NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1011/2012
ze dne 17. října 2012
o statistice držby cenných papírů
(ECB/2012/24)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (dále jen „ESA 95“) (1), a zejména na přílohu A uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (3),
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30) (4),
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32) (5),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (6),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (7),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby mohla plnit úkoly Evropského systému centrálních bank (ESCB) a monitorovat finanční trhy a finanční činnost v rámci eurozóny, je třeba, aby Evropská centrální banka (ECB) ve spolupráci s národními centrálními bankami shromažďovala velmi kvalitní statistické informace podle jednotlivých cenných papírů, pokud se týká cenných papírů v držbě institucionálních sektorů eurozóny a cenných papírů emitovaných rezidenty eurozóny a držených institucionálními sektory mimo eurozónu.
(2)
S cílem přispět k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému, a pro účely analýzy transmisního mechanismu měnové politiky je třeba, aby ECB od bankovních skupin shromažďovala informace o jejich držbě cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů.
(3)
Účelem shromažďování údajů je poskytnout ECB komplexní statistické informace o tom, jak jsou hospodářská odvětví a jednotlivé bankovní skupiny v členských státech eurozóny angažovány v určitých třídách cenných papírů, jakož i o vztazích mezi hospodářskými odvětvími držitelů a emitentů cenných papírů a o trhu cenných papírů emitovaných rezidenty eurozóny. Jak je významné mít přesné a podrobně členěné informace o angažovanosti hospodářských odvětví a bankovních skupin v určitých třídách cenných papírů, se stalo zřejmým v průběhu finanční krize, neboť rizika ohrožující finanční stabilitu vzhledem k mechanismům nákazy na úrovni jednotlivých finančních institucí, jež způsobují určité třídy cenných papírů, nelze z agregovaných údajů řádně rozpoznat. Včasné informace o držbě cenných papírů na úrovni jednotlivých cenných papírů rovněž ECB umožní sledovat přenos rizik z finančních trhů do reálné ekonomiky.
(4)
Tyto statistické informace kromě toho pomohou ECB při provádění analýzy vývoje na finančním trhu a při sledování změn portfolií cenných papírů hospodářských odvětví a vztahů mezi finančními zprostředkovateli a nefinančními investory.
(5)
S ohledem na propojení měnové politiky se stabilitou finančního systému je shromažďování statistických informací podle jednotlivých cenných papírů, pokud se týká pozic držby cenných papírů a finančních transakcí, jakož i pro účely odvození transakcí z pozic, rovněž nezbytné pro uspokojení potřeby pravidelných i ad hoc analýz k podpoře ECB při provádění měnové a finanční analýzy a pro příspěvek ESCB ke stabilitě finančního systému. Tyto statistické informace umožní spojit informace o cenných papírech držených institucionálními sektory s informacemi o jednotlivých emitentech po celém světě, a poskytnout tak významný nástroj ke sledování vzniku a vývoje finanční nerovnováhy.
(6)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (8).
(7)
Z tohoto důvodu by Rada guvernérů ECB měla pro účely shromažďování údajů podle tohoto nařízení určit zpravodajské bankovní skupiny s ohledem na velikost konsolidované rozvahy každé skupiny ve srovnání s aktivy konsolidované rozvahy všech bankovních skupin v Evropské unii, význam činnosti skupiny v konkrétním segmentu bankovní činnosti a relevanci skupiny pro stabilitu a fungování finančního systému v eurozóně a/nebo v jednotlivých členských státech.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(9)
Zpravodajskou povinností podle tohoto nařízení včetně výjimek z této povinnosti nejsou dotčeny zpravodajské povinnosti zakotvené v jiných právních aktech a nástrojích ECB, které mohou alespoň částečně rovněž zahrnovat vykazování statistických informací o držbě cenných papírů podle jednotlivých cenných papírů.
(10)
Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani nepříznivě neovlivní zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Při uplatňování tohoto postupu musí být brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
shromažďováním údajů podle „jednotlivých cenných papírů“ se rozumí shromažďování údajů členěných podle jednotlivých cenných papírů;
2.
„pozicí“ se rozumí stavová hodnota cenných papírů, jejichž druhy jsou uvedeny v odstavci 15 a které skutečné zpravodajské jednotky vlastní či drží v úschově na konci referenčního období, jak je dále vymezeno v části 4 přílohy II;
3.
„mateřská úvěrová instituce“, „mateřská finanční holdingová společnost“, „dceřiná společnost“ a „pobočka“ mají stejný význam jako v definici v článku 4 směrnice 2006/48/ES;
4.
„bankovní skupinou“ se rozumí a) mateřská úvěrová instituce a všechny její finanční dceřiné společnosti a pobočky s výjimkou pojišťoven, které získaly úřední povolení v souladu s článkem 6 směrnice 73/239/EHS (9) nebo článkem 4 směrnice 2002/83/ES (10); nebo b) mateřská finanční holdingová společnost a všechny její finanční dceřiné společnosti a pobočky s výjimkou pojišťoven, které získaly úřední povolení v souladu s článkem 6 směrnice 73/239/EHS nebo článkem 4 směrnice 2002/83/ES, za předpokladu, že v obou případech je mateřská společnost v čele bankovní skupiny. Subjekt bez dceřiných společností tvoří sám o sobě skupinu za předpokladu, že subjekt sám není dceřinou společností;
5.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98;
6.
„měnová finanční instituce“, „úvěrová instituce“ a „fond peněžního trhu“ mají stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Sektor měnových finančních institucí se skládá z úvěrových institucí a fondů peněžního trhu;
7.
„investiční fond“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8);
8.
„účelová finanční společnost“ má stejný význam jako v definici v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30);
9.
„uschovatelem“ se rozumí subjekt, který patří do sektoru „finančních institucí“ (S.12 (11)) a který provádí úschovu a správu finančních nástrojů na účet klientů včetně svěřenské správy a souvisejících služeb, jako je správa hotovosti nebo zajištění, jak je uvedeno v oddílu B bodu 1 přílohy I směrnice 2004/39/ES;
10.
„subjektem v čele bankovní skupiny“ se rozumí mateřská společnost bankovní skupiny za předpokladu, že je buď mateřskou úvěrovou institucí v EU nebo mateřskou finanční holdingovou společností v EU, jak je vymezeno v článku 4 směrnice 2006/48/ES a jak je provedeno v členských státech Unie, avšak s tím, že „EU“ se nahrazuje pojmem „eurozóna“ a „členský stát“ se nahrazuje pojmem „členský stát eurozóny“;
11.
„subjektem v čele zpravodajské skupiny“ se rozumí subjekt v čele bankovní skupiny, kterou Rada guvernérů určila jako zpravodajskou skupinu podle čl. 2 odst. 4;
12.
„investorem“ se rozumí subjekt či osoba, jež vlastní finanční nástroje;
13.
„cennými papíry v úschově“ se rozumějí cenné papíry, které jménem investorů drží a spravují uschovatelé;
14.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem;
15.
„cennými papíry“ se rozumí tyto druhy cenných papírů:
a)
„dluhové cenné papíry“ (F.3);
b)
„kótované akcie“ (F.511);
c)
„akcie nebo podílové listy investičních fondů“ (F.52);
16.
„držbou cenných papírů“ se rozumí ekonomické vlastnictví cenných papírů, jejichž druhy jsou uvedeny v odstavci 15;
17.
„kódem ISIN“ se rozumí mezinárodní identifikační číslo cenného papíru přidělené cenným papírům, které se skládá z 12 alfanumerických znaků a jednoznačně určuje emisi cenných papírů (podle normy ISO 6166).
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských měnových finančních institucí, investičních fondů, účelových finančních společností, uschovatelů a subjektů v čele bankovních skupin, které Rada guvernérů podle odstavce 4 určila jako zpravodajské skupiny a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (společně dále jen „skutečné zpravodajské jednotky“ a jednotlivě dále jen „skutečná zpravodajská jednotka“).
2. Pokud fond peněžního trhu, investiční fond nebo účelová finanční společnost nemají podle svého vnitrostátního práva právní subjektivitu, odpovídají za vykazování informací vyžadovaných na základě tohoto nařízení osoby, které jsou na základě právních předpisů oprávněny tyto subjekty zastupovat, nebo - v případě neexistence formálního zastoupení - osoby, které podle příslušných vnitrostátních právních předpisů odpovídají za jednání těchto subjektů.
3. Na skutečné zpravodajské jednotky se vztahuje úplná zpravodajská povinnost, pokud se neuplatňuje výjimka udělená podle článku 4.
4. Rada guvernérů může rozhodnout, že bankovní skupina je zpravodajskou skupinou, pokud má tato bankovní skupina v souladu s hlavou V kapitolou 4 oddílem 1 směrnice 2006/48/ES aktiva konsolidované rozvahy:
a)
která převyšují 0,5 % celkových aktiv konsolidované rozvahy bankovních skupin v Unii (dále jen „prahová hodnota 0,5 %“), a to na základě posledních aktuálních údajů, jež má ECB k dispozici, tj.:
i)
údajů, jež se vztahují ke konci prosince kalendářního roku předcházejícího oznámení podle odstavce 5, nebo
ii)
nejsou-li údaje podle odrážky i) k dispozici, údajů, jež se vztahují ke konci prosince předchozího roku, nebo
b)
která jsou nižší než prahová hodnota 0,5 % nebo se této hodnotě rovnají, za předpokladu, že bankovní skupina splňuje určitá kvantitativní nebo kvalitativní kritéria, která ji činí významnou pro stabilitu a fungování finančního systému v eurozóně (pokud jde např. o vzájemné propojení s jinými finančními institucemi v eurozóně, činnost v rámci více jurisdikcí, nezastupitelnost, složitost korporační struktury) a/nebo v jednotlivém členském státě eurozóny (pokud jde např. o relativní význam bankovní skupiny v rámci konkrétního segmentu trhu bankovních služeb v jednom či více členských státech eurozóny).
5. Příslušná národní centrální banka vyrozumí subjekty v čele zpravodajských skupin o rozhodnutí Rady guvernérů podle odstavce 4, jakož i o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení.
6. Aniž by byl dotčen článek 10, začnou subjekty v čele zpravodajských skupin, které byly vyrozuměny podle odstavce 5 poté, co začalo první vykazování na základě tohoto nařízení, vykazovat údaje nejpozději ve lhůtě šesti měsíců ode dne vyrozumění.
7. Subjekt v čele zpravodajské skupiny, který byl vyrozuměn podle odstavce 5, oznamuje příslušné národní centrální bance změny svého jména či právní formy, fúze či restrukturalizace či jakoukoli jinou událost či okolnost, která má vliv na zpravodajskou povinnost tohoto subjektu, nejpozději do 14 dnů ode dne, kdy tato událost či okolnost nastala.
8. Na subjekt v čele zpravodajské skupiny, který byl vyrozuměn podle odstavce 5, se povinnosti vymezené v tomto nařízení vztahují, dokud jej příslušná národní centrální banka nevyrozumí o opaku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Měnové finanční instituce, investiční fondy, účelové finanční společnosti a uschovatelé poskytují své příslušné národní centrální bance údaje, v členění podle jednotlivých cenných papírů, o pozicích ke konci čtvrtletí nebo ke konci měsíce a o finančních transakcích v průběhu referenčního měsíce nebo čtvrtletí v souladu s odstavcem 5, nebo statistické informace nezbytné k odvození těchto transakcí, týkající se držby cenných papírů s kódem ISIN na vlastní účet v souladu s částí 2 přílohy I. Tyto údaje se vykazují čtvrtletně nebo měsíčně v souladu se zpravodajskými pokyny, které stanoví příslušné národní centrální banky.
2. Uschovatel příslušné národní centrální bance oznámí provádění činnosti uschovatele do jednoho týdne ode dne, kdy započne s činností uschovatele, bez ohledu na to, zda očekává, že se na něj bude vztahovat řádná zpravodajská povinnost na základě tohoto nařízení, s výjimkou případu, kdy uschovatel tuto činnost oznámil jiným příslušným orgánům.
Uschovatelé poskytují příslušné národní centrální bance čtvrtletně nebo měsíčně v souladu se zpravodajskými pokyny stanovenými příslušnými národními centrálními bankami údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, o pozicích ke konci čtvrtletí nebo ke konci měsíce týkající se těchto cenných papírů s kódem ISIN:
a)
cenné papíry, které mají v úschově jménem rezidentských investorů, kteří v souladu s částí 3 přílohy I nevykazují držbu na vlastní účet podle odstavce 1;
b)
cenné papíry, které mají v úschově jménem nefinančních investorů, kteří jsou rezidenty v jiných členských státech eurozóny, v souladu s částí 4 přílohy I;
c)
cenné papíry emitované subjekty v eurozóně, které mají v úschově jménem investorů, kteří jsou rezidenty v členských státech mimo eurozónu, a investorů, kteří jsou rezidenty mimo Unii, v souladu s částí 5 přílohy I.
3. Subjekty v čele zpravodajských skupin poskytují příslušné národní centrální bance čtvrtletně údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, o pozicích cenných papírů s kódem ISIN ke konci čtvrtletí, které jsou v držbě jejich skupiny včetně nerezidentských subjektů. Tyto údaje se vykazují na základě portfolia skupiny vyjádřeného v hrubých hodnotách bez očištění o držbu cenných papírů emitovaných subjekty téže skupiny.
V souladu s pokyny příslušné národní centrální banky vykazují subjekty v čele zpravodajských skupin údaje o držbě cenných papírů na základě jednoho ze tří přístupů uvedených v části 6 přílohy I.
4. Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení včetně výjimek z této povinnosti nejsou dotčeny zpravodajské povinnosti vymezené v a) nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), b) nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) a c) nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).
5. Skutečné zpravodajské jednotky vykazují v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky buď a) údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, o měsíčních nebo čtvrtletních finančních transakcích a pokud to vyžaduje příslušná národní centrální banka, jiné změny objemu; nebo b) statistické informace nezbytné k odvození finančních transakcí na základě jednoho z přístupů uvedených v části 1 přílohy I. Další požadavky a zásady pro sestavování transakcí jsou uvedeny v části 3 přílohy II.
6. Skutečné zpravodajské jednotky na pokyn příslušné národní centrální banky čtvrtletně nebo měsíčně vykazují údaje o pozicích ke konci čtvrtletí nebo ke konci měsíce a v souladu s odstavcem 5 statistické informace o držbě cenných papírů bez kódu ISIN v průběhu referenčního čtvrtletí nebo měsíce v souladu s částí 7 přílohy I. Tento odstavec neplatí pro skutečné zpravodajské jednotky, kterým byly uděleny výjimky podle článku 4.
7. Údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, o pozicích ke konci čtvrtletí nebo ke konci měsíce a statistické informace za referenční čtvrtletí nebo měsíc v souladu s odstavcem 5 se vykazují v souladu s částmi 1, 2 a 4 přílohy II a v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 5.
Článek 4
Výjimky
1. Dle uvážení příslušné národní centrální banky lze udělit skutečným zpravodajským jednotkám tyto výjimky:
a)
v členských státech eurozóny, v nichž rezidentští investoři celkově drží cenné papíry s kódem ISIN, jejichž tržní hodnota je nižší než 40 miliard EUR či je této hodnotě rovna:
i)
mohou národní centrální banky měnovým finančním institucím, investičním fondům, účelovým finančním společnostem a uschovatelům udělovat výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 za předpokladu, že pokud se týká pozic, společný příspěvek měnových finančních institucí, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 40 % národní držby měnových finančních institucí, společný příspěvek investičních fondů, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 40 % národní držby investičních fondů, společný příspěvek účelových finančních společností, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 40 % národní držby účelových finančních společností a společný příspěvek uschovatelů, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 40 % národní držby uschovatelů. Účelové finanční společnosti, které nevykazují údaje podle jednotlivých cenných papírů v souladu s nařízením (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), mají právo překročit tuto prahovou hodnotu v souladu s pokyny příslušných národních centrálních bank po dobu prvních dvou let po začátku vykazování podle tohoto nařízení;
ii)
mohou národní centrální banky uschovatelům udělovat výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 2 písm. a) za předpokladu, že pokud se týká pozic, nepřesahuje společný příspěvek uschovatelů, kterým byly uděleny výjimky, 40 % národní hodnoty cenných papírů v úschově;
b)
v členských státech eurozóny, v nichž rezidentští investoři celkově drží cenné papíry s kódem ISIN, jejichž tržní hodnota je vyšší než 40 miliard EUR:
i)
mohou národní centrální banky měnovým finančním institucím, investičním fondům, účelovým finančním společnostem a uschovatelům udělovat výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 za předpokladu, že pokud se týká pozic, společný příspěvek měnových finančních institucí, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 5 % národní držby měnových finančních institucí, společný příspěvek investičních fondů, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 5 % národní držby investičních fondů, společný příspěvek účelových finančních společností, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 5 % národní držby účelových finančních společností a společný příspěvek uschovatelů, kterým byly uděleny výjimky, nepřesahuje 5 % národní držby uschovatelů;
ii)
mohou národní centrální banky uschovatelům udělovat výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 2 písm. a) za předpokladu, že pokud se týká pozic, nepřesahuje společný příspěvek uschovatelů, kterým byly uděleny výjimky, 5 % národní hodnoty cenných papírů v úschově;
c)
Národní centrální banky konzultují ECB ohledně využití informací k určení celkové držby cenných papírů v tržní hodnotě, jež je nezbytná k udělení výjimek podle tohoto odstavce.
2. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 udělí úvěrovým institucím takto:
a)
národní centrální banky mohou úvěrovým institucím udělit úplnou či částečnou výjimku ze zpravodajské povinnosti za předpokladu, že pokud se týká pozic, nepřesahuje společný příspěvek 5 % celkové hodnoty cenných papírů držených úvěrovými institucemi v příslušném členském státě eurozóny;
b)
tuto prahovou hodnotu však lze po první dva roky po začátku vykazování podle tohoto nařízení zvýšit na 15 %;
c)
prahové hodnoty uvedené v bodech a) a b) se vypočítají na základě celkové držby cenných papírů pro příslušný členský stát po uplatnění výjimek podle odstavce 1.
3. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 všem fondům peněžního trhu, za předpokladu, že tyto fondy celkově drží cenné papíry s kódem ISIN, které představují méně než 2 % cenných papírů, které drží fondy peněžního trhu v eurozóně. Prahová hodnota 2 % se vypočítá na základě celkové držby cenných papírů fondy peněžního trhu v příslušném členském státě po uplatnění všech výjimek podle odstavce 1.
4. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí výjimky ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 1 všem účelovým finančním společnostem, za předpokladu, že tyto společnosti celkově drží cenné papíry s kódem ISIN, které představují méně než 2 % cenných papírů, které drží účelové finanční společnosti v eurozóně. Prahová hodnota 2 % se vypočítá na základě celkové držby cenných papírů účelovými finančními společnostmi v příslušném členském státě po uplatnění všech výjimek podle odstavce 1.
5. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí tyto výjimky uschovatelům:
a)
národní centrální banky mohou uschovatelům udělit úplnou či částečnou výjimku ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 2 písm. a) za předpokladu, že údaje uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) lze odvodit z jiných statistických či dohledových zdrojů údajů v souladu s minimálními statistickými standardy uvedenými v článku III. Kromě toho se uplatňuje následující:
i)
v členských státech, v nichž se uplatňují výjimky podle odst. 1 písm. a) a v nichž údaje uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) přímo vykazují investoři, tvoří tyto údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, nejméně 60 % hodnoty cenných papírů uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a);
ii)
v členských státech, v nichž se uplatňují výjimky podle odst. 1 písm. b) a v nichž údaje uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a) přímo vykazují investoři, tvoří tyto údaje, členěné podle jednotlivých cenných papírů, nejméně 75 % hodnoty cenných papírů uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a);
b)
národní centrální banky mohou udělit úplnou či částečnou výjimku ze zpravodajské povinnosti uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) a c) uschovatelům, kteří jménem všech investorů, kteří nejsou rezidenty, drží v úschově cenné papíry v celkové hodnotě nižší než 10 miliard EUR.
6. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí výjimku ze zpravodajské povinnosti vymezené v čl. 3 odst. 3 subjektům v čele zpravodajských skupin:
a)
národní centrální banky mohou subjektům v čele zpravodajských skupin povolit, aby podle jednotlivých cenných papírů vykazovaly statistické informace, které pokrývají 95 % hodnoty cenných papírů s kódem ISIN, které drží daná skupina, v souladu s požadavky tohoto nařízení za předpokladu, že zbývajících 5 % cenných papírů v držbě skupiny nevydal jeden jediný emitent;
b)
národní centrální banky mohou subjekty v čele zpravodajských skupin žádat o poskytnutí dalších informací o druhu cenných papírů, které jsou vyňaty z vykazování podle bodu a).
7. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že udělí výjimky ze zpravodajské povinnosti podle tohoto nařízení, pokud skutečné zpravodajské jednotky vykazují tytéž údaje podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) nebo nařízení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), nebo pokud národní centrální banky mohou tytéž údaje odvodit jiným způsobem v souladu s minimálními statistickými standardy vymezenými v příloze III.
8. Pokud se týká skutečných zpravodajských jednotek, na něž se vztahuje výjimka uvedená v odstavcích 1, 2, 3 nebo 4, národní centrální banky i nadále každoročně shromažďují údaje o hodnotě cenných papírů, kterou drží nebo mají v úschově v souladu s požadavky vymezenými v čl. 3 odst. 1, a to jako agregované údaje nebo jako údaje podle jednotlivých cenných papírů.
9. Národní centrální banky kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavcích 1 až 7 pro účely případného udělení, obnovy či odnětí jakékoli výjimky s účinností od počátku každého kalendářního roku.
10. Příslušná národní centrální banka odejme výjimku udělenou uschovatelům podle odst. 5 písm. a), pokud po tři po sobě jdoucí vykazovací období nebyly včas k dispozici údaje z jiných statistických či dohledových zdrojů údajů, jež splňují minimální statistické standardy uvedené v příloze III, bez ohledu na to, zda to uschovatel zavinil. Uschovatelé začnou vykazovat údaje, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 2, nejpozději ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim národní centrální banka oznámila, že došlo k odnětí výjimky.
11. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že skutečným zpravodajským jednotkám, jimž byla udělena výjimka podle tohoto článku, uloží zpravodajskou povinnost ad hoc, a to v tak podrobné míře, jakou považují za nezbytné. Skutečné zpravodajské jednotky vykazují informace vyžádané ad hoc ve lhůtě 15 pracovních dnů od dne, kdy příslušná národní centrální banka o tyto informace požádala.
12. Skutečné zpravodajské jednotky se mohou rozhodnout, že výjimky udělené národními centrálními bankami nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou zpravodajskou povinnost. Skutečná zpravodajská jednotka, která nevyužívá výjimky udělené příslušnou národní centrální bankou, obdrží před tím, než tyto výjimky začne později využívat, souhlas dané národní centrální banky.
Článek 5
Účetní pravidla
1. Není-li v tomto nařízení uvedeno jinak, používají skutečné zpravodajské jednotky pro účely vykazování na základě tohoto nařízení účetní pravidla stanovená ve vnitrostátních předpisech, kterými se provádí směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (12), nebo pokud tyto předpisy nelze uplatnit, v jakýchkoli jiných vnitrostátních či mezinárodních normách, které se vztahují na skutečné zpravodajské jednotky.
2. Bez ohledu na vnitrostátní účetní postupy se držba cenných papírů vykazuje ve jmenovité hodnotě nebo jako počet kusů/podílů. Jak je uvedeno v části 4 přílohy II, mohou být vykazovány i tržní hodnoty.
3. Aniž by byly dotčeny vnitrostátní účetní postupy a možnosti vzájemného započtení, vykazuje se držba cenných papírů pro statistické účely v hrubých hodnotách.
4. Držba cenných papírů zapůjčených v rámci půjček cenných papírů nebo prodaných v rámci repo obchodů se i nadále vykazuje jako držba původního vlastníka (a nikoli jako držba dočasného nabyvatele), pokud existuje pevný příslib provedení zpětné operace (a ne jen pouhá možnost tak učinit). Pokud dočasný nabyvatel obdržené cenné papíry prodá, zaznamená se tento prodej jako přímá transakce s cennými papíry a dočasný nabyvatel jej vykáže jako zápornou pozici v portfoliu cenných papírů.
Článek 6
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodují, kdy je třeba, aby jim skutečné zpravodajské jednotky poskytovaly údaje tak, aby tyto banky mohly vykonávat nezbytné kontroly kvality a plnit lhůty uvedené v odstavci 2.
2. Národní centrální banky za skutečné zpravodajské jednotky předávají ECB:
a)
čtvrtletní údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů v souladu s čl. 3 odst. 1, 2 a 5 do skončení pracovní doby v sedmdesátý kalendářní den po skončení čtvrtletí, k němuž se vztahují, nebo
b)
měsíční údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů v souladu s čl. 3 odst. 5 a částí 1 přílohy I, a to v rámci jedné z níže uvedených možností:
i)
čtvrtletně za tři měsíce referenčního období do skončení pracovní doby v šedesátý třetí kalendářní den po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují, nebo
ii)
měsíčně za každý měsíc referenčního čtvrtletí do skončení pracovní doby v šedesátý třetí kalendářní den po skončení měsíce, ke kterému se údaje vztahují, a
c)
čtvrtletní pozice členěné podle jednotlivých cenných papírů v souladu s čl. 3 odst. 3 do skončení pracovní doby:
i)
od roku 2013 do roku 2015: v sedmdesátý kalendářní den po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují, a
ii)
od roku 2016: v padesátý pátý kalendářní den po skončení čtvrtletí, k němuž se údaje vztahují.
3. Pokud lhůta uvedená v odstavci 2 připadá na zavírací den TARGET2, posune se lhůta na následující obchodní den TARGET2, jak je zveřejněno na internetových stránkách ECB.
Článek 7
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Skutečné zpravodajské jednotky plní zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy uvedenými v příloze III.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit skutečné zpravodajské jednotky, v souladu s vnitrostátními specifiky. Národní centrální banky rozhodují, zda budou po uschovatelích vyžadovat, aby údaje podle jednotlivých cenných papírů vykazovaly podle jednotlivých investorů. Národní centrální banky zajistí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a aby umožňovaly kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost a opravy, které jsou uvedeny v příloze III.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat (v tak podrobné míře, jakou příslušná národní centrální banka považuje za nezbytnou) nebo shromažďovat informace, které jsou skutečné zpravodajské jednotky povinny poskytovat v souladu s tímto nařízením, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Tato práva národní centrální banky vykonávají zejména tehdy, když skutečné zpravodajské jednotky neplní minimální standardy stanovené v příloze III.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení skutečných zpravodajských jednotek. Výkonná rada o všech těchto změnách bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
Na základě tohoto nařízení budou jako první vykazovány údaje týkající se referenčního období prosinec 2013. Při prvním vykazování národních centrálních bank do ECB musí národní centrální banky poskytnout pouze údaje o pozicích.
Článek 11
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. října 2012.
32012R0024(01)
L 305/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 1011/2012 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
od 17. listopada 2012.
o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira
(ESB/2012/24)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2223/96 od 25. lipnja 1996. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici (dalje u tekstu „ESA 95”) (1), a posebno njezin Prilog A,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (2), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 958/2007 Europske središnje banke od 27. srpnja 2007. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2007/8) (3),
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 24/2009 Europske središnje banke od 19. prosinca 2008. o statistici imovine i obveza financijskih društava posebne namjene koja se bave sekuritizacijskim transakcijama (ESB/2008/30) (4),
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 25/2009 Europske središnje banke od 19. prosinca 2008. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (ESB/2008/32) (5),
uzimajući u obzir Direktivu 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 93/22/EEZ (6),
uzimajući u obzir Direktivu 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (7),
budući da:
(1)
Radi obavljanja zadaća Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i nadziranja financijskih tržišta i financijskih aktivnosti unutar europodručja, potrebno je da Europska središnja banka (ESB) uz pomoć nacionalnih središnjih banaka za svaki vrijednosni papir posebno prikuplja visokokvalitetne statističke podatke o vrijednosnim papirima koje drže institucionalni sektori europodručja i o vrijednosnim papirima koje su izdali rezidenti europodručja, a drže ih institucionalni sektori izvan europodručja.
(2)
Kako bi doprinio nesmetanom vođenju politika koje provode nadležna tijela i koje se odnose na bonitetni nadzor nad kreditnim institucijama, stabilnost financijskog sustava i analizu mehanizma prijenosa monetarne politike, ESB treba za svaki vrijednosni papir posebno prikupljati podatke od bankovnih grupa o njihovim držanjima vrijednosnih papira.
(3)
Svrha podataka koji se prikupljaju jest da se ESB-u osiguraju sveobuhvatni statistički podaci o izloženosti gospodarskih sektora i pojedinačnih bankovnih grupa u državama članicama europodručja određenim kategorijama vrijednosnih papira i podaci o povezanostima između gospodarskih sektora imatelja i izdavatelja vrijednosnih papira te podaci o tržištu vrijednosnih papira koje izdaju rezidenti europodručja. Važnost raspolaganja točnim informacijama o izloženostima gospodarskih sektora i bankovnih grupa određenim kategorijama vrijednosnih papira na vrlo dezagregiranoj razini postala je očita tijekom financijske krize jer se iz agregiranih podataka nisu mogli pravilno utvrditi rizici za financijsku stabilnost koji su proizašli iz mehanizama zaraze na razini pojedinačnih financijskih institucija koje su generirale određene kategorije vrijednosnih papira. Pravodobne informacije o držanju vrijednosnih papira na razini pojedinačnih vrijednosnih papira također će ESB-u omogućiti da nadzire prijenos rizika s financijskih tržišta na realno gospodarstvo.
(4)
Osim toga, statistički će podaci pružiti podršku ESB-u pri analiziranju kretanja na financijskom tržištu i u nadziranju promjena u portfeljima vrijednosnih papira gospodarskih sektora i povezanosti između financijskih posrednika i nefinancijskih investitora.
(5)
S obzirom na međupovezanost monetarne politike i stabilnosti financijskog sustava, prikupljanje statističkih podataka za svaki vrijednosni papir posebno u vezi s pozicijama vrijednosnih papira i financijskim transakcijama s vrijednosnim papirima te za izvođenje transakcija iz pozicija, također je potrebno zadovoljiti redovite i ad hoc analitičke potrebe kako bi se ESB-u osigurala potpora u provođenju monetarnih i financijskih analiza i kako bi ESSB mogao doprinijeti stabilnosti financijskog sustava. Ovi statistički podaci omogućit će da se informacije o vrijednosnim papirima koje drže institucionalni sektori kombiniraju s informacijama o pojedinačnim izdavateljima širom svijeta, time pružajući važno sredstvo za praćenje rasta i razvoja financijskih neravnoteža.
(6)
Također je potrebno omogućiti ESB-u pružanje analitičke i statističke potpore Europskom odboru za sistemske rizike u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1096/2010 od 17. studenoga 2010. o dodjeli posebnih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s funkcioniranjem Europskog odbora za sistemske rizike (8).
(7)
Stoga bi Upravno vijeće ESB-a trebalo utvrditi izvještajne bankovne grupe s ciljem prikupljanja podataka na temelju ove Uredbe, uzimajući u obzir veličinu konsolidirane bilance svake grupe u odnosu na imovinu iz konsolidirane bilance svih bankovnih grupa Europske unije, važnost aktivnosti grupe u pojedinačnom segmentu bankarskog poslovanja i važnost grupe za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava u europodručju i/ili pojedinim državama članicama.
(8)
Trebalo bi primjenjivati standarde za zaštitu i upotrebu povjerljivih statističkih podataka kako je utvrđeno u članku 8. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2533/98.
(9)
Izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe, uključujući odstupanja od tih zahtjeva, ne dovode u pitanje izvještajne zahtjeve navedene u drugim pravnim aktima i instrumentima ESB-a koji mogu, barem djelomično, također obuhvaćati dostavljanje statističkih podataka o držanju vrijednosnih papira za svaki vrijednosni papir posebno.
(10)
Potrebno je uspostaviti postupak za učinkovito provođenje tehničkih izmjena priloga ovoj Uredbi, pod uvjetom da se njima ne mijenja osnovni konceptualni okvir ili da se njima ne utječe na izvještajno opterećenje izvještajnih jedinica u državama članicama. Ovim je postupkom potrebno omogućiti uzimanje u obzir stajališta Odbora za statistiku ESSB-a,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
1.
prikupljanje podataka „za svaki vrijednosni papir posebno” znači prikupljanje podataka raščlanjenih po pojedinačnim vrijednosnim papirima;
2.
„pozicija” znači iznos stanja vrijednosnih papira, koji su po vrsti navedeni u stavku 15., a koji su u vlasništvu stvarne izvještajne jedinice ili izvještajna jedinica ima skrbništvo nad tim vrijednosnim papirima na kraju referentnog razdoblja, kako je dalje utvrđeno u dijelu 4. Priloga II.;
3.
„matična kreditna institucija”, „matični financijski holding”, „ovisno društvo” i „podružnica” imaju značenje kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2006/48/EZ;
4.
„bankovna grupa” znači: (a) matična kreditna institucija i sva njezina financijska društva kćeri i podružnice, osim osiguravajućih društava, koji su dobili službeno odobrenje za rad u skladu s člankom 6. Direktive 73/239/EEZ (9) ili člankom 4. Direktive 2002/83/EZ (10) ili (b) matični financijski holding i sva njegova financijska društva kćeri i podružnice, osim osiguravajućih društava, koji su dobili službeno odobrenje za rad u skladu s člankom 6. Direktive 73/239/EEZ ili člankom 4. Direktive 2002/83/EZ, pod uvjetom da je matično društvo u oba slučaja voditelj bankovne grupe. Subjekt koji nema društva kćeri sam predstavlja grupu, pod uvjetom da sam taj subjekt nije ovisno društvo;
5.
„rezident” ima značenje kako je utvrđeno u članku 1. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 2533/98;
6.
„monetarna financijska institucija” (MFI), „kreditna institucija” (KI) i „novčani fond” (NF) imaju značenje kako je utvrđeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32). Sektor monetarnih financijskih institucija obuhvaća kreditne institucije i novčane fondove;
7.
„investicijski fond” (IF) ima značenje kako je utvrđeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 958/2007 (ESB/2007/8);
8.
„financijsko društvo posebne namjene” (FVC) ima značenje kako je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 24/2009 (ESB/2008/30);
9.
„skrbnik” znači subjekt koji pripada „sektoru financijskih društava” (S.12 (11)), a koji se bavi pohranom financijskih instrumenata i upravljanjem financijskim instrumentima za račun klijenata, uključujući skrbništvo i povezane usluge kao što su upravljanje gotovinom/instrumentima osiguranja kako je određeno u odjeljku B, točki 1. Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ;
10.
„voditelj bankovne grupe” znači matično društvo bankovne grupe, pod uvjetom da je matična kreditna institucija u EU-u ili matični financijski holding u EU-u kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2006/48/EZ i kako je preneseno u državama članicama Unije, osim što se „EU” zamjenjuje „europodručjem” i što se „država članica” zamjenjuje „državom članicom europodručja”;
11.
„voditelj izvještajne skupine” znači voditelj bankovne grupe koju je Upravno vijeće odredilo kao izvještajnu skupinu u skladu s člankom 2. stavkom 4.;
12.
„investitor” znači subjekt ili osoba u čijem su vlasništvu financijski instrumenti;
13.
„vrijednosni papiri nad kojima postoji skrbništvo” znači vrijednosni papiri koje drže i kojima upravljaju skrbnici u ime investitora;
14.
„odgovarajući NSB” znači NSB države članice europodručja u kojoj je izvještajna jedinica rezident;
15.
„vrijednosni papiri” znači sljedeće vrste vrijednosnih papira:
(a)
„dužnički vrijednosni papiri” (F.3);
(b)
„uvrštene dionice” (F.511);
(c)
„dionice ili udjeli investicijskih fondova” (F.52);
16.
„držanje vrijednosnih papira” znači gospodarsko vlasništvo nad vrijednosnim papirima, pri čemu su vrste vrijednosnih papira navedene u stavku 15.;
17.
„oznaka ISIN” znači međunarodni identifikacijski broj vrijednosnih papira dodijeljen vrijednosnim papirima, koji se sastoji od 12 alfanumeričkih znakova, a kojim se jednoznačno određuje izdanje vrijednosnih papira (kako je utvrđeno normom ISO 6166).
Članak 2.
Stvarna izvještajna populacija
1. Stvarna izvještajna populacija sastoji se od rezidentnih monetarnih financijskih institucija, investicijskih fondova, financijskih društava posebne namjene, skrbnika i voditelja bankovnih grupa koje je Upravno vijeće odredilo kao izvještajne skupine u skladu sa stavkom 4. i koje je Upravno vijeće obavijestilo o njihovim izvještajnim obvezama u skladu sa stavkom 5. (dalje u tekstu zajedno se nazivaju „stvarne izvještajne jedinice”, a pojedinačno „stvarna izvještajna jedinica”).
2. Ako NF, IF ili FVC nema pravnu osobnost u skladu s nacionalnim pravom, osobe koje imaju zakonsko pravo da ih zastupaju ili, u nedostatku formalnog zastupanja, osobe koje u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom odgovaraju za njihove postupke, odgovorne su za dostavljanje podataka koji se zahtijevaju na temelju ove Uredbe.
3. Izvještajni zahtjevi u cijelosti se primjenjuju na stvarne izvještajne jedinice osim ako se primjenjuje bilo kakvo odstupanje odobreno u skladu s člankom 4.
4. Upravno vijeće može odlučiti da je bankovna grupa izvještajna skupina ako je imovina iz konsolidirane bilance te bankovne grupe u skladu s glavom V., poglavljem 4., odjeljkom 1. Direktive 2006/48/EZ:
(a)
veća od 0,5 % ukupne imovine iz konsolidirane bilance bankovnih grupa u Uniji (dalje u tekstu „prag 0,5 %”) s obzirom na najnovije podatke koji su dostupni ESB-u, tj.;
i.
podatke koji se odnose na kraj prosinca kalendarske godine koja prethodi obavijesti u skladu sa stavkom 5. ili
ii.
ako podaci pod i. nisu dostupni, podatke koji se odnose na kraj prosinca prethodne godine ili
(b)
jednaka pragu 0,5 % ili ispod tog praga, pod uvjetom da bankovna grupa ispunjava određene kvantitativne ili kvalitativne kriterije zbog kojih je važna za stabilnost i funkcioniranje financijskog sustava europodručja (npr. s obzirom na njezinu međupovezanost s ostalim financijskim institucijama europodručja; djelovanje u nekoliko država; nezamjenjivost; složenost korporativne strukture) i/ili pojedine države članice europodručja (npr. s obzirom na relativnu važnost bankovne grupe unutar pojedinog segmenta tržišta bankovnih usluga u jednoj državi članici europodručja ili više njih).
5. Odgovarajući NSB obavješćuje voditelje izvještajnih skupina o odluci Upravnog vijeća na temelju stavka 4. i o njihovim obvezama na temelju ove Uredbe.
6. Ne dovodeći u pitanje članak 10., voditelji izvještajnih skupina koji su obaviješteni u skladu sa stavkom 5. nakon što je počelo prvo dostavljanje podataka na temelju ove Uredbe počinju dostavljati podatke najkasnije šest mjeseci od datuma te obavijesti.
7. Voditelj izvještajne skupine koji je obaviješten u skladu sa stavkom 5. obavješćuje odgovarajući NSB o promjenama svojeg naziva ili pravnog oblika, o spajanjima odnosno pripajanjima ili restrukturiranjima i o svim drugim događajima ili okolnostima koje utječu na njegove izvještajne obveze u roku od 14 dana od nastanka tih događaja ili okolnosti.
8. Voditelj izvještajne skupine koji je obaviješten u skladu sa stavkom 5. i dalje je dužan ispunjavati obveze određene u ovoj Uredbi sve dok ga odgovarajući NSB ne obavijesti o drugačijem postupanju.
Članak 3.
Statistički izvještajni zahtjevi
1. Monetarne financijske institucije, investicijski fondovi, financijska društva posebne namjene i skrbnici dostavljaju svojem odgovarajućem NSB-u podatke za svaki vrijednosni papir posebno o pozicijama na kraju tromjesečja ili mjeseca i, u skladu sa stavkom 5., podatke o financijskim transakcijama tijekom referentnog mjeseca ili tromjesečja ili statističke podatke koji su potrebni za izvođenje tih transakcija, o vlastitim držanju vrijednosnih papira s oznakom ISIN u skladu s dijelom 2. Priloga I. Ti se podaci dostavljaju tromjesečno ili mjesečno u skladu s izvještajnim uputama koje utvrđuju odgovarajuće nacionalne središnje banke.
2. Skrbnik obavješćuje odgovarajući NSB o provedbi skrbničkih aktivnosti u roku od tjedan dana od dana na koji započinje sa skrbničkim aktivnostima, bez obzira na to očekuje li da će biti dužan ispunjavati redovite izvještajne obveze na temelju ove Uredbe, osim ako skrbnik nije o tome obavijestio druga nadležna tijela.
Skrbnici dostavljaju odgovarajućem NSB-u tromjesečno ili mjesečno te u skladu s izvještajnim uputama koje utvrđuju odgovarajuće nacionalne središnje banke za svaki vrijednosni papir posebno podatke o pozicijama na kraju tromjesečja ili mjeseca te, u skladu sa stavkom 5., podatke o financijskim transakcijama tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca o sljedećim vrijednosnim papirima s oznakom ISIN:
(a)
o vrijednosnim papirima nad kojima postoji skrbništvo u ime rezidentnih investitora koji ne dostavljaju podatke o vlastitim držanjima na temelju stavka 1., u skladu s dijelom 3. Priloga I.;
(b)
o vrijednosnim papirima nad kojima postoji skrbništvo u ime nefinancijskih investitora koji su rezidenti drugih država članica europodručja, u skladu s dijelom 4. Priloga I.;
(c)
o vrijednosnim papirima koje su izdali subjekti europodručja, a nad kojima postoji skrbništvo u ime investitora koji su rezidenti država članica izvan europodručja i investitora koji su rezidenti država izvan Unije, u skladu s dijelom 5. Priloga I.
3. Voditelji izvještajnih skupina tromjesečno dostavljaju odgovarajućem NSB-u podatke za svaki vrijednosni papir posebno o pozicijama vrijednosnih papira na kraju tromjesečja s oznakom ISIN koje drži njihova skupina, uključujući nerezidentne subjekte. Ti se podaci iskazuju na temelju bruto portfelja skupine, a da se od vrijednosnih papira koje drži grupa ne oduzmu vrijednosni papiri koje su izdali subjekti te grupe.
U skladu s uputama odgovarajućeg NSB-a, voditelji izvještajnih skupina dostavljaju podatke o držanjima vrijednosnih papira na temelju jednog od tri pristupa koji su određeni u dijelu 6. Priloga I.
4. Izvještajni zahtjevi na temelju ove Uredbe, uključujući odstupanja od tih zahtjeva, ne dovode u pitanje izvještajne zahtjeve navedene u: (a) Uredbi (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32); (b) Uredbi (EZ) br. 958/2007 (ESB/2007/8) i (c) Uredbi (EZ) br. 24/2009 (ESB/2008/30).
5. U skladu s uputama odgovarajućeg NSB-a, stvarne izvještajne jedinice dostavljaju: (a) podatke za svaki vrijednosni papir posebno o mjesečnim ili tromjesečnim financijskim transakcijama i, u slučaju kada to zahtijeva odgovarajući NSB, podatke o ostalim promjenama u obujmu ili (b) statističke podatke koji su potrebni za izvođenje financijskih transakcija na temelju jednog od pristupa koji su određeni u dijelu 1. Priloga I. Dodatni zahtjevi i smjernice u vezi sa sastavljanjem podataka o transakcijama utvrđeni su u dijelu 3. Priloga II.
6. Ako to naloži odgovarajući NSB, stvarne izvještajne jedinice tromjesečno ili mjesečno dostavljaju podatke o pozicijama na kraju tromjesečja ili mjeseca te, u skladu sa stavkom 5., dostavljaju statističke podatke tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca o držanjima vrijednosnih papira bez oznake ISIN u skladu s dijelom 7. Priloga I. Ovaj stavak ne primjenjuje se na stvarne izvještajne jedinice kojima su odobrena odstupanja na temelju članka 4.
7. Podaci o pozicijama na kraju tromjesečja ili mjeseca za svaki vrijednosni papir posebno te, u skladu sa stavkom 5., statistički podaci tijekom referentnog tromjesečja ili mjeseca dostavljaju se u skladu s dijelovima 1., 2. i 4. Priloga II. i u skladu s računovodstvenim pravilima iz članka 5.
Članak 4.
Odstupanja
1. Na temelju diskrecijskog prava svakog odgovarajućeg NSB-a stvarnim izvještajnim jedinicama mogu se odobriti sljedeća odstupanja:
(a)
u državama članicama europodručja s ukupnim držanjima vrijednosnih papira s oznakom ISIN od strane rezidentnih investitora čija je tržišna vrijednost manja od 40 milijardi eura ili jednaka tome:
i.
nacionalne središnje banke mogu monetarnim financijskim institucijama, investicijskim fondovima, financijskim društvima posebne namjene i skrbnicima odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 1. pod uvjetom da u smislu pozicija kombinirani doprinos izuzetih monetarnih financijskih institucija, investicijskih fondova, financijskih društava posebne namjene i skrbnika nacionalnim udjelima monetarnih financijskih institucija, investicijskih fondova, financijskih društava posebne namjene odnosno skrbnika ne prelazi 40 %. Financijska društva posebne namjene koja ne dostavljaju podatke za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s Uredbom (EZ) br. 24/2009 (ESB/2008/30) imaju pravo, u skladu s uputama njihovih odgovarajućih nacionalnih središnjih banaka, prelaziti ovaj prag u prve dvije godine nakon početka izvješćivanja na temelju ove Uredbe;
ii.
nacionalne središnje banke mogu skrbnicima odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 2. točki (a) pod uvjetom da u smislu pozicija kombinirani doprinos izuzetih skrbnika nacionalnom iznosu vrijednosnih papira nad kojima postoji skrbništvo ne prelazi 40 %;
(b)
u državama članicama europodručja s ukupnim držanjima vrijednosnih papira s oznakom ISIN od strane rezidentnih investitora čija je tržišna vrijednost veća od 40 milijardi eura:
i.
nacionalne središnje banke mogu monetarnim financijskim institucijama, investicijskim fondovima, financijskim društvima posebne namjene i skrbnicima odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 1. pod uvjetom da u smislu pozicija kombinirani doprinos izuzetih monetarnih financijskih institucija, investicijskih fondova, financijskih društava posebne namjene i skrbnika nacionalnim udjelima monetarnih financijskih institucija, investicijskih fondova, financijskih društava posebne namjene odnosno skrbnika ne prelazi 5 %;
ii.
nacionalne središnje banke mogu skrbnicima odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 2. točki (a) pod uvjetom da u smislu pozicija kombinirani doprinos izuzetih skrbnika nacionalnom iznosu vrijednosnih papira nad kojima postoji skrbništvo ne prelazi 5 %;
(c)
nacionalne središnje banke savjetuju se s ESB-om o upotrebi informacija za utvrđivanje ukupnih držanja vrijednosnih papira po tržišnoj vrijednosti koje su potrebne da bi se odobrila odstupanja na temelju ovog stavka.
2. Nacionalne središnje banke mogu odlučiti kreditnim institucijama odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 1. kako slijedi:
(a)
nacionalne središnje banke mogu u potpunosti ili djelomično izuzeti kreditne institucije od izvještajnih zahtjeva pod uvjetom da kombinirani doprinos ukupnom iznosu vrijednosnih papira koje drže kreditne institucije odgovarajuće države članice europodručja u smislu pozicija ne prelazi 5 %;
(b)
međutim, ovaj se prag može podići na 15 % za prve dvije godine nakon početka izvješćivanja na temelju ove Uredbe;
(c)
pragovi iz točaka (a) i (b) izračunavaju se na temelju ukupnih držanja vrijednosnih papira za odgovarajuću državu članicu nakon primjene svih odstupanja na temelju stavka 1.
3. Nacionalne središnje banke mogu odlučiti svim novčanim fondovima odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 1. pod uvjetom da njihova ukupna držanja vrijednosnih papira s oznakom ISIN predstavljaju manje od 2 % vrijednosnih papira koje drže novčani fondovi europodručja. Ovaj prag od 2 % izračunava se na temelju ukupnih držanja vrijednosnih papira od strane novčanih fondova u odgovarajućoj državi članici, nakon primjene svih odstupanja na temelju stavka 1.
4. Nacionalne središnje banke mogu odlučiti svim financijskim društvima posebne namjene odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 1. pod uvjetom da njihova ukupna držanja vrijednosnih papira s oznakom ISIN predstavljaju manje od 2 % vrijednosnih papira koje drže financijska društva posebne namjene iz europodručja. Ovaj prag od 2 % izračunava se na temelju ukupnih držanja vrijednosnih papira od strane financijskih društava posebne namjene u odgovarajućoj državi članici, nakon primjene svih odstupanja na temelju stavka 1.
5. Nacionalne središnje banke mogu odlučiti skrbnicima odobriti sljedeća odstupanja:
(a)
nacionalne središnje banke mogu u potpunosti ili djelomično izuzeti skrbnike od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 2. točki (a) pod uvjetom da se podaci iz članka 3. stavka 2. točke (a) mogu izvesti iz drugih izvora statističkih ili nadzornih podataka u skladu s minimalnim statističkim standardima određenima u Prilogu III. Osim toga, primjenjuje se sljedeće:
i.
u državama članicama za koje se primjenjuju odstupanja na temelju stavka 1. točke (a) i u kojima podatke iz članka 3. stavka 2. točke (a) investitori dostavljaju izravno, takvi podaci za svaki vrijednosni papir posebno obuhvaćaju najmanje 60 % iznosa vrijednosnih papira iz članka 3. stavka 2. točke (a);
ii.
u državama članicama za koje se primjenjuju odstupanja na temelju stavka 1. točke (b) i u kojima podatke iz članka 3. stavka 2. točke (a) investitori dostavljaju izravno, takvi podaci za svaki vrijednosni papir posebno obuhvaćaju najmanje 75 % iznosa vrijednosnih papira iz članka 3. stavka 2. točke (a);
(b)
nacionalne središnje banke mogu u potpunosti ili djelomično od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 2. točkama (b) i (c) izuzeti skrbnike koji drže ukupan iznos vrijednosnih papira u ime svih nerezidentnih investitora koji je manji od 10 milijardi eura.
6. Nacionalne središnje banke mogu odlučiti voditeljima izvještajnih skupina odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva određenih u članku 3. stavku 3. kako slijedi:
(a)
nacionalne središnje banke mogu voditeljima izvještajnih skupina dopustiti da dostavljaju statističke podatke za svaki vrijednosni papir posebno koji obuhvaćaju 95 % vrijednosnih papira s oznakom ISIN koje drži njihova grupa u skladu sa zahtjevima ove Uredbe pod uvjetom da preostalih 5 % vrijednosnih papira koje drži grupa nije izdao jedan pojedinačni izdavatelj;
(b)
nacionalne središnje banke mogu od voditelja izvještajnih skupina zatražiti dodatne informacije o vrsti vrijednosnih papira koji su isključeni iz izvješćivanja na temelju točke (a).
7. Nacionalne središnje banke mogu odlučiti odobriti odstupanja od izvještajnih zahtjeva na temelju ove Uredbe ako stvarne izvještajne jedinice dostavljaju iste podatke na temelju Uredbe (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32), Uredbe (EZ) br. 958/2007 (ESB/2007/8) ili Uredbe (EZ) br. 24/2009 (ESB/2008/30) ili ako nacionalne središnje banke mogu iste podatke izvesti na drugi način u skladu s minimalnim statističkim standardima određenima u Prilogu III.
8. U vezi sa stvarnim izvještajnim jedinicama na koje se primjenjuje odstupanje iz stavka 1., 2., 3. ili 4., nacionalne središnje banke nastavljaju prikupljati podatke na godišnjoj osnovi o iznosu vrijednosnih papira koje drže ili nad kojima imaju skrbništvo u skladu sa zahtjevima određenima u članku 3. stavku 1. na agregiranoj osnovi ili za svaki vrijednosni papir posebno.
9. Nacionalne središnje banke provjeravaju ispunjavanje uvjeta određenih u stavcima od 1. do 7., kako je primjenjivo, za potrebe odobravanja, obnavljanja ili opozivanja, prema potrebi, svih odstupanja s učinkom od početka svake kalendarske godine.
10. Odgovarajući NSB opoziva sva odstupanja odobrena skrbnicima na temelju stavka 5. točke (a) ako podaci iz drugih izvora statističkih ili nadzornih podataka koji ispunjavaju minimalne statističke standarde određene u Prilogu III. nisu na vrijeme stavljeni na raspolaganje NSB-u u tri uzastopna izvještajna razdoblja, bez obzira na to je li to pogreška skrbnika. Skrbnici počinju dostavljati podatke kako je određeno u članku 3. stavku 2. najkasnije tri mjeseca od datuma na koji ih je odgovarajući NSB obavijestio da je odstupanje opozvano.
11. Nacionalne središnje banke mogu odlučiti uputiti ad hoc izvještajne zahtjeve stvarnim izvještajnim jedinicama kojima su odobrena odstupanja na temelju ovog članka u skladu s razinom raščlambe koju smatraju potrebnom. Stvarne izvještajne jedinice dostavljaju informacije zatražene na ad hoc osnovi u roku od 15 radnih dana nakon zahtjeva odgovarajućeg NSB-a.
12. Stvarne izvještajne jedinice mogu odlučiti ne koristi odstupanja koja su im odobrile nacionalne središnje banke i umjesto toga ispunjavati potpune izvještajne zahtjeve. Stvarna izvještajna jedinica koja ne koristi odstupanja koja je odobrio odgovarajući NSB dužna je prije kasnijeg korištenja tih odstupanja dobiti prethodnu suglasnost tog NSB-a.
Članak 5.
Računovodstvena pravila
1. Osim ako je drukčije određeno ovom Uredbom, računovodstvena pravila koja stvarne izvještajne jedinice slijede za potrebe izvješćivanja na temelju ove Uredbe su pravila utvrđena u nacionalnom pravu kojim se prenosi Uredba Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (12) ili, ako je to neprimjenjivo, u drugim nacionalnim ili međunarodnim standardima koji se primjenjuju na stvarne izvještajne jedinice.
2. Ne dovodeći u pitanje nacionalne računovodstvene prakse, držanja vrijednosnih papira iskazuju se po nominalnoj vrijednosti ili kao broj dionica. Mogu se iskazivati i tržišne vrijednosti, kako je navedeno u dijelu 4. Priloga II.
3. Ne dovodeći u pitanje nacionalne računovodstvene prakse i postupke netiranja, držanja vrijednosnih papira za statističke potrebe iskazuju se na bruto osnovi.
4. Držanja vrijednosnih papira koji su pozajmljeni na temelju operacija pozajmljivanja vrijednosnih papira ili prodani na temelju repo ugovora i dalje se evidentiraju kao držanja izvornog vlasnika (a ne kao držanja privremenog stjecatelja) u slučaju kada postoji čvrsta obveza obratne operacije (a ne samo mogućnost da se to učini). U slučaju kada privremeni stjecatelj proda primljene vrijednosne papire, ta se prodaja evidentira kao izravna transakcija s vrijednosnim papirima, a privremeni stjecatelj evidentira je kao negativnu poziciju u portfelju vrijednosnih papira.
Članak 6.
Pravodobnost
1. Nacionalne središnje banke odlučuju kada trebaju primiti podatke od stvarnih izvještajnih jedinica kako bi mogle obaviti potrebne postupke kontrole kvalitete i udovoljiti rokovima u stavku 2.
2. Za stvarne izvještajne jedinice nacionalne središnje banke prenose ESB-u:
(a)
tromjesečne podatke za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3. stavcima 1., 2. i 5. do završetka poslovanja na 70. kalendarski dan nakon kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; ili
(b)
mjesečne podatke za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3. stavkom 5. i dijelom 1. Priloga I. u skladu s jednom od dolje navedenih mogućnosti:
i.
tromjesečno za tri mjeseca referentnog tromjesečja, do završetka poslovanja na 63. kalendarski dan od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; ili
ii.
mjesečno za svaki mjesec referentnog tromjesečja, do završetka poslovanja na 63. kalendarski dan od kraja mjeseca na koji se podaci odnose; i
(c)
tromjesečne pozicije za svaki vrijednosni papir posebno u skladu s člankom 3. stavkom 3. do završetka poslovanja:
i.
od 2013. do 2015.: na 70. kalendarski dan od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose; i
ii.
od 2016.: na 55. kalendarski dan od kraja tromjesečja na koje se podaci odnose.
3. U slučaju kada rok iz stavka 2. pada na dan kada je sustav TARGET2 zatvoren, rok se produljuje do sljedećeg radnog dana sustava TARGET2, kao što je objavljeno na internetskoj stranici ESB-a.
Članak 7.
Minimalni standardi i nacionalni izvještajni postupci
1. Stvarne izvještajne jedinice dužne su ispunjavati izvještajne zahtjeve, kojih se moraju pridržavati u skladu s minimalnim standardima određenima u Prilogu III.
2. Nacionalne središnje banke utvrđuju i provode izvještajne postupke kojih se moraju pridržavati stvarne izvještajne jedinice u skladu s nacionalnim svojstvima. Nacionalne središnje banke odlučuju hoće li od skrbnika zahtijevati da podatke za svaki vrijednosni papir posebno dostavljaju za svakog investitora posebno. Nacionalne središnje banke osiguravaju da se tim izvještajnim postupcima pružaju zahtijevani statistički podaci i da se njima omogućuje provjera ispunjavanja minimalnih standarda za prijenos, točnost i revizije određenih u Prilogu III.
Članak 8.
Provjeravanje i obvezno prikupljanje
Nacionalne središnje banke, u skladu s razinom raščlambe koju odgovarajući NSB smatra potrebnom, imaju pravo provjere ili prikupljanja informacija koje su stvarne izvještajne jedinice dužne dostaviti na temelju ove Uredbe, ne dovodeći u pitanje pravo ESB-a da sam ostvaruje ta prava. Nacionalne središnje banke posebno ostvaruju ta prava kada stvarne izvještajne jedinice ne ispunjavaju minimalne standarde određene u Prilogu III.
Članak 9.
Pojednostavnjeni postupak izmjena
Uzimajući u obzir stavove Odbora za statistiku ESSB-a, Izvršni odbor ESB-a može donositi tehničke izmjene priloga ovoj Uredbi pod uvjetom da se njima ne mijenja osnovni konceptualni okvir i da se ne utječe na izvještajno opterećenje stvarnih izvještajnih jedinica. Izvršni odbor obavješćuje Upravno vijeće o svim takvim izmjenama bez nepotrebnog odlaganja.
Članak 10.
Prvo izvješćivanje
Prvo izvješćivanje na temelju ove Uredbe počinje s podacima koji se odnose na referentno razdoblje za prosinac 2013. Kada nacionalne središnje banke prvi put dostavljaju podatke ESB-u, obvezne su dostaviti samo podatke o pozicijama.
Članak 11.
Završna odredba
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 17. listopada 2012.