UPS-a, što je bilo iznimno neobično i nepredviđeno. Podržala je stajalište da nije poduzela prekomjeran rizik u preuzimanju državnog duga u skladu grčkim i europskim standardima. Navela je da bi bez UPS-a izbjegla potrebu za dokapitalizacijom 2012. i da bi mogla otplatiti povlaštene dionice u skladu s njihovim ugovornim uvjetima. Štoviše, napomenula je da je čak i nakon zabilježenih znatnih gubitaka kapitala kao rezultat sudjelovanja Banke u UPS-u još uvijek imala pozitivnu neto vrijednost imovine.
(135)
Banka je dodala da njezino poslovanje ima vrlo čvrste temelje i da je iznimno proaktivna u provedbi mjera kako bi uspješno prošla iznimno stresno razdoblje. Napomenula je da od početka krize nije bila uključena ni u kakve agresivne poslovne politike ili neprimjereno preuzimanje rizika te se usredotočila na upravljanje kreditnim rizikom, rješavala je neravnoteže u svojem profilu financiranja urednim razduživanjem te je aktivno upravljala svojom bazom troškova racionaliziranjem operativne platforme i optimiziranjem rashoda za nabavu.
(136)
Štoviše, naglasila je znatnu podjelu obveza među sudionicima na tržištu. Istaknula je i da službeni sektor na raspolaganju ima znatne mjere zaštite kako bi spriječio dokapitalizirane banke u prekomjernom preuzimanju rizika i pažljivo nadzirao ispravnu provedbu planova restrukturiranja, kao što je imenovanje predstavnika Ministarstva financija i GFFS-a u upravni odbor i odgovarajuće pododbore Banke. Naglasila je i da će GFFS nadzirati provedbu plana restrukturiranja i da će se privremena obustava glasačkih prava GFFS-a ukinuti u slučaju značajnog propusta.
(137)
Zbog toga je Banka smatrala da bi se strukturom i uvjetima trajne dokapitalizacije trebali osigurati snažni poticaji postojećim i novim dioničarima za sudjelovanje u predstojećim povećanjima kapitala.
(138)
U pogledu nužnosti mjere Banka je napomenula da je mjerom potpore obuhvaćen manjak kapitala prouzročen UPS-om tako da je banka ispunila minimalnu stopu adekvatnosti kapitala koju je uvela Grčka središnja banka, nastavila imati pristup aktivnostima refinanciranja ESB-a te će moći pružati podršku svojim klijentima i grčkom gospodarstvu u teškim vremenima.
(139)
U pogledu razmjernosti mjere Banka je izjavila da ne namjerava upotrebljavati potporu za narušavanje tržišnog natjecanja. Naglasila je i da nije sudjelovala ni u kakvim agresivnim poslovnim politikama otkad je primila državnu potporu. Osim toga, napomenula je da je, s obzirom na to da su sve velike grčke banke primile potporu i da se potražnja inozemnih sudionika na grčkom tržištu za grčkim rizikom smanjivala, mogućnost da neki primatelj potpore naruši tržišno natjecanje na štetu subjekta koji nije primio potporu smanjena na najmanju moguću mjeru.
4.2. PRIMJEDBE DRUGE BANKE IZ GRČKE
(140)
Komisija je 3. siječnja 2013. primila primjedbe banke iz Grčke o Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha. Iz te su grčke banke primijetili da je dokapitalizacija grčkih banaka koju je proveo GFFS u načelu predstavljala pozitivan korak ka zdravijem i održivijem bankarskom sustavu te nije iskazala primjedbe na dokapitalizaciju Banke.
(141)
Međutim, iako su izrazili svoju punu potporu načelu dokapitalizacije grčkih banaka koju provodi GFFS, iz te su grčke banke objasnili da se u cilju što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja i izbjegavanja diskriminacije očekivalo da će dokapitalizacija koju provodi GFFS biti otvorena svim bankama koje posluju u Grčkoj u sličnim okolnostima.
5. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(142)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS u vezi s Odlukom o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha.
5.1. PRIMJEDBE GRČKE SREDIŠNJE BANKE
(143)
U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje Grčka središnja banka napomenula je da je prva dokapitalizacija za premošćivanje privremena jer će se postupak dokapitalizacije zaključiti povećanjima temeljnog kapitala koje će provesti četiri predmetne banke.
(144)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je i da je dokapitalizacija najvećih grčkih banaka dio dugoročnijeg restrukturiranja grčkog bankarskog sektora. Napomenuto je da se u slučajevima u kojima banka treba ostati u privatnom vlasništvu uprava najvjerojatnije neće mijenjati, dok u slučaju u kojem banka treba ostati u državnom vlasništvu (odnosno, u vlasništvu GFFS-a) GFFS može imenovati novu upravu koju će, u svakom slučaju, morati procijeniti Grčka središnja banka. Iz Grčke središnje banke napomenuli su da oni neprekidno procjenjuju okvir korporativnog upravljanja, adekvatnost uprave i profil rizičnosti svake banke kako bi se osiguralo da se ne poduzima pretjerani rizik. Istaknuli su i da je GFFS već imenovao predstavnike u Upravnom odboru dokapitaliziranih banaka.
(145)
U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da je dokapitalizacija banke bila ograničena kako bi se osiguralo ispunjenje minimalnih kapitalnih zahtjeva (8 %) koji su tada bili primjenjivi. Navedeno je i da je razlog dugotrajnom razdoblju prije dokapitalizacija bilo izrazito pogoršanje poslovnog okruženja u Grčkoj i učinak programa UPS-a, složenost cijelog projekta i potreba za maksimalnim povećanjem sudjelovanja privatnih ulagatelja u povećanjima temeljenog kapitala.
(146)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da je potpuna provedba plana restrukturiranja koji će se dostaviti Komisiji zaštićena činjenicom da će obustava prava glasa GFFS-a biti ukinuta ako se plan restrukturiranja bitno prekrši. U Grčkoj središnjoj banci isto su tako primijetili da razlog poteškoća Banke nije bila preniska procjena rizika koju je izvršila uprava Banke ili agresivne poslovne mjere.
5.2. PRIMJEDBE GFFS-A
(147)
U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, kako bi se riješilo pitanje mogućeg uplitanja države u slučaju da država osigura velike iznose državne potpore preko GFFS-a i GFFS ima puna glasačka prava, iz GFFS-a su izjavili da se banke koje financira GFFS ne smatraju javnim subjektima ili subjektima koje nadzire država i da njih neće nadzirati država nakon što ih GFFS trajno dokapitalizira. GFFS je istaknuo da je ona potpuno neovisan privatnopravni subjekt s autonomijom u odlučivanju. Banka ne podliježe nadzoru države, u skladu s člankom 16.C stavkom 2. Zakona o GFFS-u, u skladu s kojim kreditne institucije kojima je GFFS osigurao potporu u obliku kapitala nisu dio šireg javnog sektora. Uputio je i na upravljačku strukturu GFFS-a.
(148)
U pogledu intervencija GFFS-a u upravu Banke, u GFFS-u su napomenuli da će poštovati autonomiju Banke te da se neće uplitati u njezino svakodnevno upravljanje s obzirom na to da je njegova uloga ograničena na način utvrđen u Zakonu o GFFS-u. Naveli su da neće biti uplitanja države ili usklađivanja i da će odluke Banke u pogledu postupka kreditiranja (između ostalog o kolateralu, određivanju cijena i solventnosti dužnika) biti donesene na temelju komercijalnih kriterija.
(149)
U GFFS-u su naglasili da je u Zakonu o GFFS-u i sporazumu prije upisa sadržana primjerena zaštita kako bi se postojeće privatne dioničare spriječilo u prekomjernom preuzimanju rizika. Ukazali su na sljedeće: i. predstavnici GFFS-a imenuju se kao neovisni članovi bez izvršnih funkcija u Upravnom odboru Banke i sudjeluju u pododborima; ii. GFFS provodi dubinsku analizu u Banci; i iii. nakon završne dokapitalizacije njegova glasačka prava bit će ograničena sve dok Banka postupa u skladu s uvjetima plana restrukturiranja.
(150)
U GFFS-u su izjavili da su na snazi primjerene mjere kako bi se osiguralo da banke u kojima GFFS sudjeluje međusobno ne dijele poslovno osjetljive informacije. One uključuju imenovanje raznih predstavnika GFFS-a u te banke, mandate upućene onim predstavnicima koji posebno štite od protoka informacija od jednog do drugog predstavnika i jasne interne upute tim predstavnicima da ne prenose poslovno osjetljive informacije o bankama. Štoviše, u GFFS-u su izjavili da se ne koriste svojim pravima povezanima s bankama na način kojim se može spriječiti, ograničiti, narušiti ili znatno smanjiti ili ometati učinkovito tržišno natjecanje. Konačno, u GFFS-u su istaknuli da članovi njegova Upravnog odbora i njegovi zaposlenici podliježu strogim pravilima o povjerljivosti i fiducijarnim obvezama te ih obvezuju odredbe povezane s čuvanjem poslovne tajne u odnosu na njihove poslove.
6. PROCJENA DRŽAVNE POTPORE POVEZANE S PREUZIMANJEM ODABRANIH OBVEZA TRIJU ZADRUŽNIH BANAKA
(151)
Komisija najprije mora procijeniti čini li državna potpora povezana s sanacijom triju zadružnih banka (odnosno financiranje manjka financijskih sredstava čime je omogućen prijenos depozita, uključujući međubankovne obveze, te potraživanja i obveze prema GJFDU-u) državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Prema toj odredbi državna potpora jest svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.
(152)
Komisija će započeti procjenom jesu li mogući korisnici iskoristili prednost: i. zadružne banke i „djelatnosti” koje mogu biti prenesene Banci; i ii. Banka.
i. Postojanje potpore zadružnim bankama i „djelatnosti” koje mogu biti prenesene Banci
(153)
U pogledu zadružnih banaka Komisija napominje da je nad bankama Dodecanese, Evia i Western Macedonia pokrenut postupak likvidacije i da su njihove dozvole za rad povučene. One, stoga, više neće obavljati ekonomske djelatnosti na bankarskom tržištu.
(154)
Državna potpora, odnosno financiranje manjka financijskih sredstava, činila bi potporu za prenesena potraživanja i obveze u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora samo ako one zajedno čine poduzetnika. Konceptom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni oblik i način na koji se financira. Svaka djelatnost koja čini ponudu dobara ili usluga na određenom tržištu smatra se ekonomskom djelatnošću. Stoga, kako bi se zaključilo je li riječ o potpori poduzetniku, potrebno je procijeniti je li prijenosom potraživanja i obveza obuhvaćen prijenos ekonomske djelatnosti.
(155)
Kako je navedeno u odjeljku 2.2.2., nakon sanacije zadružnih banaka Banci su preneseni samo depoziti, međubankovne obveze te potraživanja i obveze prema GJFDU-u. Navedene tri zadružne banke ukupno imaju 227 zaposlenika i 18 podružnica. Potrebno je napomenuti da nije postojao automatski prijenos podružnica, ugovora o radu ili kredita između triju zadružnih banaka i Banke. Stoga se na temelju činjenice da krediti nisu preneseni Banci, nego su ih tri zadružne banke zadržale u okviru postupka likvidacije, činjenice da nijedna podružnica nije prenesena te izostanka automatskog prijenosa ugovora o radu može (91) zaključiti da nije postojao prijenos ekonomske djelatnosti. Prenesene obveze (odnosno depoziti) ne mogu se smatrati korisnikom državne potpore jer ne čine „poduzetnika”.
(156)
Zaključno, nad navedenim trima postojećim pravnim subjektima pokrenuta je likvidacija i više ne obavljaju bankarske djelatnosti. Istodobno prenesena imovina i obveze ne čine gospodarsku djelatnost.
(157)
Stoga se zaključuje da se obveznicama EFFS-a koje je GFFS dodijelio Banci za pokriće manjka financijskih sredstava za potrebe preuzete imovine i obveza triju zadružnih banaka ne omogućuje nastavak njihovih gospodarskih djelatnosti. Stoga potpora GFFS-a ne čini potporu likvidiranim subjektima ili potporu za prenesenu imovinu i obveze.
ii. Postojanje potpore Banci
(158)
U pogledu toga uključuje li prodaja imovine i obveza triju zadružnih banaka državnu potporu Banci, Komisija mora procijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi, a posebno: i. je li postupak prodaje javan, bezuvjetan i nediskriminirajući; ii. odvija li se prodaja prema tržišnim uvjetima; i iii. je li država postigla najveću prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze (92).
(159)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., Grčka središnja banka obratila se samo četirima sistemski značajnim grčkim bankama kako bi na dražbi prodala odabranu imovinu i obveze triju zadružnih banaka jer je smatrala da je depozite potrebno prenijeti u potpunosti dokapitalizirane institucije. Samo su Banka i Eurobank dostavili obvezujuće ponude. Banka Alpha odabrana je kao najbolji ponuditelj u konkurentnom postupku nadmetanja koji je organiziralo tijelo nadležno za sanaciju, a u kojem se u obzir uzela predložena cijena te mogućnost nesmetanog i brzog preuzimanja i integriranja kupljenih depozita.
(160)
Paket za prodaju sadržavao je samo depozite bez infrastrukture. Kupac je stoga mogla biti samo banka koja ima infrastrukturu i mrežu poslovnica u Grčkoj kako bi mogla pružati usluge deponentima.
(161)
Budući da Komisija nema razloga smatrati da se prodaja nije odvijala prema tržišnim uvjetima, zaključuje da se potpora Banci može isključiti u skladu s točkom 80. Komunikacije o bankarstvu iz 2013., točkom 20. Komunikacije o restrukturiranju i praksom odlučivanja Komisije (93).
iii. Zaključak o postojanju potpore
(162)
Državnom se potporom uključenom u prodaju triju zadružnih banaka ne stavlja nijedna gospodarska djelatnost ili poduzetnik u povoljniji položaj. Stoga mjera ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
7. PROCJENA POTPORE DODIJELJENE BANCI
7.1. POSTOJANJE I IZNOS POTPORE
(163)
Komisija mora utvrditi postojanje državne potpore Banci u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
7.1.1. Postojanje potpore u obliku mjera odobrenih u okviru Programa potpore grčkim bankama (mjere L1 i A)
7.1.1.1. Državna potpora za likvidnost dodijeljena u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(164)
Komisija je već utvrdila u odlukama kojima se odobrava i produžuje Program potpore grčkim bankama (94) da potpora za likvidnost dodijeljena u okviru tog programa čini potporu. Buduće potpore za likvidnost dodijeljene u okviru tog programa isto bi tako činile potporu.
7.1.1.2. Državna dokapitalizacija dodijeljena u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A).
(165)
Komisija je već utvrdila u Odluci o Programu potpore grčkim bankama od 19. studenoga 2008. da će dokapitalizacije koje će se dodijeliti u okviru mjere dokapitalizacije činiti potporu. Banka je primila 940 milijuna EUR u obliku povlaštenih dionica koje predstavljaju 2 % rizikom ponderirane imovine Banke na taj dan.
7.1.2. Postojanje potpore u o obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(166)
U točki 51. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija je objasnila da osiguravanje sredstava središnjih banaka financijskim institucijama ne čini potporu ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta u pogledu solventnosti financijske ustanove, osiguranja kredita, kamatne stope naplaćene financijskoj instituciji i nepostojanja protujamstava države. Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koja je pružena Banci nije u skladu s ta četiri kumulativna uvjeta, ponajprije jer ima državno jamstvo i dodjeljuje se zajedno s drugim mjerama potpore, ona čini potporu.
(167)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država u skladu je sa zahtjevima utvrđenima u članku 107. stavku 1. Ugovora. Kao prvo, s obzirom na to da ova mjera uključuje državno jamstvo u korist Grčke središnje banke, sve gubitke snosit će država. Stoga ova mjera uključuje državna sredstva. U okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama bankama se omogućuje dobivanje sredstava u vrijeme kad one nemaju pristup međubankovnim tržištima financiranja i redovnim aktivnostima refinanciranja iz Eurosustava. Stoga se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci odobrava prednost. S obzirom na to da je likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama ograničena na bankarski sektor, ta je mjera selektivna. S obzirom na to da se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci omogućuje nastavak poslovanja na tržištu i sprječava je u nepodmirivanju obveza i napuštanju tržišta, njome se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, prednost dana Banci utječe na trgovinu među državama članicama.
(168)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) čini državu potporu. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država razlikovao se tijekom vremena. Na dan 31. prosinca 2012. iznosio je oko 23,6 milijardi EUR.
7.1.3. Postojanje potpore u mjerama koje su odobrene preko GFFS-a (mjere B1, B2, B3 i B4)
7.1.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(169)
U odjeljku 5.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je već zaključila da prva dokapitalizacija za premošćivanje čini državnu potporu. Primljeni kapital iznosio je 1,9 milijardi EUR.
7.1.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(170)
Mjera B2 provedena je s pomoću sredstava iz GFFS-a koja su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 47. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha, uključivala državna sredstva.
(171)
U pogledu postojanja prednosti, mjerom B2 povećala se stopa kapitala Banke na razinu kojom se omogućilo daljnje funkcioniranje na tržištu i pristup financiranju iz Eurosustava. Nadalje, naknada mjere B2 sastojala se od obračunanih kamata na obveznice EFFS-a i dodatne provizije od 1 %. Budući da je naknada očigledno niža od naknade sličnih instrumenata kapitala na tržištu, Banka zasigurno ne bi mogla prikupiti taj kapital po takvim uvjetima na tržištu. Stoga je mjerom B2 Banci dana prednost na temelju odobrenih državnih sredstava. Budući da je mjera dostupna samo Banci, ona je po svojoj prirodi selektivna.
(172)
Kao rezultat mjere B2, ojačan je položaj Banke jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva, dovodeći na taj način do narušavanja tržišnog natjecanja. Budući da je Banka aktivna na ostalim bankarskim tržištima Europske unije i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, mjera B2 vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama.
(173)
Komisija smatra da mjera B2 čini državnu potporu. Nacionalna tijela prijavila su je kao potporu. Primljeni kapital iznosio je 1 042 milijuna EUR.
7.1.3.3. Pismo o preuzimanju obveze (mjera B3)
(174)
Mjerom B3 GFFS se obvezao osigurati dodatni kapital nužan za završavanje dokapitalizacije Banke do iznosa koji je zatražila Grčka središnja banka u okviru testiranja otpornosti na stres u 2012. GFFS svoja sredstva dobiva od države. Stoga Komisija zaključuje da se dopisom preuzimaju obveze u pogledu državnih sredstava. Okolnosti u kojima GFFS može dodijeliti potporu financijskim institucijama precizno su određene i ograničene zakonom. Shodno tome, upotreba tih državnih sredstava pripisiva je državi. GFFS obvezao se da će osigurati 1 629 milijuna EUR dodatnog kapitala.
(175)
Dopisom o preuzimanju obveze Banci je dodijeljena prednost jer su iz Banke uvjerili deponente da će Banka moći prikupiti cjelokupni iznos kapitala koji je morala prikupiti, odnosno da će GFFS osigurati kapital ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu. Tom se preuzetom obvezom isto tako olakšalo prikupljanje privatnog kapitala na tržištu jer je ulagateljima zajamčeno da će GFFS osigurati kapital ako Banka ne bude mogla pronaći dio kapitala na tržištu. Nijedan se ulagatelj ne bi obvezao unijeti kapital prije nego što je upoznat s uvjetima dokapitalizacije, a u to vrijeme Banka nije imala pristup tržištu kapitala. Navedena je prednost selektivna jer nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj.
(176)
Budući da je Banka aktivna na ostalim bankarskim tržištima Europske unije i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, mjera B3 vjerojatno će isto tako utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(177)
Mjera B3 stoga čini potporu i kao državnu potporu prijavile su je grčka nadležna tijela 27. prosinca 2012.
7.1.3.4. Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B4)
(178)
Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B4) konverzija je prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) i djelomična provedba pisma o preuzimanju obveze (mjera B3) u trajnu dokapitalizaciju od 4 021 milijuna EUR u redovnim dionicama. Činjenica da se nije morao cijeli iznos kapitala za koji je preuzeta obveza u okviru mjere B3 stvarno unijeti posljedica je prikupljanja kapitala od 550 milijuna EUR od privatnih ulagatelja. Budući da je mjera B4 konverzija potpore koja je već dodijeljena, ona i dalje uključuje državna sredstva, ali se njome ne povećava nominalni iznos potpore. Međutim, njome se povećava prednost Banci (a stoga i narušavanje tržišnog natjecanja) jer se radi o trajnoj dokapitalizaciji, a ne privremenoj dokapitalizaciji kao što je slučaj s mjerama B1 i B2. U usporedbi s mjerom B3, koja je samo obveza, a ne stvarna dokapitalizacija, mjerom B4 povećana je adekvatnost kapitala Banke i stoga se njome osigurava veća prednost.
(179)
Komisija napominje da takva potpora nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj. Stoga je prednost koja je odobrena Banci selektivna. U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu Komisija primjerice napominje da se potporom Banci omogućio nastavak poslovanja u drugim državama članicama. Likvidacija Banke dovela bi do okončanja poslovanja u inozemstvu likvidacijom tih djelatnosti ili njihovom prodajom. Stoga se mjerom narušava tržišno natjecanje i njome se utječe na trgovinu među državama članicama. Mjera čini državnu potporu.
7.1.3.5. Zaključak o mjerama B1, B2, B3 i B4
(180)
Mjere B1, B2, B3 i B4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Državna potpora u okviru mjera B1, B2, B3 i B4 iznosi 4 571 milijuna EUR. Kako je navedeno u odjeljku 7.1.3.4., samo je dio iznosa za koji je preuzeta obveza u prosincu 2012. (mjera B3) pretvoren u stvaran unos kapitala (mjera B4). Državna potpora koja je stvarno isplaćena stoga je iznosila samo 4 021 milijun EUR.
(181)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da Komisija, osim apsolutnog iznosa potpore, u obzir mora uzeti potporu „povezanu s rizikom ponderiranom imovinom banke”. Mjere B1, B2, B3 i B4 dodijeljene su tijekom razdoblja od jedne godine, od travnja 2012. do svibnja 2013. Tijekom tog razdoblja promijenila se rizikom ponderirana imovina Banke koja se povećala nakon preuzimanja banke Emporiki. Stoga se postavlja pitanje koju je razinu rizikom ponderirane imovine potrebno primijeniti, a posebno je li potrebno državnu potporu procijeniti s obzirom na rizikom ponderiranu imovinu koja je postojala na početku razdoblja ili na kraju razdoblja. Mjerama B1, B2, B3 i B4 cilj je pokriti potrebu za kapitalom koju je utvrdila Grčka središnja banka u ožujku 2012. (ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.). Drugim riječima, potrebe za kapitalom koje su tim mjerama državne potpore pokrivene već su postojale u ožujku 2012. Komisija stoga smatra da bi iznos potpore uključen u mjere B1, B2, B3 i B4 trebalo usporediti s rizikom ponderiranom imovinom Banke na dan 31. ožujka 2012. Činjenica da je Banka preuzela banku Emporiki znatno nakon ožujka 2012. ne bi trebala dovesti do smanjena omjera „potpore prema rizikom ponderiranoj imovini”. Naime, potpora nema manje narušavajući učinak jer je Banka izvršila preuzimanja kojim se povećava rizikom ponderirana imovina. Osim toga, podsjetila je da od ožujka 2012. do dokapitalizacije iz proljeća 2013. Grčka središnja banka nije uzela u obzir preuzimanja koja su provele grčke banke kako bi prilagodile svoje potrebe za kapitalom - prema gore ili prema dolje. Tim se elementom dalje dokazuje da su mjere B1, B2, B3 i B4 bile mjere potpore povezane s opsegom imovine Banke kakav je postojao na dan 31. ožujka 2012.
(182)
Prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje i pismo o preuzimaju obveze zajedno su iznosili 4 571 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 10,3 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012. (95).
(183)
Budući da je Banka uspjela privući privatni kapital, stvaran kapital koji je GFFS unio u Banku iznosio je samo 4 021 milijuna EUR, što predstavlja 9,1 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.
7.1.4. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore
(184)
Mjere A, B1, B2, B3 i B4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Iznos potpora
Potpora u obliku dokapitalizacije/RWA
A
Povlaštene dionice
Potpora u obliku kapitala
940 milijun EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prva dokapitalizacija za premošćivanje
Druga dokapitalizacija za premošćivanje
Pismo o preuzimanju obveza
Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013.
Potpora u obliku kapitala
4 571 milijun EUR
(iznos koji je isplatio GFFS: 4 021 milijun EUR)
10,3 %
(iznos koji je isplatio GFFS: 9,1 %)
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
5 511 milijuna EUR
(iznos koji je isplatio GFFS: 4 961 milijun EUR)
12,3 %
(iznos koji je isplatio GFFS: 11,1 %)
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Nominalni iznos potpore
L1
Potpora za likvidnost
Jamstvo
Zaduživanje izdavanjem obveznica
Jamstva: 14 milijardi EUR na dan 30. studenoga 2011.
Zaduživanje izdavanjem obveznica: 1,6 milijardi EUR na dan 30. rujna 2011.
L2
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država
Financiranje i jamstvo
23,6 milijardi EUR na dan 31. prosinca 2012.
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
39,2 milijarde EUR
7.2. PRAVNA OSNOVA ZA PROCJENU SPOJIVOSTI
(185)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(186)
Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je potvrđeno Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o restrukturiranju. Komisija i dalje smatra da su zahtjevi za državnu potporu koji se moraju odobriti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora ispunjeni s obzirom na ponovno pojavljivanje stresnih uvjeta na financijskim tržištima. Komisija je to potvrdila donošenjem Komunikacije o produženju iz 2011. (96) i Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(187)
U pogledu grčkog gospodarstva u svojim odlukama o odobravanju i produljenju Programa potpore grčkim bankama te u svojim odobrenjima mjera državne potpore koju je Grčka dodijelila pojedinačnim bankama (97), Komisija je potvrdila da postoji prijetnja ozbiljnog narušavanja u grčkom gospodarstvu i da je državna potpora bankama primjerena za ispravljanje tog poremećaja. Stoga bi pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(188)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(189)
U skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti:
(a)
primjerenost: potpora mora biti dobro usmjerena kako bi se učinkovito postigao cilj ispravljanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu. To ne bi bio slučaj da mjera nije primjerena za ispravljanje poremećaja;
(b)
nužnost: mjera potpora mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje cilja. Stoga se ona mora sastojati od minimalnog iznosa koji je nužan za postizanje cilja i poprimiti oblik koji je najprimjereniji za ispravljanje poremećaja;
(c)
razmjernost: pozitivni učinci mjere moraju biti primjereno uravnoteženi u usporedbi s narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se narušavanje ograničilo na najmanju moguću mjeru nužnu za postizanje ciljeva mjere.
(190)
Smjernice za mjere dokapitalizacije mogu se pronaći u Komunikaciji o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011.
(191)
Komunikacijom o restrukturiranju definira se pristup koji je Komisija donijela u pogledu procjene planova restrukturiranja, ponajprije potreba za ponovnim uspostavljanjem održivosti, kako bi se osigurao odgovarajući doprinos korisnika i ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja.
(192)
Okvir je dopunjen Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. koja se primjenjuje na mjere potpore prijavljene nakon 31. srpnja 2013.
7.2.1. Pravna osnova za procjenu spojivosti potpore za likvidnost Banci (mjera L1)
(193)
Potpora za likvidnost koju je Banka već primila konačno je odobrena sukcesivnim odlukama kojima se odobravaju mjere u okviru Programa potpore grčkim bankama te njegovim izmjenama i produženjima (98). Sve buduće potpore za likvidnost za Banku morat će se dodijeliti u okviru programa koji je Komisija propisno odobrila. Uvjete takve potpore morat će odobriti Komisija prije nego što potpora bude dodijeljena te se stoga ne moraju dodatno ocjenjivati u ovoj odluci.
7.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti povlaštenih dionica (mjera A)
(194)
Dokapitalizacija dodijeljena u 2009. u obliku povlaštenih dionica (mjera A) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije odobrene 2008. kao dio Programa potpore grčkim bankama u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. Stoga se ne mora ponovno procjenjivati u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008., nego samo u okviru Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.3. Pravna osnova za procjenu spojivosti likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(195)
Spojivost likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o produženju iz 2011. Sve likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koje jamči država dodijeljene nakon 1. kolovoza 2013. obuhvaćene su Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.2.4. Pravna osnova za procjenu spojivosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4)
(196)
Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4), ponajprije u pogledu naknade, najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere B1 s tim komunikacijama. Budući da su one bile provedene prije 31. srpnja 2013., te mjere nisu obuhvaćene Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) isto bi tako trebalo procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.3. USKLAĐENOST MJERE L2 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011. I KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
(197)
Kako bi potpora bila spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenosti, nužnosti i razmjernosti.
(198)
Budući da su grčke banke bile isključene s međubankovnih tržišta te su postale potpuno ovisne o financiranju iz središnje banke, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., i kako Banka nije mogla pozajmiti dovoljan iznos sredstava u okviru redovnih aktivnosti refinanciranja, Banci je bila potrebna likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država kako bi bila dovoljno likvidna i čime bi se spriječilo njezino neizvršavanje obveza. Komisija mjeru L2 smatra primjerenim mehanizmom za otklanjanje ozbiljnih poremećaja do kojih bi došlo neizvršavanjem obveza Banke.
(199)
Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država uključuje relativno visok trošak financiranja za Banku, Banka ima dovoljno poticaja da se za razvoj svojih djelatnosti ne oslanja na taj izvor financiranja. Banka je morala platiti kamatnu stopu od […] baznih bodova više od redovnih aktivnosti refinanciranja iz Eurosustava. Uz to, Banka je državi morala platiti naknadu za jamstvo od […] baznih bodova. Posljedično je ukupni trošak likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država za Banku puno viši od uobičajenih troškova refinanciranja iz ESB-a. Točnije, razlika između prije spomenutog i potonjeg viša je od razine naknade za jamstvo koja je zatražena Komunikacijom o produženju iz 2011. Posljedično se ukupna naknada koju je država naplatila može smatrati dovoljnom. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Grčka središnja banka i ESB redovito preispituju na temelju stvarnih potreba Banke. Oni pažljivo nadziru njezinu upotrebu i osiguravaju da se ona ograniči na najmanju potrebnu mjeru. Stoga se mjerom L2 Banci ne osigurava višak likvidnosti koji se mogao upotrijebiti za financiranje aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje. Ograničena je na najmanji potreban iznos.
(200)
Tom detaljnom kontrolom upotrebe likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i redovitom provjerom ograničenosti njezine upotrebe na najmanju moguću mjeru isto se tako osigurava da je ta likvidnost razmjerna i da ne dovodi do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, Komisija napominje da se Grčka obvezala da će Banka provesti mjere restrukturiranja čime će smanjiti svoju ovisnost o financiranju iz središnje banke i da će Banka postupati u skladu s ograničenjima određenih oblika ponašanja, kako je analizirano u odjeljku 7.6. Tim se čimbenicima osigurava da će oslanjanje na potporu za likvidnost prestati u najkraćem mogućem roku i da je ta potpora razmjerna.
(201)
Mjera L2 stoga je spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o produženju iz 2011. Budući da Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nisu uvedeni dodatni preduvjeti u pogledu jamstava, mjera L2 spojiva je i s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.4. USKLAĐENOST MJERA B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O DOKAPITALIZACIJI I KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011.
(202)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 189. i u skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti (99): primjerenosti, nužnosti i razmjernosti.
(203)
Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. dodatno se razrađuje razina naknade potrebna za dokapitalizacije koje provodi država.
7.4.1. Primjerenost mjera
(204)
U pogledu primjerenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) Komisija ih smatra primjerenima jer Banci omogućuju ispunjavanja kapitalnih zahtjeva. Bez dokapitalizacija koje je proveo GFFS Banka ne bi mogla nastaviti svoje poslovanje i izgubila bi pristup aktivnostima refinanciranja iz Eurosustava.
(205)
U tom je smislu Komisija napomenula u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha da je Banka jedna od najvećih bankovnih institucija u Grčkoj u pogledu kreditiranja i prikupljanja depozita. Kao takva, Banka je sistemski značajna banka za Grčku. Posljedično, nepodmirivanje obveza Banke stvorilo bi ozbiljne poremećaje u grčkom gospodarstvu. U okolnostima koje su tada prevladavale financijske institucije u Grčkoj imale su poteškoća u pristupanju financiranju. Zbog nedostatka financiranja ograničena je njihova sposobnost osiguravanja kredita grčkom gospodarstvu. U tom bi kontekstu poremećaj u gospodarstva bio ozbiljniji zbog nepodmirenih obveza Banke. Nadalje, do mjera B1, B2, B3 i B4 došlo je uglavnom zbog programa UPS-a, izvanrednog i nepredvidivog događaja, a ne kao rezultat lošeg upravljanja ili pretjeranog preuzimanja rizika u Banci. Mjere su stoga uglavnom usmjerene na rezultate programa UPS-a te se njima pridonosi održavanju financijske stabilnosti u Grčkoj.
(206)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je izrazila sumnje u to jesu li odmah poduzete sve moguće mjere kako bi se u budućnosti izbjegla ponovna potreba Banke za potporom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 121. i 122. ove Odluke, Grčka se obvezala provesti niz mjera povezanih s korporativnim upravljanjem i komercijalnim poslovanjem Banke. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. i 106., Banka je isto tako u znatnoj mjeri restrukturirala svoje aktivnosti, a mnoga su smanjenja troškova već provedena. Stoga su sumnje Komisije ublažene.
(207)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je isto tako izrazila sumnje u pogledu postojanja dovoljnih zaštitnih mjera u slučaju da Banka dođe pod kontrolu države ili u slučaju da privatni dioničari zadrže kontrolu dok bi država imala većinski udjel. Preuzetim obvezama opisanima u uvodnim izjavama 121. i 122. ove Odluke osigurava se da će se kreditno poslovanje Banke voditi na komercijalnoj osnovi, a da će svakodnevno poslovanje biti zaštićeno od uplitanja države. Okvirom odnosa dogovorenim između GFFS-a i Banke isto se tako osigurava da su interesi države kao glavnog dioničara zaštićeni od pretjeranog rizika koji bi preuzela uprava Banke.
(208)
Na taj se način mjerama B1, B2, B3 i B4 osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Poduzimaju se znatne mjere kako bi se budući gubitci sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se osiguralo da djelatnosti Banke nisu ugrožene neprimjerenim upravljanjem. Na temelju toga Komisija smatra mjere B1, B2, B3 i B4 primjerenima.
7.4.2. Nužnost - ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru
(209)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje svojeg cilja. Time se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu potrebnom za postizanje tog cilja.
(210)
Grčka središnja banka izračunala je iznos potpore u obliku kapitala u okviru ispitivanja otpornosti na stres kako bi se osiguralo da osnovni kapital ostane iznad određene razine tijekom razdoblja 2012.-2014., kako je prikazano u tablici 3. Stoga Banci nije osigurala višak kapitala. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 206., poduzete su mjere u cilju smanjenja rizika da će Banka trebati dodatnu potporu u budućnosti.
(211)
U pogledu naknada za prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje (mjere B1 i B2) Komisija podsjeća da su one dodijeljene u svibnju 2012. i prosincu 2012. te plaćene u naravi u obliku obveznica EFFS-a. GFFS je od datuma isplate tih obveznica EFFS-a do datuma dokapitalizacije iz proljeća 2013. primio kao naknadu obračunane kamate na obveznice EFFS-a uvećane za proviziju od 1 % (100). Kako je naglašeno u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha, ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Međutim, razdoblje niske naknade bilo je ograničeno na jednu godinu za mjeru B1 i na pet mjeseci za mjeru B2 (tj. do konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u standardnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, odnosno mjere B4). Iako prva i druga dokapitalizacija nisu pokrenule razvodnjavanje udjela postojećih dioničara, dokapitalizacijom iz proljeća 2013., koja se odnosila na konverziju prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, u velikoj su mjeri razvodnjeni udjeli tih dioničara u vlasničkom kapitalu Banke jer su pali na 4,9 %. Tada je prekinuta izvanredna situacija koja je prevladavala od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje. Stoga su ublažene sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha.
(212)
Nadalje, s obzirom na netipičan izvor poteškoća Banke, odnosno gubitke koji su uglavnom proizašli iz otpisa duga u korist države (programa UPS-a i otkupa duga kojima se državi osigurava znatna prednost, tj. smanjenje duga) i posljedica produljene recesije na njezinu domaćem tržištu, Komisija može prihvatiti to privremeno odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji (101).
(213)
Mjera B3 odnosila se na preuzetu obvezu u pogledu osiguranja kapitala. Navedena obveza preuzeta u prosincu 2012. provedena je u okviru stvarne dokapitalizacije od svibnja do lipnja 2013., samo pet mjeseci kasnije. Zbog tog razloga i zbog razloga utvrđenih u uvodnoj izjavi 212. prihvaća se da nikakva naknada nije plaćena za tu preuzetu obvezu.
(214)
U pogledu mjere B4, u skladu s točkom 8. Komunikacije o produženju iz 2011., dokapitalizacije je potrebno upisati uz dovoljan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja kako bi se dalo razumno osiguranje da je država primila odgovarajuću naknadu. Iako tom dokapitalizacijom nije predviđen znatan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja, de facto je bilo nemoguće ostvariti znatan popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (102). Prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. tržišna kapitalizacija Banke iznosila je samo nekoliko stotina milijuna eura. U tim se okolnostima postavlja pitanje je li postojeće dioničare trebalo u potpunosti istisnuti. Komisija napominje da je cijena izdanja određena uz popust od 50 % u odnosu na prosječnu tržišnu cijenu tijekom pedeset dana koji su prethodili određivanju cijene izdanja. Komisija napominje i da je razvodnjavanje udjela postojećih dioničara bilo veliko jer su nakon dokapitalizacije držali samo 4,9 % vlasničkih udjela u Banci. Stoga bi primjena dodatnog popusta na tržišnu cijenu imala mali utjecaj na naknadu GFFS-a. S obzirom na specifičnu situaciju grčkih banaka koja je objašnjena u uvodnoj izjavi 212. i činjenicu da potreba za potporom proizlazi iz otpisa duga u korist države, Komisija smatra da je cijena izdanja dionica koje je upisala država dovoljno niska.
(215)
Osim toga, GFFS je izdao varante i odobrio jedan varant za svaku novu dionicu koju je upisao privatni ulagatelj koji je sudjelovao u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. GFFS je te varante odobrio bez naknade. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 93., svaki varant uključuje pravo na kupnju 7,40 dionica GFFS-a u odabranim razdobljima i po odabranim izvršnim cijenama. Izvršna cijena jednaka je GFFS-ovoj cijeni upisa uvećanoj za godišnju kumulativnu maržu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i zatim 8 % efektivno za posljednjih šest mjeseci). Naknada koju je primio GFFS za dionice koje su u njegovu vlasništvu de facto je ograničena tim razinama. Ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Međutim, budući da su ti varanti bili ključan čimbenik uspješnog izdavanja prava na dionice i privatnog plasmana koje je Banka pokrenula prije dokapitalizacije iz proljeća 2013., Komisija smatra da je njima smanjen iznos potpore za 550 milijuna EUR. Zbog niske stope kapitala Banke prije dokapitalizacije i velike nesigurnosti koja je prevladavala u to vrijeme, na temelju tada dostupnih simulacija pokazalo se da bez varanata privatni ulagatelji ne bi ostvarili dostatan povrat i ne bi sudjelovali. Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 205. i 212., s obzirom na to da bi GFFS primio minimalnu pozitivnu naknadu da se varanti izvrše i da je cilj MGFP-a bio privući privatne ulagatelje kako bi neke banke ostale pod upravom privatnih osoba te kako bi se izbjegle situacije u kojima bi cijeli bankarski sektor bio pod nadzorom GFFS-a, Komisija može prihvatiti to odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Prihvaćanje se temelji i na činjenici da u Zakonu o GFFS-u, kako je izmijenjen u ožujku 2014., nije predviđena prilagodba varanata u slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa i da se u slučaju izdavanja prava na dionice samo izvršna cijena varanta može prilagoditi te da se prilagodba može izvršiti samo ex post i samo do iznosa realiziranih prihoda od prodaje prava prvokupa GFFS-a. Štoviše, obvezom koju je Grčka preuzela u pogledu traženja odobrenja Komisije prije otkupa varanata koje je izdao GFFS Komisiji će se omogućiti da osigura da se budućim otkupima naknada GFFS-a dodatno ne smanji i da se poveća naknada imatelja varanata.
(216)
U pogledu činjenice da su dionice GFFS-a bez glasačkih prava Komisija podsjeća da potreba za potporom ne proizlazi uglavnom iz prekomjernog preuzimanja rizika. Osim toga, cilj MGFP-a bio je zadržati neke banke pod upravom privatnih osoba. Štoviše, na temelju okvira odnosa i automatskog ponovnog uvođenja glasačkih prava u slučaju neprovođenja plana restrukturiranja osiguravaju se zaštitne mjere od budućeg prekomjernog preuzimanja rizika privatnih upravitelja. Konačno, UPS i otkup iz prosinca 2012. čine neku vrstu naknada državi jer je njezin dug prema Banci smanjen za nekoliko milijardi eura. Zbog svega navedenog Komisija može prihvatiti da GFFS primi dionice bez glasačkih prava. Komisija stoga zaključuje da je mjera B4 bila nužna.
Zaključno, mjere B1, B2, B3 i B4 potrebne su kao potpora za sanaciju s obzirom na njihov iznos i oblik.
7.4.3. Razmjernost - mjere kojima se ograničuju negativni učinci prelijevanja
(217)
Komisija napominje da je Banka primila vrlo velik iznos državne potpore. Ta situacija stoga može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Grčka se obvezala provesti niz mjera kojima je cilj smanjiti negativne učinke prelijevanja. Točnije, preuzetim obvezama osigurava se da će se poslovanje Banke i dalje voditi na komercijalnoj osnovi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 121. i 122., a Grčka se obvezala i provesti zabranu preuzimanja te niz otuđenja, kako je opisano u uvodnim izjavama 123. do 124. Ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja dodatno će se procijeniti u odjeljku 7.6.
(218)
U Banci je imenovan i povjerenik za praćenje koji će pratiti ispravnu provedbu preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Time će se izbjeći štetna promjena poslovne prakse Banke čime će se smanjiti mogući negativni učinci prelijevanja.
(219)
Konačno, novi sveobuhvatni plan restrukturiranja dostavljen je Komisiji 12. lipnja 2014. Taj će se plan restrukturiranja procijeniti u odjeljku 7.6.
(220)
Zaključno, ublažene su sumnje izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha. Mjere B1, B2, B3 i B4 razmjerne su u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008.
7.4.4. Zaključak o usklađenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.
(221)
Stoga se zaključuje da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene, nužne i razmjerne u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011.
7.5. USKLAĐENOST PREUZIMANJA S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU
(222)
U točki 23. Komunikacije o restrukturiranju objašnjava se da se preuzimanja poduzetnika koja provode potpomognute banke ne može financirati preko državne potpore, osim ako je to nužno za ponovno uspostavljanje održivosti poduzetnika. Nadalje, u točkama 40. i 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da banke ne bi trebale upotrebljavati državnu potporu za preuzimanje konkurentskih poduzeća, osim ako je preuzimanje dio konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja. Osim toga, preuzimanjima se može ugroziti ili otežati ponovno uspostavljanje održivosti. Komisija stoga mora procijeniti mogu li preuzimanja koja je provela Banka biti u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.
7.5.1. Usklađenost preuzimanja banke Emporiki s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.1.1. Učinak preuzimanja banke Emporiki na dugoročnu održivost Banke
(223)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjem banke Emporiki poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke jer se spajanjem dviju banaka na istom zemljopisnom tržištu Banci omogućuje ostvarivanje suvislih sinergija, na primjer u obliku smanjenja broja zaposlenika, zatvaranja podružnica i sniženih općih troškova. Banka stječe klijente i depozite, dok istodobno znatno snižava troškove distribucije i zatvara znatan broj podružnica spojenog subjekta uz racionaliziranje službi u sjedištu.
(224)
U pogledu likvidnosnih pozicija preuzimanje je imalo pozitivan učinak na Banku. Omjer kredita i depozita preuzetog subjekta iznosio je oko 115 %, puno manje od vrlo visokog omjera kredita i depozita Banke (103). Time se stoga znatno pridonosi poboljšanju omjera kredita i depozita Banke.
(225)
Sa statičkog je stajališta transakcija imala i pozitivan utjecaj na stopu kapitala Banke jer Banka preuzima visoko kapitaliziranu banku uz naknadu od jednog eura. Na dan 31. ožujka 2012.pro forma stopa adekvatnosti kapitala spojenog subjekta iznosila je 11,8 %, dok je stopa adekvatnosti kapitala Banke iznosila samo 8,8 %. Slično tome, pro forma stopa osnovnog kapitala spojenog subjekta iznosila je 11,1 %, dok je stopa osnovnog kapitala Banke iznosila 7,9 %. Velikim kapitalom banke Emporiki osigurava se zaštita od budućih gubitaka koji bi se mogli realizirati u okviru ispitivanja otpornosti na stres, kako je prikazano u tablici 3. U okviru statičkog zapažanja povećanja stope kapitala Banke precijenjen je pozitivan učinak na njezinu dugoročnu kapitalnu poziciju. Preuzimanjem se stoga pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.1.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(226)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U tom slučaju, iako preuzimanje pozitivno utječe na održivost Banke, ono nije nužno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
(227)
Banka je za kupnju banke Emporiki platila naknadu od samo jednog eura. Stoga se kupovna cijena nije financirala iz državne potpore. Navedena činjenica upućuje i na to da plaćanjem kupovne cijene za Banku nije nastala potreba za kapitalom. Osim toga, banka Emporiki adekvatno je kapitalizirana (odnosno do razine potrebne u skladu s ispitivanjem otpornosti na stres iz 2012. prikazanim u tablici 3.). Samim preuzimanjem Banka vjerojatno neće imati novu potrebu za kapitalom u budućnosti.
(228)
Zaključno, zbog neuobičajenih uvjeta (kupnja u potpunosti kapitalizirane banke po cijeni od 1 EUR kako bi se ispunili zahtjevi ispitivanja otpornosti na stres) preuzimanje banke Emporiki iznimno nije u suprotnosti sa zahtjevom za smanjenje potpore na najmanju moguću mjeru.
7.5.1.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(229)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a posebno u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. Osim toga, u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja. U tim okolnostima postupak preuzimanja trebao bi biti pošten te bi se preuzimanjem trebali osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na mjerodavnom tržištu.
(230)
U skladu s pregledom održivosti poslovanja koji je proveo vanjski savjetnik početkom 2012. Grčka središnja banka banku Emporiki nije smatrala samostalno održivom. Stvarala je velike gubitke za banku Crédit Agricole koja ju je stoga htjela prodati. Da prodaja nije bila moguća, banka Crédit Agricole razmatrala bi način njezina prestanka poslovanja. Transakcija se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(231)
Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke Emporiki, a postupak prodaje bio je javan, transparentan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne prima potporu. Budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja, ishodom postupka prodaje ne ugrožavaju se uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja u Grčkoj.
(232)
Nadalje, potreba Banke za potporom ne proizlazi iz lošeg upravljanja ili neprimjerenog preuzimanja rizika. Konačno, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 227., nikakva državna potpora nije upotrijebljena za financiranje tog preuzimanja (kupnje banke koja je kapitalizirana do razine potrebne za prolazak ispitivanja otpornosti na stres koje provodi Grčka središnja banka po cijeni od 1 EUR).
(233)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje banke Emporiki u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.1.4. Zaključak o preuzimanju banke Emporiki
(234)
S obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka i specifičnosti preuzimanja banke Emporiki, zaključuje se da je navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2. Usklađenost preuzimanja odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.2.1. Učinak preuzimanja na dugoročnu održivost Banke
(235)
Preuzimanjem odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka poboljšat će se održivost Banke.
(236)
Točnije, uključivanjem depozita triju zadružnih banaka u bilancu Banke poboljšan je njezin profil likvidnosti. Omjer neto kredita i depozita banke Alpha Bank S.A. smanjen je za otprilike 1,5 % te je smanjeno i oslanjanje banke Alpha Bank S.A. na Eurosustav.
(237)
Nadalje, na temelju preuzimanja Banka je mogla povećati svoje prihode širenjem svoje baze klijenata u nekoliko zemljopisnih područja. Banka nije preuzela nikakvu skupu infrastrukturu ili skupu mrežu podružnica. Osim toga, Banka nije preuzela nikakve kredite. Stoga nije povećala svoj rizik ili kapitalne zahtjeve.
7.5.2.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(238)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U tom slučaju, iako preuzimanje pozitivno utječe na održivost Banke, ono nije nužno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
(239)
Naknada koju je Banka platila za preuzimanje prenesene imovine i obveza svih triju zadružnih banaka određena je na 2,1 % vrijednosti prenesenih depozita te je iznosila oko 9 milijuna EUR, što je činilo 0,01 % ukupne bilance Banke u vrijeme preuzimanja. Stoga se može smatrati da je navedena naknada vrlo mala. Osim toga, Banka je već prikupila 550 milijuna EUR privatnog kapitala tijekom dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(240)
Zaključuje se da je cijena preuzimanja prenesene imovine i obveza (uglavnom depozita) triju zadružnih banaka bila tako niska da nije onemogućila ograničavanje potpore na najmanju potrebnu mjeru.
7.5.2.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(241)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 229., u skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a posebno u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća, osim u posebnim okolnostima.
(242)
Grčka središnja banka smatrala je da tri zadružne banke nisu održive i da je donošenje mjera sanacije nužno za zadržavanje financijske stabilnosti. Preuzimanja se stoga mogu smatrati dijelom procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(243)
Osim toga, nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje imovine i obveza triju zadružnih banaka, a jedinu preostalu ponudu dostavila je banka koja je primila još veću potporu. Štoviše, preuzeta imovina i obveze bile su male i njima se nije promijenila struktura tržišta (104).
(244)
Zaključno, Komisija smatra da je na temelju tih iznimnih okolnosti opravdano odobriti preuzimanja u skladu s točkom 41. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2.4. Zaključak o preuzimanju odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka.
(245)
Uzimajući u obzir posebnosti preuzimanja odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka, zaključuje se da su navedena preuzimanja u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.3. Usklađenost preuzimanja banke Citibank Greece s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.3.1. Učinak preuzimanja na dugoročnu održivost Banke
(246)
Preuzimanjem banke Citibank Greece, uključujući Diners, poboljšat će se dugoročna održivost Banke. Banka je preuzela banku čiji su krediti u velikoj mjeri pokriveni rezerviranjima. Osim toga, neto kreditni portfelj znatno je manji od preuzetih depozita.
(247)
Uključivanjem depozita banke Citibank Greece u bilancu Banke poboljšat će se profil Banke u pogledu financiranja u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju, dok će se istodobno povećati profitabilnost Banke.
(248)
Nadalje, preuzimanjem će Banka poboljšati svoju franšizu i mogućnosti u pogledu prikupljanja depozita, čime će postići uravnotežen i održiv poslovni model.
(249)
Konačno, očekivanim znatnim sinergijama - u pogledu središnjih službi, usluga IT-a i operativnih troškova - pridonijet će se dugoročnoj održivosti Banke.
(250)
Preuzimanjem se stoga pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.3.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(251)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U tom slučaju, iako preuzimanje pozitivno utječe na održivost Banke, ono nije nužno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
(252)
Banka je platila samo naknadu od 2 milijuna EUR (105) za kupnju banke Citibank i Dinersa.
(253)
Preuzeti portfelj uključuje velik broj kredita koji su u potpunosti otpisani. Vrednovanjem tog novog portfelja kredita mogla bi se nadoknaditi ograničena potreba za kapitalom koja proizlazi iz njihova uključivanja u bilancu Banke.
(254)
Osim toga, Banka je prikupila 1,2 milijarde EUR privatnog kapitala po cijeni po dionici višoj od cijene po dionici po kojoj je GFFS upisao dionice u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(255)
U tim posebnim okolnostima ne može se tvrditi da se preuzimanje financiralo iz državne potpore. Preuzimanjem se neće povećati potreba za potporom ili smanjiti naknada za postojeću potporu.
7.5.3.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(256)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 241., državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a posebno u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća.
(257)
Kupovna cijena plaćena za banku Citibank Greece bila je iznimno niska te je Banka prikupila velik iznos privatnog kapitala po visokoj cijeni po dionici. Stoga se ne može smatrati da je potpora upotrijebljena za financiranje tog preuzimanja.
(258)
Osim toga, budući da nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio ponudu za preuzimanje djelatnosti koje je preuzela Banka, nije provedeno istiskivanje ulagatelja koji ne primaju potporu.
(259)
Zaključno, s obzirom na elemente navedene u uvodnim izjavama 257. i 258. preuzimanje nije obuhvaćeno zabranom iz točaka 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju. Osim toga, Komisija podsjeća da potreba Banke za potporom ne proizlazi iz lošeg upravljanja ili neprimjerenog preuzimanja rizika.
7.5.3.4. Zaključak o preuzimanju banke Citibank Greece
(260)
S obzirom na jedinstveno stanje Banke (106) i specifičnosti preuzimanja banke Citibank Greece, zaključuje se da je preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6. USKLAĐENOST MJERA A, B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU
7.6.1. Izvori poteškoća i posljedice na procjenu u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju
(261)
Kako je navedeno u odjeljcima 2.1.1. i 2.1.2., poteškoće s kojima se Banka susrela uglavnom proizlaze iz grčke dužničke krize i duboke recesije u Grčkoj i južnoj Europi. U pogledu prvog čimbenika grčka vlada izgubila je pristup financijskim tržištima i konačno je pregovorima morala dogovoriti sporazum s domaćim i međunarodnim vjerovnicima, program UPS-a, što je dovelo do korekcije potraživanja prema državi za 53,3 %. Osim toga, 31,5 % potraživanja zamijenjeno je za nove grčke državne obveznice s nižim kamatnim stopama i dužim dospijećima. U prosincu 2012. država je od grčkih banaka otkupila te nove grčke državne obveznice po cijeni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti i na taj način kristalizirala dodatni gubitak grčkih banaka. Osim utjecaja programa UPS-a i otkupa duga na njezinu kapitalnu poziciju, Banka je zabilježila i velike odljeve depozita od 2010. do sredine 2012. zbog rizika da bi Grčka mogla izaći iz europodručja kao posljedica neodrživog javnog duga i gospodarske recesije.
(262)
Mjere B1, B2, B3 i B4 iznose 4 571 milijun EUR, što je manje od iznosa gubitka knjiženog nakon programa UPS-a (4 786 milijuna EUR). U tom slučaju, i ako poteškoće prije svega ne dovedu do prekomjernog preuzimanja rizika, u točki 14. Komunikacije o produženju iz 2011. navodi se da će Komisija ublažiti svoje zahtjeve.
(263)
Najveći dio potreba za kapitalom proizlazi iz redovne izloženosti financijske institucije riziku njezine matične zemlje. Navedena je činjenica istaknuta i u uvodnim izjavama 58. i 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha. Komisija primjećuje i da je izloženost Banke grčkom državnom dugu bila manja od izloženosti drugih velikih grčkih banaka tako da se ne može smatrati da je nakupila prekomjernu izloženost državnom dugu. Zbog toga Banka ima manju potrebu za rješavanjem pitanja moralnog hazarda u svojem planu restrukturiranja od drugih potpomognutih financijskih institucija koje su nagomilale prekomjerne rizike. Budući da mjere potpore imaju manji učinak narušavanja, mjere poduzete u cilju ograničenja narušavanja stoga je potrebno razmjerno ublažiti. S obzirom na to da program UPS-a i otkup duga čine otpis duga u korist države, naknada države pri dokapitalizaciji banaka može biti niža.
(264)
Međutim, s obzirom na to da se grčko gospodarstvo od 2008. smanjilo za otprilike 25 % i da je Banka preuzela manje održivu banku u obliku banke Emporiki, Banka mora prilagoditi svoju organizaciju, strukturu troškova i poslovnu mrežu tom novom okruženju kako bi ponovno uspostavila profitabilnost. Stoga, neovisno o izostanku pitanja moralnog hazarda, Banka mora racionalizirati svoje poslovanje u Grčkoj kako bi osigurala dugoročnu održivost.
(265)
Drugi važan izvor gubitaka za Banku bili su krediti koje je odobrila grčkom stanovništvu i poslovnim subjektima. Komisija smatra da su navedeni gubitci uglavnom posljedica smanjenja BDP-a zbog iznimno duge i produljene recesije od otprilike 25 % tijekom pet godina, a ne rizičnog kreditiranja koje je odobrila Banka. Kao rezultat toga, potporom dodijeljenom za pokriće tih gubitaka ne stvara se moralni hazard, što se događa ako se potporom banka štiti od posljedica prošlih rizičnih aktivnosti. Potpora stoga ima manje narušavajući učinak (107).
(266)
Međutim, dio potreba Banke za kapitalom i gubitaka po kreditima proizlazi iz nekih međunarodnih društava kćeri. Na primjer, 2012. djelatnostima na Cipru, u Rumunjskoj, Srbiji, Makedoniji i Bugarskoj stvoreni su gubitci, dok se djelatnostima u Albaniji samo došlo do točke pokrića. Ispitivanjem otpornosti na stres provedenim 2012. radi određivanja potreba Banke za kapitalom pokazalo se da su projekcije gubitaka po inozemnim kreditima iznosile 921 milijun EUR u osnovnom scenariju i 1 201 milijun EUR u nepovoljnom scenariju. Osim toga, inozemnom imovinom smanjivala se likvidnost jer je financiranje unutar grupe iznosilo nekoliko milijardi eura.
(267)
Zaključno, budući da je među četirima najvećim grčkim bankama Banka držala najmanje grčkih državnih obveznica u vrijeme UPS-a i da je gubitak proizašao iz UPS-a bio veći od potpore primljene u okviru mjera B, B2, B3 i B4, može se zaključiti da su većina gubitaka i potpora za kapitalom obuhvaćeni točkom 14. Komunikacije o produženju iz 2011. kojom se Komisiji omogućuje ublažavanje njezinih zahtjeva. Dio potrebe za potporom proizlazi iz grčkih gubitaka po kreditima zbog iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Takvom se potporom ne stvara moralni hazard i stoga ona ima manje narušavajući učinak.
(268)
Konačno, ograničeni dio potpore za kapitalom proizlazi iz vlastitog rizika koji Banka preuzima u pogledu svojih inozemnih društava kćeri.
7.6.2. Održivost
(269)
Planom restrukturiranja mora se osigurati da financijska institucija može ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost do kraja razdoblja restrukturiranja (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U ovom slučaju razdoblje restrukturiranja definirano je kao razdoblje od datuma donošenja ove Odluke do 31. prosinca 2018.
(270)
U skladu s točkama 9., 10. i 11. Komunikacije o restrukturiranju Grčka je dostavila sveobuhvatan i detaljan plan restrukturiranja u kojem se nalaze potpune informacije o poslovnom modelu Banke. U planu su utvrđeni i razlozi poteškoća s kojima se Banka susrela te mjere poduzete u cilju rješavanja svih pitanja održivosti s kojima se suočila. Točnije, u planu restrukturiranja opisana je strategija koja je odabrana za očuvanje učinkovitosti poslovanja Banke i rješavanje visoke razine loših kredita, njezine osjetljive likvidnosne i kapitalne pozicije te njezinih inozemnih poslovnih jedinica koje su se posljednjih godina oslanjale na svoje matično društvo radi financiranja i kapitala.
7.6.2.1. Bankarsko poslovanje u Grčkoj
(271)
U pogledu likvidnosti i oslanjanja Banke na financiranje iz Eurosustava u okviru plana restrukturiranja predviđen je ograničen rast bilance u Grčkoj, dok bi depozitna osnova ponovno trebala rasti. Oslanjanje na likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država, koje je već zabilježilo pad, nastavit će se smanjivati, čime će se Banci pomoći da smanji svoj trošak financiranja.
(272)
Preuzetom obvezom u pogledu omjera kredita i depozita navedenom u uvodnoj izjavi 118. osigurat će se održivost strukture bilance Banke do kraja razdoblja restrukturiranja. Prodajom vrijednosnih papira i drugih sporednih djelatnosti poboljšat će se likvidnosna pozicija Banke. Budući da je likvidnosna pozicija Banke još uvijek pod pritiskom, Komisija može prihvatiti zahtjev grčkih nadležnih tijela da se odobri pružanje likvidnosti Banci u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica iz Programa potpore grčkim bankama te u okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
(273)
Kako bi snizila svoje troškove financiranja, Grčka je preuzela i obvezu da će Banka nastaviti smanjivati kamatne stope koje plaća na depozite u Grčkoj, kako je opisano u uvodnoj izjavi 118. To smanjenje troška depozita bit će ključno u poboljšanju profitabilnosti Banke prije rezerviranja.
(274)
Od početka krize Banka je počela racionalizirati svoju poslovnu mrežu u Grčkoj smanjenjem broja podružnica i zaposlenika (108). Do 2017. ukupni će se troškovi Banke smanjiti za dodatnih […] % u odnosu na 2013. Kako bi postigla taj cilj, Grčka se obvezala da će Banka u Grčkoj smanjiti broj svojih podružnica na […] i zaposlenika na […] do 31. prosinca 2017., uz najviše ukupne troškove (109) u Grčkoj od […] milijuna EUR. Očekivani omjer troškova i prihoda bit će manji od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja. Komisija smatra da se planom restrukturiranja zadržava učinkovitost Banke u novom tržišnom okruženju.
(275)
Rješavanje loših kredita drugo je ključno područje jer su oni 31. prosinca 2013. činili 32,4 % portfelja (110). Banka planira poboljšati svoju kreditnu politiku (ograničenja, pokrivenost kolaterala) i usmjeriti se na osnovne djelatnosti kako bi svoje gubitke smanjila na najmanju moguću mjeru. Grčka se obvezala i da će Banka poštovati visoke standarde u pogledu svoje kreditne politike kako bi upravljala rizicima i povećala vrijednost za Banku u svakoj fazi kreditnog postupka, kako je opisano u uvodnoj izjavi 122.
7.6.2.2. Korporativno upravljanje
(276)
Drugi je važan element upravljanje Bankom jer je GFFS vlasnik 69,9 % (111) dionica Banke nakon povećanja temeljnog kapitala iz 2014., ali s ograničenim glasačkim pravima. Osim toga, neki privatni ulagatelji pod čijom je Banka kontrolom vlasnici su i varanata te bi stoga ostvarili punu korist u slučaju da se cijena dionica naglo poveća tijekom razdoblja restrukturiranja. Budući da bi u takvoj situaciji moglo doći do moralnog hazarda, Banka i GFFS dogovorili su 2013. poseban okvir odnosa. Tim se sporazumom štiti svakodnevno poslovanje Banke od uplitanja njezinih velikih dioničara, pri čemu se istodobno osigurava da GFFS može nadzirati provedbu plana restrukturiranja i odgovarajućim savjetovanjem spriječiti upravu Banke u preuzimanju prekomjernog rizika. Banka se obvezala i pažljivo nadzirati svoju izloženost prema povezanim dužnicima. Komisija napominje činjenicu da GFFS ponovno dobiva glasačka prava ako Banka ne provodi svoj plan restrukturiranja.
7.6.2.3. Međunarodne djelatnosti
(277)
Zbog nekih međunarodnih djelatnosti Banke u prošlosti su smanjeni kapital, likvidnost i profitabilnost Banke, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 266.
(278)
U planu restrukturiranja očekuje se da će se Banka i dalje ponovno usredotočiti na domaće tržište. Banka je već prodala svoje neprofitabilno društvo kći u Ukrajini. Pokrenula je i racionalizaciju ostalih društava kćeri kako bi ojačala postupak preuzimanja zajmova i smanjila manjak financiranja društava kćeri. Banka planira daljnju racionalizaciju svoje mreže u zadržanim društvima kćerima, kako je opisano u uvodnoj izjavi 109.
(279)
Ukupan iznos inozemne imovine najmanje će se smanjiti za dodatnih […] % do 31. prosinca 2017. (u odnosu na 31. prosinca 2012.).
(280)
Ukupna profitabilnost međunarodnih djelatnosti ponovo će se uspostaviti od […] nadalje.
(281)
Stoga Komisija smatra da će Banka u dostatnoj mjeri restrukturirati i smanjiti inozemne poslovne jedinice kako bi izbjegla izloženost dodatnim potrebama za kapitalom i manjak likvidnosti u budućnosti. Preuzetom obvezom opisanom u uvodnoj izjavi 119. kojom se onemogućuje unos velikih iznosa kapitala u međunarodna društva kćeri Banke osigurava se i da inozemna društva kćeri ne predstavljaju prijetnju kapitalu ili likvidnosti.
7.6.2.4. Zaključak o održivosti
(282)
Osnovni scenarij opisan u odjeljku 2.4. pokazuje da će na kraju razdoblja restrukturiranja Banka moći ostvariti povrat kojim će joj se omogućiti pokrivanje svih troškova i odgovarajući povrat na kapital, uzimajući u obzir profil rizičnosti. Istodobno se očekuje da će kapitalna pozicija Banke ostati na zadovoljavajućoj razini.
(283)
Konačno, Komisija uzima u obzir negativan scenarij opisan u planu restrukturiranja Banke koji su dostavila grčka nadležna tijela. Taj negativan scenarij temelji se na nizu pretpostavki koje su dogovorene s GFFS-om. Komisija uzima u obzir dulju i dublju recesiju te jaču deflaciju cijena nekretnina (112). Plan restrukturiranja pokazuje da je Banka u stanju podnijeti razumnu količinu stresa jer u negativnom scenariju Banka ostaje profitabilna i dobro kapitalizirana na kraju razdoblja restrukturiranja.
(284)
Iznos dodatnog kapitala koji je prikupljen 2014., odnosno 1,2 milijarde EUR, dovoljan je za svladavanje osnovnog scenarija u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. u razdoblju restrukturiranja i za otplatu povlaštenih dionica, što je Banka učinila u travnju 2014. (113) Banka će Grčkoj središnjoj banci dostaviti i mogući plan kapitala s mjerama koje će se provesti ako se gospodarsko okruženje dodatno pogorša. Komisija podsjeća da je u procjeni potreba za kapitalom u skladu s osnovnim scenarijem Grčka središnja banka već uvela nekoliko prilagodbi koje su dovele do povećanja potreba za kapitalom u usporedbi s potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju. Komisija stoga smatra da potrebe za kapitalom iz osnovnog scenarija koje je procijenila Grčka središnja banka podrazumijevaju određenu razinu stresa. Kako bi zaključila da je Banka održiva, Komisija ne zahtjeva da Banka unaprijed ima dovoljno kapitala kako bi pokrenula potrebe za kapitalom u stresnim uvjetima koje je procijenila Grčka središnja banka jer potonja procijenjena razina predstavlja visoku razinu stresa i jer prikupljanje kapitala u ožujku 2014. pokazuje da je Banka ponovno dobila pristup tržištima kapitala.
(285)
Osim toga, pozitivno je što Banka neće dodatno ulagati u špekulativne papire, što će pomoći očuvanju njezine kapitalne i likvidnosne pozicije.
(286)
Stoga se zaključuje da je Banka poduzela dostatne mjere kako bi ponovno uspostavila vlastitu dugoročnu održivost.
7.6.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(287)
Kako je navedeno u Komunikaciji o restrukturiranju, banke i njihovi dionici trebaju pridonijeti restrukturiranju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se osiguralo da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru. Stoga bi banke trebale upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja, na primjer prodajom imovine, dok bi dionici trebali apsorbirati gubitke banke ako je to moguće.
7.6.3.1. Vlastiti doprinos Banke: otuđenja i smanjenje troškova
(288)
Banka je već otuđila neke manje inozemne poslovne jedinice (Ukrajina) i razdužila dio svojeg portfelja kako bi poboljšala svoju adekvatnost kapitala i likvidnosnu poziciju. Na primjer, Banka je razdužila 1,9 milijardi EUR inozemne imovine od 2009. do 2013. (114).
(289)
U planu restrukturiranja predviđena je prodaja dodatne imovine u jugoistočnoj Europi, kako je opisano u uvodnoj izjavi 107. Uzimajući u obzir razduživanje i otuđenja koja su već provedena Banka će nakon provedbe tih preuzetih obveza znatno smanjiti svoju geografsku prisutnost u jugoistočnoj Europi. Osim toga, smanjenjem međunarodne imovine Banke znatno će se smanjiti mogući rizik da će potpora biti potrebna u budućnosti. Time se stoga pomaže smanjiti iznos potpore na najmanju moguću mjeru.
(290)
Banka je 2007. prodala svoje djelatnosti povezane s osiguranjem. Stoga nema znatnu djelatnost na tom tržištu koju bi mogla prodati u cilju stvaranja prihoda.
(291)
Kako bi ograničila svoje potrebe za kapitalom, Banka neće upotrebljavati kapital kako bi podržala ili povećala svoja inozemna društva kćeri, kako je opisano u uvodnoj izjavi 119. Osim toga, u obvezama koje je preuzela Grčka navodi se da Banka neće izvršiti daljnja preuzimanja.
(292)
Banka sudjeluje i u programu sveobuhvatnog smanjenja troškova, kako je navedeno u odjeljku 2.4.2. Njezini troškovi dodatno će se snižavati do 2017. Smanjen je broj njezinih zaposlenika te u smanjene i plaće. Osim toga, Grčka se obvezala ograničiti naknade upraviteljima Banke, […].
7.6.3.2. Podjela obveza među prijašnjim dioničarima i prikupljanje novog kapitala na tržištu
(293)
Udjeli prijašnjih dioničara Banke razvodnjeni su izdavanjem prava na dionice provedenim 2009. (115) te ponovno dokapitalizacijom koju je proveo GFFS (mjera B4) i prikupljanjem privatnog kapitala u 2013. i ožujku 2014. Na primjer, udjel koji su držali dioničari Banke, koji su u to vrijeme uključivali ulagatelje koji su unijeli novac 2009., smanjen je sa 100 % prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. na samo 4,9 % nakon te dokapitalizacije. Osim toga, Banka nije isplatila nikakve dividende u novcu od 2008. Osim te podjele obveze među prijašnjim dioničarima, Banka je od početka krize 2008. prikupila znatan iznos privatnog kapitala, odnosno 986 milijuna EUR u 2009., 550 milijuna EUR u 2013. i 1 200 milijuna EUR u 2014.
7.6.3.3. Podjela obveza među imateljima podređenog duga
(294)
Imatelji podređenog duga Banke pridonijeli su plaćanju troškova restrukturiranja Banke. Banka je u nekoliko navrata provela upravljanje pasivom kako bi prikupila kapital. Ukupan iznos razmijenjenih obveza iznosio je 828 milijuna EUR, uz kapitalni dobitak od 436 milijuna EUR, kako je opisano u uvodnoj izjavi 114.
(295)
Još uvijek nepodmireni instrumenti podliježu zabrani isplate kupona navedenoj u uvodnoj izjavi 124. Stoga Komisija smatra da je odgovarajuća podjela obveza među privatnim ulagateljima Banke u hibridni kapital osigurana i da su u tom pogledu ispunjeni zahtjevi iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6.3.4. Zaključak o vlastitom doprinosu i podjeli obveza
(296)
U usporedbi s ukupnom primljenom dokapitalizacijom koju je provela država, vlastiti doprinos i podjela obveza, posebno u obliku prodaje imovine i smanjenja kreditnog portfelja, znatno su manji od onih koje bi Komisija inače smatrala dostatnima. Smanjenje se odnosi samo na inozemne djelatnosti (116) koje čine ograničeni dio Banke (117); restrukturiranjem nije predviđeno smanjenje portfelja kredita i depozita u Grčkoj. Međutim, s obzirom na elemente opisane u odjeljku 7.6.1., a posebno na činjenicu da je banka Alpha dobila najmanju potporu među velikim grčkim bankama te da je potpora prihvatljiva za izuzeće iz točke 14. Komunikacije o produženju iz 2011., u skladu s kojom Komisija može prihvatiti manji vlastiti doprinos i podjelu obveza, može se smatrati da su planom restrukturiranja predviđene dostatne mjere u pogledu vlastitog doprinosa i podjele obveza.
7.6.4. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(297)
U Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva se da se planom restrukturiranja predlože mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja i osigurava konkurentan bankarski sektor. Štoviše, navedenim je mjerama potrebno obuhvatiti i pitanja moralnog hazarda te osigurati da se državna potpora ne upotrebljava za financiranje ponašanja koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem.
(298)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da pri procjeni iznosa potpore i nastalih narušavanja tržišnog natjecanja Komisija mora uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene državne potpore te stupanj podjele obveza i položaj financijske institucije na tržištu nakon restrukturiranja. U tom pogledu Komisija podsjeća da je Banka od države primila potporu u obliku kapitala koja je činila 12 % njezine rizikom ponderirane imovine (118). Osim toga, Banka je primila jamstva za likvidnost koja su 30. studenoga 2011. iznosila 14 milijardi EUR i kredite u obliku državnih obveznica u iznosu od 1,6 milijardi EUR 30. rujna 2011., što je zajedno predstavljalo 25 % bilance Banke na taj datum. Osim toga, banka je primila likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Mjere za ograničenje mogućih narušavanja tržišnog natjecanja stoga su opravdane s obzirom na velik iznos potpore. Uz to, tržišni je udjel Banke u Grčkoj velik, s tržišnim udjelima od 15 % za kredite i 13 % za depozite na dan 31. prosinca 2012. Preuzimanjem banke Emporiki i, u znatno manjoj mjeri, triju zadružnih banaka te djelatnosti banke Citibank u Grčkoj povećani su tržišni udjeli Banke. Nakon preuzimanja banke Emporiki tržišni udjeli Banke u pogledu depozita u Grčkoj činili su 30. lipnja 2013. 21 %, dok je njezin tržišni udjel u pogledu hipoteka na stambene nekretnine iznosio 23 %, u pogledu potrošačkih kredita 20 % i u pogledu kredita poduzećima 21 % (119). Nakon preuzimanja djelatnosti banke Citibank u Grčkoj tržišni udjel Banke u pogledu depozita povećao se za manje od 1 %.
(299)
Komisija podsjeća na to da su poteškoće Banke uglavnom proizišle iz vanjskih šokova, kao što je grčka dužnička kriza i produljena recesija koja je zaustavila razvoj grčkoga gospodarstva od 2008., kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha. Potreba za rješavanjem pitanja moralnog hazarda smanjena je jer Banka nije preuzela prekomjerne rizike. Kako je obrazloženo u odjeljku 7.6.1. ove Odluke, učinak narušavanja mjera potpore niži je od tih čimbenika, kao što je i potreba za mjerama kojima će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja. Zbog toga Komisija iznimno može prihvatiti da, unatoč visokom iznosu otpore i velikom tržišnom udjelu, planom restrukturiranja nije predviđeno smanjenje bilance i kredita u Grčkoj.
(300)
Međutim, Komisija napominje da je dokapitalizacijama koje je provela država Banci omogućen nastavak bankarskog poslovanja na inozemnim tržištima.
(301)
U tom pogledu Komisija napominje da će Banka, osim što se već razdužila i restrukturira, dodatno restrukturirati i razdužiti svoju inozemnu imovinu do 30. lipnja 2018. (120) te ispuniti obvezu u pogledu neupotrebljavanja potpore za financiranje rasta tih djelatnosti. Potpora se stoga neće upotrebljavati za narušavanje tržišnog natjecanja na tim stranim tržištima.
(302)
Grčka se obvezala poštovati i zabranu preuzimanja, pobrinuvši se da Banka primljenu državnu potporu neće upotrijebiti za preuzimanje novog poduzeća. Navedenom se zabranom bolje osigurava da se potpora upotrebljava isključivo kao potpora ponovnom uspostavljanju održivosti grčkog bankarskog poslovanja, a ne za rast, na primjer, na inozemnim tržištima.
(303)
Preuzetom obvezom u pogledu smanjenja potpore plaćene na grčke depozite s neodrživo visokih razina isto se tako osigurava da se potpora neće upotrebljavati za financiranje neodrživih strategija prikupljanja depozita kojima se narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu. Slično tome, preuzetom obvezom u pogledu provedbe strožih smjernica za određivanje cijene novih kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika, spriječit će se Banku da ne narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu upotrebom neprimjerenih strategija određivanja cijena kredita klijentima.
(304)
Uzimajući u obzir specifičnu situaciju opisanu u odjeljku 7.6.1. i mjere predviđene u planu restrukturiranja, Komisija smatra da su one dostatna zaštita za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.
7.7. PRAĆENJE
(305)
U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. Kako je navedeno u obvezama koje je Grčka preuzela (121), ona će osigurati da povjerenik za praćenje, kojeg je Banka već imenovala uz odobrenje Komisije, do kraja razdoblja restrukturiranja, odnosno do 31. prosinca 2018., prati obveze koje je Grčka preuzela u pogledu restrukturiranja poslovanja u Grčkoj i inozemstvu te korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Stoga se može zaključiti da će se provedba plana restrukturiranja primjereno pratiti.
8. ZAKLJUČAK
(306)
Zaključeno je da je Grčka nezakonito provela mjere potpore B1, B2, B3 i B4 suprotno članku 108. stavku 3. Ugovora jer su provedene prije službene odobrenja Komisije. Međutim, Komisija smatra da je plan restrukturiranja, zajedno s preuzetim obvezama iz Priloga kojima se osigurava ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke, dovoljan u pogledu podjele obveza i vlastitog doprinosa te da je prikladan i razmjeran kako bi se njime nadoknadili učinci narušavanja tržišnog natjecanja mjera potpore koje su ispitane u ovoj Odluci. Dostavljenim planom restrukturiranja i preuzetim obvezama ispunjuju se kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju te se mjere potpore stoga mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Sljedeće mjere koje je Grčka provela čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora:
(a)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Alpha Bank S.A. pružila Grčka središnja banka i za koju jamči Grčka (mjera L2);
(b)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 042 milijuna EUR koju je Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) odobrio banci Alpha Bank S.A. u prosincu 2012. (mjera B2);
(c)
pismo o preuzimanju obveze od 1 629 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(d)
dokapitalizacija od 4 021 milijun EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. u proljeće 2013. (mjera B4).
2. Financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava u iznosu od 427 milijuna EUR koje je u okviru prijenosa odabrane imovine i obveza zadružnih banaka Dodecanese, Evia i Western Macedonia GFFS osigurao banci Alpha Bank S.A. u prosincu 2013. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
3. Uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji se odnosi na grupaciju Alpha Bank (banka Alpha i sva njezina društva kćeri i podružnice) dostavljen 12. lipnja 2014. te obveze koje je Grčka preuzela tog datuma, sljedeća državna potpora spojiva je s unutarnjim tržištem:
(a)
dokapitalizacija od 940 milijuna EUR koju je Grčka odobrila banci Alpha Bank S.A. u svibnju 2009. u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A);
(b)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Alpha Bank S.A. pružila Grčka središnja banka i za koju Grčka jamči od srpnja 2011. u iznosu od 23,6 milijardi EUR od 31. prosinca 2012. (mjera L2);
(c)
prva dokapitalizacija za premošćivanje od 1 900 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. u svibnju 2012. (mjera B1);
(d)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 042 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. u prosincu 2012. (mjera B2);
(e)
pismo o preuzimanju obveze od 1 629 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(f)
dokapitalizacija od 4 021 milijun EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. u svibnju 2013. (mjera B4).
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.