NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 488/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity kadmia v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity kadmia v řadě potravin.
(2)
Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „komise CONTAM“) při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) přijala dne 30. ledna 2009 stanovisko o kadmiu v potravinách (3). Úřad EFSA v tomto stanovisku uvedl, že tolerovatelný týdenní přívod (dále jen „TWI“) kadmia činí 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti. Ve svém „Prohlášení o tolerovatelném týdenním přívodu kadmia“ (4) úřad EFSA zohlednil posouzení rizika, které nedávno provedl Společný výbor odborníků FAO/WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA) (5), a potvrdil, že TWI činí 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti.
(3)
Komise CONTAM dospěla ve vědeckém stanovisku o kadmiu v potravinách k závěru, že se průměrná dietární expozice kadmiu v evropských zemích blíží hodnotě TWI 2,5 μg/kg tělesné hmotnosti nebo ji mírně překračuje. U některých podskupin populace může dietární expozice převyšovat hodnotu TWI zhruba dvojnásobně. Komise CONTAM dále dospěla k závěru, že i když není pravděpodobné, že by expozice jednotlivce na této úrovni měla nepříznivé účinky na funkci ledvin, je třeba expozici kadmiu na úrovni populace snížit.
(4)
Podle vědeckého stanoviska o kadmiu v potravinách vypracovaného komisí CONTAM patří mezi skupiny potravin mající hlavní podíl na dietární expozici kadmiu, zejména vzhledem k vysoké spotřebě, obiloviny a výrobky z obilovin, zelenina, ořechy a luštěniny, škrobovitá kořenová zelenina nebo brambory a maso a masné výrobky. Nejvyšší koncentrace kadmia v potravinářských komoditách byla zjištěna v mořských řasách, rybách a produktech rybolovu, v čokoládě a v potravinách pro zvláštní výživu, jakož i v houbách, olejnatých semenech a jedlých drobech.
(5)
V podrobnějším posouzení expozice, které provedl úřad ESFA v rámci své vědecké zprávy „Cadmium dietary exposure in the European population“ (6) s použitím nové komplexní databáze spotřeby potravin, jež zahrnuje aktualizované údaje o spotřebě potravin v různých členských státech a u různých věkových skupin populace, jsou uvedeny podrobnější informace o konkrétních potravinářských komoditách, které se podílejí na expozici u jednotlivých věkových skupin. V případě dospělých se na expozici podílí hlavně škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn a zelenina a zeleninové výrobky. V případě dětí a dospívajících má na expozici hlavní podíl škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn a cukr a cukrovinky, zatímco u kojenců a batolat je to nejvíce škrobovitá kořenová zelenina a hlíznatá zelenina, obilná zrna a výrobky z obilných zrn, zelenina a výrobky ze zeleniny, mléko a výrobky z mléka a potraviny pro kojence a malé děti. Z podrobnějšího posouzení expozice vyplývá, že celková expozice není výsledkem jen několika hlavních zdrojů, nýbrž se na ní podílí celá řada různých skupin potravin.
(6)
Byly stanoveny maximální limity pro kadmium u celé řady potravin, mimo jiné u obilovin, zeleniny, masa, ryb, produktů rybolovu, drobů a doplňků stravy. Dosud nebyly stanoveny maximální limity v případě některých potravin, které se významně podílejí na expozici určitých skupin populace (čokoládové a kakaové výrobky, potraviny pro kojence a malé děti). Je proto nezbytné stanovit maximální limity kadmia pro tyto potraviny.
(7)
Maximální limity kontaminujících látek jsou jak u komodit, pro něž maximální limity kadmia již existují (jako je zelenina, maso, ryby, produkty rybolovu, droby a doplňky stravy), tak u komodit, pro něž jsou maximální limity stanoveny nově (jako jsou kakaové a čokoládové výrobky), stanovovány podle zásady ALARA („na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni“) s použitím údajů o výskytu a vzorců spotřeby potravin občany Evropské unie.
(8)
Čokoláda a kakaový prášek prodávané konečnému spotřebiteli mohou obsahovat vysoké množství kadmia a jsou významným zdrojem expozice člověka. Často jsou jejich spotřebiteli děti: například v podobě čokolády jako takové nebo slazených kakaových prášků používaných v kakaových nápojích. Při stanovování maximálních limitů kadmia je třeba zohlednit údaje o výskytu pro různé druhy čokolády a kakaového prášku prodávaných konečnému spotřebiteli. Jelikož množství kadmia v kakaových výrobcích souvisí s jejich obsahem kakaa, je vhodné stanovit různé maximální limity kadmia pro výrobky obsahující různé procentní podíly kakaa. Mělo by se tím zajistit, aby maximální limity mohla splnit i čokoláda s vyšším procentním podílem kakaa.
(9)
V některých regionech zemí, které produkují kakao, může být přirozený vysoký obsah kadmia v půdě. Proto je při stanovování maximálních limitů kadmia třeba zohlednit údaje o výskytu pro kakaové a čokoládové výrobky poskytnuté zeměmi, kde je vysoký obsah kadmia v půdě.
(10)
Počáteční a pokračovací kojenecká výživa se významně podílejí na expozici kadmiu u kojenců a malých dětí. Počáteční a pokračovací kojenecká výživa vyrobená z izolátů sójových bílkovin, samotných nebo ve směsi s bílkovinami kravského mléka, může obsahovat větší množství kadmia než mléčné výrobky, jelikož sójové boby přirozeně čerpají kadmium z půdy. Sójová kojenecká výživa je pro kojence trpící nesnášenlivostí laktózy důležitou alternativou, a musí být proto zajištěno dostatečné zásobení trhu. Pro sójové výrobky je tedy vhodné stanovit vyšší maximální limit.
(11)
Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti jsou významným zdrojem expozice kadmiu u kojenců a malých dětí. Pro obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti by tedy měl být stanoven zvláštní maximální limit kadmia.
(12)
Snížené expozice u velmi ohrožené skupiny spotřebitelů lze dosáhnout stanovením maximálního limitu pro některé kategorie potravin určených pro zvláštní výživu (např. pro zvláštní léčebné účely pro kojence). Vzhledem k absenci údajů, na nichž lze tento maximální limit založit, je však třeba shromáždit údaje o výskytu za účelem případného stanovení tohoto zvláštního maximálního limitu v budoucnosti.
(13)
V případě některých konkrétních druhů zeleniny (kozí brada, pastinák, celer řapíkatý, křen) je splnění současných maximálních limitů obtížné a z údajů o výskytu, které poskytly členské státy, vyplývá, že hodnoty přírodního pozadí jsou vyšší a srovnatelné s limity pro celer bulvový. Protože je spotřeba těchto komodit nízká a má na expozici člověka zanedbatelný vliv, je vhodné zvýšit maximální limity kadmia pro pastinák, kozí bradu, celer řapíkatý a křen na hodnotu platnou pro celer bulvový.
(14)
Některé druhy ryb jsou v současné době vyňaty ze standardního maximálního limitu pro ryby, který činí 0,05 mg/kg. V případě druhu pelamida obecná (Sarda sarda), mořan obecný (Diplodus vulgaris), úhoře říčního (Anguilla anguilla), cípala šedého (Mugil labrosus labrosus), kranasů (Trachurus spp.), ryb druhu Luvarus imperialis, sardinky (Sardinops spp.) a ryb druhu Dicologoglossa cuneata z nových údajů o výskytu vyplývá, že toto vynětí již není nutné a že standardní maximální limit lze splnit dodržováním správných rybolovných postupů. Zvláštní maximální limity již tedy nejsou pro tyto druhy ryb nezbytné.
(15)
V případě tuňáka druhu Auxis, sardelí (Engraulis spp.) a mečouna obecného (Xiphias gladius) z nových údajů o výskytu vyplývá, že dodržováním správných rybolovných postupů lze splnit nižší maximální limit. Maximální limity pro tyto druhy ryb je proto vhodné změnit.
(16)
V případě sardinky obecné (Sardina pilchardus) a hlaváče zaječího (Sicyopterus lagocephalus) z údajů o výskytu vyplývá, že splnění stávajících maximálních limitů je obtížné, neboť hodnoty přírodního pozadí mohou být vyšší. Spotřeba obou těchto druhů ryb je nízká a na expozici člověka má zanedbatelný vliv. Pro tyto dva druhy ryb je proto v zájmu zajištění dostatečného zásobení trhu vhodné stanovit vyšší maximální limity.
(17)
Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(18)
Členským státům a provozovatelům potravinářských podniků by měl být dán čas přizpůsobit se novým maximálním limitům stanoveným tímto nařízením pro kakaové výrobky a potraviny pro kojence a malé děti. Datum použitelnosti maximálních limitů kadmia pro tyto komodity by proto mělo být odloženo.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
1. Maximální limity kadmia stanovené v bodech 3.2.19 a 3.2.20 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 ve znění tohoto nařízení se použijí ode dne 1. ledna 2015. Potraviny, které nesplňují tyto maximální limity a byly uvedeny na trh v souladu s právními předpisy před 1. lednem 2015, smí být po tomto datu nadále prodávány až do data minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
2. Maximální limity kadmia stanovené v bodě 3.2.7 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 ve znění tohoto nařízení se použijí ode dne 1. ledna 2019. Potraviny, které nesplňují tyto maximální limity a byly uvedeny na trh v souladu s právními předpisy před 1. lednem 2019, smí být po tomto datu nadále prodávány až do data minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 488/2014
оd 12. svibnja 2014.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina kadmija u hrani
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine kadmija u različitim vrstama hrane.
(2)
Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) donio je 30. siječnja 2009. mišljenje o kadmiju u hrani (3). U tom je mišljenju EFSA utvrdila prihvatljivi tjedni unos (TWI) od 2,5 μg/kg tjelesne težine za kadmij. U svojoj „Izjavi o prihvatljivom tjednom unosu kadmija” (4) EFSA je uzela u obzir nedavnu procjenu rizika koju je izvršio Zajednički stručni odbor FAO/WHO za prehrambene aditive (JECFA) (5) i potvrdila TWI od 2,5 μg/kg tjelesne težine.
(3)
U znanstvenom mišljenju o kadmiju u hrani Odbor CONTAM zaključio je da je prosječna izloženost kadmiju u prehrani u europskim zemljama približna ili malo viša od prihvatljivog tjednog unosa od 2,5 μg/kg tjelesne težine. Pojedine podskupine stanovništva mogu premašiti TWI za oko dva puta. Odbor CONTAM nadalje je zaključio da je, unatoč tome što su negativni učinci na rad bubrega pri takvoj izloženosti pojedinaca malo vjerojatni, potrebno smanjiti izloženost kadmiju na razini stanovništva.
(4)
U skladu sa znanstvenim mišljenjem Odbora CONTAM o kadmiju u hrani skupine hrane koje najviše pridonose izloženosti kadmiju hranom, prvenstveno zbog velike potrošnje, jesu žitarice i proizvodi od žitarica, povrće, orasi i zrna mahunarki, škrobni korijeni ili krumpir i meso i mesni proizvodi. Najveće koncentracije kadmija pronađene su u prehrambenim proizvodima morskim algama, ribi i ribljim proizvodima, čokoladi i hrani za posebne prehrambene uporabe te u gljivama, lanenom sjemenju i jestivim iznutricama.
(5)
Detaljnije informacije o određenim prehrambenim proizvodima koji pridonose izloženosti za svaku dobnu skupinu na raspolaganju su u detaljnijoj procjeni izloženosti u znanstvenom izvješću EFSA-e „Prehrambena izloženost kadmiju među europskim stanovništvom” (6) za koju je upotrijebljena nova sveobuhvatna baza podataka o potrošnji hrane koja sadržava ažurirane informacije o brojevima povezanima s potrošnjom hrane u različitim državama članicama i za različite dobne skupine stanovništva. Za odrasle osobe izloženosti najviše pridonose škrobni korijeni i gomolji, zrnje i proizvodi na bazi zrnja i povrće i proizvodi od povrća. Za djecu i adolescente izloženosti najviše pridonose škrobni korijeni i gomolji, zrnje i proizvodi na bazi zrnja te šećer i slatkiši, dok za dojenčad i malu djecu najviše pridonose škrobni korijeni i gomolji, zrnje i proizvodi na bazi zrnja, povrće i proizvodi na bazi povrća, mlijeko i mliječni proizvodi te hrana za dojenčad i malu djecu. Detaljnija procjena izloženosti pokazuje da je cjelokupna izloženost rezultat ne samo nekoliko skupina hrane koje najviše pridonose izloženosti, već zbroj brojnih različitih skupina hrane koje pridonose izloženosti.
(6)
Najveće dopuštene količine za kadmij utvrđene su u širokom rasponu hrane, uključujući žitarice, povrće, meso, ribu, riblje proizvode, iznutrice i dodatke prehrani. Za neku hranu koja značajno pridonosi izloženosti za određene skupine stanovništva (čokolada i kakao proizvodi, hrana za dojenčad i malu djecu) najveće dopuštene količine još nisu utvrđene. Stoga je potrebno utvrditi najveće dopuštene količine kadmija za tu hranu.
(7)
Najveće dopuštene količine za kontaminante utvrđene su u skladu s načelom ALARA (najniža razina koja je razumno ostvariva) za proizvode za koje najveće dopuštene količine kadmija trenutačno već postoje (npr. povrće, meso, riba, riblji proizvodi, iznutrice i dodaci prehrani) i za proizvode za koje su najveće dopuštene količine novoutvrđene (npr. kakao i čokoladni proizvodi) uporabom podataka o pojavi u uzorcima potrošnje hrane građana Europske unije.
(8)
Čokolada i kakao u prahu koji se prodaju krajnjem potrošaču mogu sadržavati visoke količine kadmija i važan su izvor ljudske izloženosti. Često ih konzumiraju djeca, npr. čokoladu u izvornom obliku ili kao zaslađeni kakao prah koji se koristi u kakao napitcima. Pri utvrđivanju najvećih dopuštenih količina kadmija potrebno je razmotriti podatke o pojavi za različite vrste čokolade i za kakao prahove koji se prodaju krajnjem potrošaču. S obzirom na to da su količine kadmija u kakao proizvodima povezane s udjelom kakaa u njima, primjereno je utvrditi različite najveće dopuštene količine kadmija za proizvode koji sadržavaju različite postotke kakaa. Time bi se trebalo osigurati da se najveće dopuštene količine mogu uskladiti i s čokoladama s većim postotkom kakaa.
(9)
U nekim područjima zemalja koje proizvode kakao količine kadmija u tlu mogu biti prirodno visoke. Stoga pri utvrđivanju najvećih dopuštenih količina kadmija treba uzeti u obzir podatke o pojavi za kakao i čokoladne proizvode koje dostavljaju zemlje s visokim količinama kadmija u tlu.
(10)
Početna i prijelazna hrana za dojenčad znatno pridonose izloženosti kadmiju kod dojenčadi i male djece. Početna i prijelazna hrana za dojenčad proizvedena od izolata bjelančevina soje ili u mješavini s bjelančevinama kravljeg mlijeka može sadržavati veće količine kadmija od proizvoda na bazi mlijeka jer sojina zrna obično uzimaju kadmij iz tla. Početna hrana na bazi soje važna je alternativa za dojenčad koja je netolerantna na laktozu te je na tržištu potrebno osigurati dostatnu opskrbu tom hranom. Stoga je potrebno utvrditi više najveće dopuštene količine za proizvode na bazi soje.
(11)
Prerađena hrana na bazi žitarica i druga hrana za dojenčad i malu djecu važan su izvor izloženosti kadmiju za dojenčad i malu djecu. Stoga je potrebno utvrditi posebnu najveću dopuštenu količinu kadmija za prerađenu hranu na bazi žitarica i drugu dječju hranu.
(12)
Smanjena izloženost vrlo ranjive skupine potrošača mogla bi se postići utvrđivanjem najveće dopuštene količine za određene kategorije hrane za posebne prehrambene uporabe (npr. hrana za posebne medicinske svrhe za dojenčad). Međutim u nedostatku podataka koji bi potkrijepili tu najveću dopuštenu količinu, podatke o pojavi treba prikupiti s ciljem mogućeg utvrđivanja specifične najveće dopuštene količine u budućnosti.
(13)
Za određeno specifično povrće (turovac, pastrnjak, celer, hren) sukladnost s trenutačnim najvećim dopuštenim količinama teško je postići i podaci o pojavi koje su dostavile države članice pokazuju da su prirodne pozadinske količine veće i usporedive s onima celera korjenaša. S obzirom na to da je potrošnja tih proizvoda niska, a učinci na ljudsku izloženost su neznatni, primjereno je povisiti najveće dopuštene količine kadmija za pastrnjak, turovac, celer i hren na one za celer korjenaš.
(14)
Neke riblje vrste trenutačno su izuzete od standardnih najvećih dopuštenih količina za ribu od 0,05 mg/kg. Za vrste riba palamida (Sarda sarda), fratar (Diplodus vulgaris), jegulja (Anguilla anguilla), sivi cipol (Mugil labrosus labrosus), šarun (Trachurus species), pjevčine pučinke (Luvarus imperialis), srdele roda Sardinops (Sardinops species) i klinasti list (Dicologoglossa cuneata) novi podaci o pojavi pokazuju da izuzeće više nije potrebno i da se standardna najveća dopuštena količina može uskladiti primjenom dobre prakse ribarstva. Stoga za te riblje vrste više nisu potrebne posebne najveće dopuštene količine.
(15)
Za tunu (Auxis species), inćuna (Engraulis species) i sabljarku (Xiphias gladius) novi podaci o pojavi pokazuju da se niža najveća dopuštena razina može uskladiti primjenom dobre prakse ribarstva. Stoga je potrebno prilagoditi najveće dopuštene količine za te riblje vrste.
(16)
Za sardine (Sardina pilchardus) i Sicyopterus lagocephalus podaci o pojavi pokazuju da je sukladnost s postojećim najvećim dopuštenim količinama teško ostvariva jer prirodne pozadinske količine mogu biti veće. Za obje riblje vrste potrošnja je niska i ima neznatne učinke na ljudsku izloženost. Stoga je primjereno utvrditi više najveće dopuštene količine za te dvije riblje vrste kako bi se osigurala opskrba tržišta.
(17)
Uredbu (EZ) br. 1881/2006 potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(18)
Državama članicama i subjektima u poslovanju hranom potrebno je ostaviti vremena da se prilagode novim najvećim dopuštenim količinama utvrđenima ovom Uredbom za proizvode od kakaa i hranu za dojenčad i malu djecu. Stoga je potrebno odgoditi primjenu najvećih dopuštenih količina kadmija za te proizvode.
(19)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilog Uredbi (EZ) br. 1881/2006 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
1. Najveće dopuštene količine kadmija utvrđene u točkama 3.2.19. i 3.2.20. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 kako je izmijenjena ovom Uredbom primjenjuju se od 1. siječnja 2015. Hrana koja nije u skladu s tim najvećim dopuštenim količinama, a koja je zakonito stavljena na tržište prije 1. siječnja 2015. može se i dalje stavljati na tržište nakon tog datuma do najkraćeg roka trajanja ili roka uporabe.
2. Najveće dopuštene količine kadmija utvrđene u točki 3.2.7. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 kako je izmijenjena ovom Uredbom primjenjuju se od 1. siječnja 2019. Hrana koja nije u skladu s tim najvećim dopuštenim količinama, a koja je zakonito stavljena na tržište prije 1. siječnja 2019. može se i dalje stavljati na tržište nakon tog datuma do najkraćeg roka trajanja ili roka uporabe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. svibnja 2014.