ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
ODLUKA KOMISIJE
od 29. travnja 2014.
o državnoj potpori SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) koju je Grčka provela za grupaciju Eurobank u pogledu: dokapitalizacije i restrukturiranja društva Eurobank Ergasias S.A.; potpore za restrukturiranje Proton banke stvaranjem i kapitalizacijom te dodatnom dokapitalizacijom banke Nea Proton koje je proveo Grčki fond za financijsku stabilnost; likvidacije Grčke poštanske banke stvaranjem banke za premošćivanje
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2933)
(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(2014/885/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon pozivanja država članica i drugih zainteresiranih strana da u skladu s navedenim odredbama dostave svoje primjedbe (1),
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. POSTUPCI POVEZANI S GRUPACIJOM EUROBANK (2) („BANKA” (3))
(1)
Komisija je odlukom od 19. studenoga 2008. odobrila program pod nazivom „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” („Program potpore grčkim bankama”) namijenjen osiguranju stabilnosti grčkoga financijskog sustava. Programom potpore grčkim bankama omogućava se dodjeljivanje potpore u okviru njegovih triju mjera: mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (4). U svibnju 2009. Grčka je dokapitalizirala EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) u okviru mjere dokapitalizacije.
(2)
U uvodnoj izjavi 14. odluke od 19. studenoga 2008. navedeno je da će se Komisiji dostaviti plan za restrukturiranje u pogledu korisnika te mjere dokapitalizacije.
(3)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 2. kolovoza 2010. dostavila plan za restrukturiranje u pogledu grupacije Eurobank. Komisija je registrirala taj plan i njegove naknadne izmjene te dodatne informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela kao predmet SA.30342 (PN 26/2010) i zatim predmet SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banka je u više navrata ostvarivala korist od državnih jamstava za dužničke instrumente i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (6). Ostvarila je korist i od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
(5)
Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) Banci je 20. travnja 2012. dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke. GFFS je Banci 28. svibnja 2012. odobrio dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 3 970 milijuna EUR („prva dokapitalizacija za premošćivanje”).
(6)
Grčka nadležna tijela u svibnju 2012. dostavila su Komisiji pismo o preuzimanju obveze koje je Banci dostavio GFFS. Komisija je to evidentirala kao neprijavljenu potporu (predmet SA.34825 (2012/NN)) s obzirom na to da je mjera već bila provedena.
(7)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje („Odluka o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke”) (7).
(8)
GFFS je Banci u prosincu 2012. odobrio drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 341 milijuna EUR („druga dokapitalizacija za premošćivanje”). GFFS je Banci 21. prosinca 2012. isto tako dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata kapitala koji će se izdati, i to u ukupnom iznosu od 528 milijuna EUR (8). Grčka nadležna tijela o tim su mjerama obavijestila Komisiju 27. prosinca 2012.
(9)
GFFS je u svibnju 2013. sudjelovao u povećanju temeljnog kapitala Banke koje je dogovoreno u prosincu 2012. Pretvorio je prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u vlasnički kapital i dokapitalizirao Banku s dodatnih 528 milijuna EUR („dokapitalizacija iz proljeća 2013.”).
(10)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 19. prosinca 2013. dostavila informacije o uvjetima dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(11)
GFFS je 31. ožujka 2014. Banci dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke.
(12)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 16. travnja 2014. dostavila konačni plan restrukturiranja Banke („plan restrukturiranja”). Usto su Komisiju obavijestila o obvezi GFFS-a da u potpunosti osigura buduću dokapitalizaciju Banke. Istog su datuma dostavila informacije o likvidnosnoj potpori u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Navela su da žele nastaviti pružati Banci taj oblik likvidnosne potpore te državna jamstva za dužničke instrumente i zaduživanje izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (9).
(13)
Komisija je održala brojne sastanke i telekonferencije te razmijenila elektroničke poruke s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke.
(14)
Grčka prihvaća da se ova odluka iznimno donese samo na engleskom jeziku.
1.2. POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA PREUZETA PODUZEĆA
1.2.1. Postupak koji se odnosi na banku Nea Proton
(15)
Komisija je 26. srpnja 2012. donijela odluku o državnoj potpori SA.34488 (2012/C), „Potpora za banku Nea Proton stvaranjem i kapitalizacijom banke Nea Proton” (10) („Odluka o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton”). Komisija je tom odlukom pokrenula službeni istražni postupak u pogledu: i. financiranja, u okviru programa za likvidacije Grčkog jamstvenog fonda za depozite i ulaganja („GJFDU”) i GFFS-a, manjka financijskih sredstava u iznosu od 1 121,6 milijuna EUR između imovine i obveza Proton Banke koji je prenesen na banku Nea Proton; ii. GFFS-ova unosa početnog temeljnog kapitala u iznosu od 250 milijuna EUR u banku Nea Proton i iii. GFFS-ova unosa dodatnog temeljnog kapitala u iznosu od 300 milijuna EUR u banku Nea Proton koji se očekivao u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton. Komisija je pozvala Grčku da dostavi primjedbe i sve informacije koje bi mogle biti korisne u procjeni mjera potpore. U odjeljku 1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton detaljno je opisan postupak u pogledu Proton banke uključujući likvidaciju Proton banke, stvaranje banke Nea Proton, financiranje manjka sredstava i GFFS-ov unos početnoga temeljnog kapitala u banku Nea Proton.
(16)
GFFS je 1. kolovoza 2012. upisao dodatni temeljni kapital u banku Nea Proton u iznosu od 230 milijuna EUR.
(17)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton koje su pripremile Grčka središnja banka i GFFS.
(18)
GFFS je 31. prosinca 2012. upisao dodatni temeljni kapital u banku Nea Proton, u iznosu od 35 milijuna EUR.
(19)
GFFS je u svibnju 2013. pokrenuo postupak prodaje banke Nea Proton.
(20)
Grčka nadležna tijela 12. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o namjeri Banke da preuzme banku Nea Proton. Komisija je odgovorila 15. srpnja 2013.
(21)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala obvezujući sporazum s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton po kupovnoj cijeni od 1 EUR, a GFFS se obvezao da će dokapitalizirati banku Nea Proton prije njezine prodaje s 395 milijuna EUR u novcu.
(22)
Grčka nadležna tijela 29. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o toj dokapitalizaciji banke Nea Proton u iznosu od 395 milijuna EUR.
1.2.2. Postupak koji se odnosi na Novu TT banku
(23)
Komisija je 6. svibnja 2013. donijela odluku o državnoj potpori SA.31155 (2013/C), „Državna potpora TT grčkoj poštanskoj banci S.A. stvaranjem i kapitalizacijom banke za premošćivanje Nova TT grčka poštanska banka S.A.” („Odluka o pokretanju postupka o Novoj TT banci”) (11). Komisija je tom odlukom pokrenula službeni istražni postupak u pogledu: i. GFFS-ove dokapitalizacije Nove TT grčke poštanske banke S.A. („Nova TT banka”) od 500 milijuna EUR; ii. financiranja manjka sredstava (12) s 4,1 milijarde EUR (13) proizišlog iz prijenosa poslovanja Grčke poštanske banke S.A. („TT banka”) na Novu TT banku; iii. dokapitalizacije TT banke od 224,96 milijuna EUR koju je izvršila Grčka u obliku povlaštenih dionica u okviru programa potpore grčkim bankama; i iv. intervencije GJFDU-a od 0,68 milijardi EUR za imovinu T banke S.A. („T banka”) koja je prenesena TT banci. Komisija je pozvala Grčku da dostavi primjedbe i sve informacije koje bi mogle biti korisne u procjeni mjera potpore za restrukturiranje. U odjeljku 1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke detaljno su opisani postupci likvidacije T banke njezinom prodajom TT banci i likvidacije TT banke stvaranjem Nove TT banke.
(24)
GFFS je u lipnju 2013. pokrenuo postupak prodaje Nove TT banke.
(25)
Grčka nadležna tijela 15. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o odluci GFFS-a da se Nova TT banka proda Banci i o razlozima za tu odluku.
(26)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala obvezujući sporazum s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i glasačkih prava u Novoj TT banci.
(27)
Grčka je 19. srpnja 2013. dostavila primjedbe na Odluku o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
2. OPIS
2.1. BANKA I NJEZINE POTEŠKOĆE
2.1.1. Opće informacije o grčkome bankarskom sektoru
(28)
Grčki realni bruto domaći proizvod („BDP”) smanjio se za 20 % od 2008. do 2012., kako je prikazano u tablici 1. Posljedica toga za grčke banke bio je nagao porast stope neplaćanja kredita odobrenih grčkom stanovništvu i trgovačkim društvima (14). Taj je razvoj negativno utjecao na rezultate imovine grčkih banaka i doveo do porasta potrebe za kapitalom.
Tablica 1
Rast realnog BDP-a u Grčkoj, 2008.-2013.
Grčka
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
Rast realnog BDP-a, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (procjena)
Izvor:
Eurostat, dostupno na internetu na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Uz to, Grčka je u veljači 2012. provela razmjenu obveznica s privatnim sektorom poznatu pod nazivom Uključivanje privatnog sektora („program UPS-a”). Grčke banke bile su uključene u program UPS-a, tijekom kojeg je grčka vlada ponudila postojećim privatnim imateljima obveznica nove vrijednosne papire (uključujući nove grčke državne obveznice („GDO-ovi”), vrijednosne papire povezane s BDP-om i potvrde o plaćanju povezane s UPS-om koje je izdao Europski fond za financijsku stabilnosti („EFFS”) u zamjenu za postojeće grčke državne obveznice, uz nominalni popust od 53,5 % i duže rokove dospijeća (15). Grčka nadležna tijela objavila su rezultate te razmjene obveznica 9. ožujka 2012. (16). Razmjena je prouzročila značajne gubitke za imatelje obveznica (koje je Grčka središnja banka procijenila na u prosjeku 78 % nominalne vrijednosti starih GDO-ova za grčke banke) i potrebe za kapitalom koji su retroaktivno uknjiženi u financijske izvještaje grčkih banaka za 2011.
Tablica 2
Ukupni gubitci glavnih grčkih banaka koji proizlaze UPS-a (milijuna EUR)
Banke
Nominalni iznos GDO-ova
Nominalni iznos kredita povezanih s državom
Ukupni nominalni iznos
Gubitak od GDO-ova koji proizlazi iz UPS-a
Gubitak kredita povezanih s državom koji proizlazi iz UPS-a
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/osnovni kapital (%) (17)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a /Ukupna imovina (%)
GSB
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Poštanska banka (TT banka)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nova Proton banka
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 14.
(30)
Budući da su grčke banke bile suočene sa znatnim manjkom kapitala kao posljedica programa UPS-a i recesije koja još traje, za dokapitalizaciju tih banaka sredstva su osigurana Memorandumom o gospodarskoj i financijskoj politici („MGFP”) drugog programa prilagodbi za Grčku između grčke vlade, Europske unije, Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Europske središnje banke („ESB”) od 11. ožujka 2012. Grčka nadležna tijela procijenila su ukupne potrebe banke za dokapitalizacijom i troškove likvidacije koji će se financirati u okviru tog programa na 50 milijardi EUR (18). Taj je iznos izračunan na temelju ispitivanja otpornosti na stres koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od prosinca 2011. do prosinca 2014. („ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.”) koje je provedeno na temelju prognoze gubitaka po kreditima koju je provelo društvo Blackrock (19). Sredstva za dokapitalizaciju grčkih banaka dostupna su preko GFFS-a. U tablici 3. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke kako proizlazi iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2012.
Tablica 3
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2012. Potrebe za kapitalom glavnih grčkih banaka (milijuna EUR).
Banke
Referentni osnovni kapital (prosinac 2011.)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
(prosinac 2011.)
Rezerviranja povezana s UPS-om
(lipanj 2011.)
Bruto kumulativni gubitak
Prognoze za kreditni rizik
Pričuve za gubitke po kreditima
(prosinac 2011.)
Unutarnje stvaranje kapitala
Ciljni osnovni kapital (prosinac 2014.)
Potrebe za kapitalom
GSB
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Poštanska banka (TT banka)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Banka Nea Proton
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 8.
(31)
Prema MGFP-u iz ožujka 2012., „banke koje podnose održive planove za prikupljanje kapitala dobit će priliku podnijeti zahtjev za javnu potporu i primiti je tako da se čuvaju poticaji privatnom sektoru za dokapitalizaciju i time na najmanju moguću mjeru smanjuje opterećenje za poreznike” (20). Grčka središnja banka utvrdila je da su održive samo četiri najveće banke (Eurobank, Grčka središnja banka, banka Piraeus i banka Alpha) (21). One su od GFFS-a primile prvu dokapitalizaciju u svibnju 2012.
(32)
Domaći depoziti u bankama u Grčkoj smanjili su se za ukupno 37 % od kraja 2009. do lipnja 2012. zbog recesije i političke nesigurnosti. Te su banke morale plaćati veće kamate kako bi pokušale zadržati depozite. Troškovi depozita povećali su se, zbog čega se smanjila neto kamatna marža banaka. Budući da su grčke banke isključene iz financiranja na međubankovnom tržištu, postale su potpuno ovisne o financijskim sredstvima iz Eurosustava (22), od čega je velik dio bio u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koju je odobrila Grčka središnja banka. Iznosi dodijeljeni tim bankama bili su posebno veliki u drugoj polovini 2012.
(33)
Nakon izbora u lipnju 2012. stanje depozita počelo se ponovno popravljati. Ukupno financiranje grčkih banaka iz Eurosustava smanjilo se od 31. prosinca 2012.
(34)
Grčka je 3. prosinca 2012. pokrenula program otkupa za nove GDO-ove dobivene u okviru programa UPS-a po cijenama od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti (23). Grčke banke sudjelovale su u tom programu otkupa što je stvorilo dodatne gubitke u njihovim bilancama s obzirom na to da je računovodstveni gubitak (tj. razlika između tržišne i nominalne vrijednosti) uknjižen tijekom programa UPS-a postao konačan i nepovratan (24).
(35)
Četiri najveće grčke banke primile su od GFFS-a drugu dokapitalizaciju u prosincu 2012.
(36)
Grčka središnja banka pokrenula je u jesen 2013. novo ispitivanje otpornosti na stres kako bi procijenila stabilnost kapitalne pozicije grčkih banaka u osnovnim i u negativnim uvjetima.
(37)
U srpnju 2013. Grčka središnja banka angažirala je savjetnika za provođenje dijagnostičke studije o kreditnim portfeljima svih grčkih banaka. Taj je savjetnik izradio projekcije gubitaka po kreditu („PGK”) za sve domaće kreditne portfelje grčkih banaka te za kredite s grčkim rizikom u inozemnim podružnicama i društvima kćerima za razdoblje od tri i pol godine i za razdoblje cijelog trajanja kredita. Analizom su dobivene prognoze gubitaka po kreditu u dvama makroekonomskim scenarijima, osnovnom i negativnom. Prognoze gubitaka po kreditu za inozemne kreditne portfelje Grčka središnja banka procijenila je upotrijebivši podatke dobivene od savjetnika.
(38)
Na temelju procjene prognoze gubitaka po kreditu koju je proveo savjetnik Grčka središnja banka provela je procjenu potreba za kapitalom uz tehničku pomoć drugog savjetnika.
(39)
Ključni dijelovi procjene potreba za kapitalom u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. bile su i. procjene prognoze gubitaka po kreditu (25) za kreditne portfelje banaka na konsolidiranoj osnovi za grčki rizik i inozemni rizik, bez postojećih kreditnih pričuva; i ii. procijenjena operativna profitabilnost banaka za razdoblje od lipnja 2013. do prosinca 2016. na temelju konzervativne prilagodbe planova restrukturiranja koji su Grčkoj središnjoj banci dostavljeni tijekom četvrtog tromjesečja 2013. U tablici 4. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju za to ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.
Tablica 4
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2013. Potrebe za kapitalom grčkih banaka na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju (milijuna EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (lipanj 2013.) 1
Pričuve za gubitke po kreditima
(lipanj 2013.) (2)
PGK za grčki rizik (3)
PGK za inozemni rizik (26)
Unutarnje stvaranje kapitala (5)
Stopa osnovnog kapitala u ispitivanju otpornosti na stres (prosinac 2016.) (6)
Potrebe za kapitalom
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
GSB (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Izvor:
Grčka središnja banka, Ispitivanje otpornosti na stres grčkoga bankarskog sektora iz 2013., ožujak 2014., str. 42.
(40)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2013. rezultate ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. i zahtijevala od banaka da dostave svoje planove za prikupljanje kapitala do sredine travnja 2014. kako bi se obuhvatile potrebe za kapitalom u okviru osnovnog scenarija.
2.1.2. Gospodarske aktivnosti Banke
(41)
Banka pruža univerzalne bankarske usluge uglavnom u Grčkoj te istočnoj i jugoistočnoj Europi (Cipar, Rumunjska, Bugarska, Srbija i Ukrajina). Ona nudi čitav raspon bankarskih i financijskih proizvoda i usluga stanovništvu i poduzećima. Posluje sa stanovništvom, poslovnim i privatnim subjektima, pruža usluge upravljanja imovinom, osiguranja, riznice, usluge na tržištima kapitala te druge usluge. Sjedište banke nalazi se u Grčkoj i njezine su dionice uvrštene na Atenskoj burzi. Banka je na dan 31. prosinca 2012. imala ukupno 17 427 zaposlenika, od kojih je jedna polovina bila zaposlena u istočnoj i jugoistočnoj Europi, a druga u Grčkoj (29).
(42)
Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i kredite povezane s državom u nominalnom iznosu od 7 336 milijuna EUR. Njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 5 781 milijun EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. (30) Tijekom programa otkupa iz prosinca 2012. Banka je prodala nove GDO-ove koje je dobila u okviru UPS-a po cijeni znatno nižoj od njihove nominalne vrijednosti. Tom su prodajom stvoreni gubitci od novih GDO-ova.
(43)
Ključni podaci za Banku iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. (konsolidirani podaci) prikazani su u tablici 5.
Tablica 5
Ključni podaci o Eurobanci za 2010., 2011., 2012. i 2013.
Dobit i gubitak
(milijuna EUR)
2010.
2011.
2012.
2013.
(uključujući Novu TT banku i banku Nea Proton od datuma njihova preuzimanja)
Neto kamatni prihodi
2 103
2 965
1 461
1 294
Ukupni operativni prihodi
2 730
2 226
1 755
1 587
Ukupni operativni troškovi
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Prihodi prije rezerviranja
1 450
1 103
703
516
Gubitci od kreditnog rizika
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Gubitci od UPS-a
-6 012
- 363
Ostali gubitci
- 737
- 373
- 522
Neto dobit/gubitak
84
-5 496
-1 440
-1 157
Odabrani podaci o obujmu (milijuna EUR)
31. prosinca 2010.
31. prosinca 2011.
31. prosinca 2012.
31. prosinca 2013. (uključujući Novu TT banku i banku Nea Proton)
Ukupni krediti i predujmovi klijentima
53 412
48 094
43 171
45 610
Ukupni depoziti
41 173
32 459
30 752
41 535
Ukupna imovina
87 188
76 822
67 653
77 586
Ukupni vlasnički kapital (31)
6 094
875
- 685
4 523
Izvori:
2013.: Financijski rezultati 2013. - Konsolidirani financijski izvještaji, str. 3. i 4. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012. i 2011.: Financijski rezultati 2012. - Konsolidirani financijski izvještaji, str. 3. i 4.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010.: Priopćenje za tisak EFG Eurobanke, rezultati za cijelu godinu 2011., str. 5. i 6.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
U tablici 5. prikazano je da je, osim golemih gubitaka uknjiženih 2011. zbog programa UPS-a (5 781 milijuna EUR (32)), Banka pretrpjela pad prihoda (prouzročen, među ostalim, većim troškom depozita) i sve veće gubitke od umanjenja vrijednosti u svojim kreditnim portfeljima u Grčkoj i u inozemstvu. U pogledu likvidnosti Banka je pretrpjela veliku štetu od odljeva depozita i njezin je omjer kredita i depozita dosegnuo 148 % 31. prosinca 2011., dok je 42 % njezine bilance na taj datum financirao Eurosustav.
(45)
U okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013., čiji su rezultati objavljeni 6. ožujka 2014., Grčka središnja banka procijenila je potrebe Banke za kapitalom na 2 945 milijuna EUR za osnovni scenarij. Iz tog su iznosa izuzete mjere ublažavanja, tj. već je pretpostavljeno da će Banka provesti mjere ublažavanja u obliku otuđenja, za koje se pretpostavljalo da pridonose smanjenju potreba za kapitalom.
(46)
Kako bi pokrila utvrđenu potrebu za kapitalom u iznosu od 2 945 milijuna EUR, Banka je predložila poboljšane mjere ublažavanja kojima će se, ipak, ukupno stvoriti tek malo više nego što je Grčka središnja banka predvidjela pri izračunu potreba za kapitalom. Te mjere ublažavanja uključuju prodaju dodatne imovine (prodaju […] (33), prodaju […] % društva kćeri za osiguranje i smanjenje sudjelovanja u aktivnostima povezanima s nekretninama za 20 % do […]) (34).
(47)
Budući da se tim poboljšanim mjerama ublažavanja može pokriti tek vrlo mali dio utvrđenih potreba za kapitalom, na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. odlučeno je nastaviti s povećanjem kapitala od 2 864 milijuna EUR. To je povećanje u obliku ponude vlasničkog kapitala bez prava prvokupa (tj. povećanje kapitala s ukidanjem prava prvokupa) međunarodnim ulagateljima i javne ponude u Grčkoj. Ako potražnja privatnih ulagatelja ne bude dostatna za pokrivanje cijelog povećanja kapitala, GFFS će pokriti razliku upisivanjem preostalih novih dionica na temelju prethodne konverzije postojećih podređenih instrumenata kapitala Banke u dionice.
2.2. BANKARSKO POSLOVANJE U GRČKOJ KOJE JE PREUZELA BANKA
(48)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala dva obvezujuća sporazuma s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton i Novoj TT banci.
2.2.1. Preuzimanje banke Nea Proton
Likvidacija Proton banke i banka Nea Proton
(49)
Grčka središnja banka pokrenula je likvidaciju Proton banke 9. listopada 2011. Opozvala je dozvolu za rad Proton banke čime je potvrđena likvidacija te banke (35).
(50)
U skladu s prijedlogom Grčke središnje banke i nakon odluke ministra financija (36) stvorena je banka Nea Proton kao privremena kreditna institucija i na nju su preneseni svi depoziti Proton banke (depoziti stanovništva, bankovni i državni depoziti), mreža podružnica i odabrana imovina (portfelji kredita i vrijednosnih papira). Potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala, podređeni dug i visokorizični krediti ostali su u Proton banci. GFFS je unio početni temeljni kapital od 250 milijuna EUR (37) u banku Nea Proton i bio njezin jedini dioničar. Početna vrijednost bilance banke Nea Proton iznosila je oko tri milijarde EUR.
(51)
Na kraju 2011. vrijednost rizikom ponderirane imovine („RWA” (38)) banke Nea Proton iznosila je 1,2 milijarde EUR.
Preuzimanje banke Nea Proton koje je provela Banka
(52)
U skladu s grčkim pravom o likvidaciji banaka zahtijeva se da se GFFS odrekne raspolaganja svojim dionicama u privremenim kreditnim institucijama u roku od dvije godine od datuma ministarske odluke o osnivanju te privremene kreditne institucije (39). U skladu s tom obvezom i MGFP-om GFFS je zatim prodao svoje dionice u banci Nea Proton. Financijski savjetnik GFFS-a stupio je u kontakt s nizom mogućih ulagatelja (uključujući grčke banke, inozemne banke i financijske sponzore), ali samo su dvije strane, Banka i jedan američki fond za zaštitu od rizika, dostavile konačne ponude. Samo se ponuda Banke smatrala usklađenom s postupovnim pismom GFFS-a i stoga valjanom.
(53)
RWA banke Nea Proton na dan 31. svibnja 2013. iznosio je 811 milijun EUR, a njezin regulatorni kapital -203 milijuna EUR. Tog je datuma banci Nea Proton bila potrebna ukupna dokapitalizacija u vrijednosti od 276 milijuna EUR kako bi ostvarila stopu osnovnog kapitala od 9 %. Banka je platila novčani ulog od 1 EUR u zamjenu za 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton. Banka je od GFFS-a zahtijevala dokapitalizaciju banke Nea Proton iznosom od 395 milijuna EUR kojom bi se, uz 276 milijuna EUR potrebnih za vraćanje stope adekvatnosti kapitala banke Nea Proton na 9 %, omogućilo dodatnih 119 milijuna EUR rezerviranja za pokrivanje dodatnih rezerviranja za gubitke po kreditima i očekivane gubitke prije oporezivanja do 2016. U skladu s uvjetima te prodaje GFFS se obvezao pokriti potrebe za kapitalom banke Nea Proton prije zaključenja transakcije unosom od 395 milijuna EUR u novcu.
2.2.2. Preuzimanje Nove TT banke
Likvidacija TT banke i Nova TT banka
(54)
Grčka nadležna tijela pokrenula su likvidaciju TT banke 18. siječnja 2013. Grčka središnja banka opozvala je dozvolu za rad TT banke čime je potvrđena likvidacija te banke (40).
(55)
U skladu s prijedlogom Grčke središnje banke i nakon odluke ministra financija (41) stvorena je Nova TT banka kao privremena kreditna institucija i u Novu TT banku prenesena je imovina u vrijednosti 10,8 milijardi EUR (u obliku novca, trezorskih zapisa, dobrih kredita, depozita stanovništva, središnjeg financiranja i GDO-ova (42)). U TT Banci ostala je neto imovina u vrijednosti 1,2 milijarde EUR „u obliku” potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala, loših kredita, porezne imovine i obveza TT-a te svih pristojbi i naknada. GFFS je unio početni temeljni kapital od 500 milijuna EUR u Novu TT banku i bio njezin jedini dioničar. Početna vrijednost bilance Nove TT banke nakon dokapitalizacije iznosila je oko 15,1 milijardi EUR.
Preuzimanje Nove TT banke koje je provela Banka
(56)
Kao dio preuzetih obveza u skladu s MGFP-om GFFS je zatim prodao svoje dionice u Novoj TT banci. Na taj je način ispunio svoju obvezu da se odrekne raspolaganja svojim dionicama u toj kreditnoj instituciji u roku od dvije godine od osnivanja te institucije. Financijski savjetnik GFFS-a stupio je u kontakt s nizom mogućih ulagača uključujući grčke banke, inozemne banke i financijske sponzore. Samo su četiri najveće grčke banke dostavile konačne ponude, od čega se ponuda Banke smatrala najboljom.
(57)
Banka je pristala platiti ukupno 681 milijun EUR u obliku novoizdanih redovnih dionica za kupnju Nove TT banke. U skladu sa Sporazumom o upisu, početni ulog koji je platila Banka podlijegao je dodatnim prilagodbama na temelju procjene neto vrijednosti imovine (43).
(58)
Posljedično, na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara Banke 26. kolovoza 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke za 425 625 000 EUR izdavanjem 1 418 750 000 novih redovnih dionica (44) nominalne vrijednosti 0,3 EUR po dionici po ponuđenoj cijeni od 0,48 EUR po dionici. Povećanje kapitala u potpunosti je upisao GFFS u obliku unosa u stvarima. Taj je unos u stvarima bio u obliku svih dionica Nove TT banke u vlasništvu GFFS-a ukupne vrijednosti 681 milijun EUR. Nakon te transakcije udjel GFFS-a u Banci povećao se s 93,5 % na 95,2 %.
2.3. MJERE POTPORE
(59)
Banka je ostvarila korist od mjera potpore u obliku kapitala A, B1, B2, B3, B4 i C te od mjera potpore za likvidnost L1 i L2. Proton banka i banka Nea Proton ostvarile su korist od sljedećih mjera: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 i NP3. T Banka, TT banka i Nova TT banka ostvarile su korist od mjera T, TT, NTT1 i NTT2.
2.3.1. Mjere potpore odobrene Banci u okviru programa potpore grčkim bankama
(60)
Banka je primila nekoliko oblika potpore u okviru programa potpore grčkim bankama, mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica.
2.3.1.1. Državna potpora za likvidnost odobrena u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(61)
Banka je ostvarila te i dalje ostvaruje korist od potpore u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica. Ta će se potpora u ovoj Odluci navoditi kao „mjera L1”. Jamstva odobrena Banci 30. studenoga 2013. (45) iznosila su oko 13,9 milijardi EUR. Na taj dan nije postojao nepodmiren zajam u državnim obveznicama Banci. Banka je 15. travnja 2011. primila zajmove u državnim obveznicama u iznosu 1 737 milijuna EUR i ostvarila korist od 13,6 milijardi EUR državnih jamstava odobrenih u okviru programa potpore grčkim bankama.
(62)
U okviru plana restrukturiranja Banke koji su grčka nadležna tijela dostavila Komisiji 16. ožujka 2014. grčka nadležna tijela obavijestila su o svojoj namjeri da nastave odobravati jamstva i izdavati zajmove u državnim obveznicama u okviru programa tijekom razdoblja restrukturiranja.
2.3.1.2. Državna dokapitalizacija odobrena u okviru mjere dokapitalizacije programa potpore grčkim bankama (mjera A)
(63)
Banka je u svibnju 2009. primila dokapitalizaciju od 950 milijuna EUR (46) (mjera A) u okviru mjere dokapitalizacije programa potpore grčkim bankama. Ta je dokapitalizacija iznosila oko 2 % rizikom ponderirane imovine kojom je Banka raspolagala u to vrijeme.
(64)
Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica koje je upisala Grčka, s kuponom od 10 % i dospijećem od pet godina. Trajanje povlaštenih dionica produženo je i njihova naknada povećana u 2010. Od tada, ako se povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina od njihova izdavanja i ako se na glavnoj skupštini dioničara ne donese odluka o otkupu tih dionica, grčki ministar financija povećat će kupon za 2 % godišnje na kumulativnoj osnovi (tj. kupon od 12 % za šestu godinu, 14 % za sedmu godinu itd.).
2.3.2. Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(65)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama iznimna je mjera kojom se solventnim financijskim institucijama koje su suočene s privremenim problemima u pogledu likvidnosti omogućava primanje financijskih sredstava iz Eurosustava, pri čemu ta operacija nije dio jedinstvene monetarne politike. Kamatna stopa koju te financijske institucije plaćaju za tu likvidnosnu pomoć iznosi […] baznih bodova više od kamate koju plaćaju Središnjoj banci za redovito refinanciranje.
(66)
Grčka središnja banka nadležna je za program likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama, što znači da sve troškove i rizike koji proizlaze iz pružanja te pomoći snosi Grčka središnja banka (47). Grčka je Grčkoj središnjoj banci odobrila državno jamstvo koje se primjenjuje na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koji je odobrila Grčka središnja banka. Donošenjem članka 50. stavka 7. Zakona 3943/2011, kojim je izmijenjen članak 65. stavak 1. Zakona 2362/1995 ministru financija omogućeno je odobravanje jamstava u ime države Grčkoj središnjoj banci kako bi se zaštitila potraživanja Grčke središnje banke prema kreditnim institucijama. Banke koje ostvaruju korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama moraju plaćati državi naknadu za jamstvo u vrijednosti […] baznih bodova.
(67)
Banka je 31. prosinca 2011. Banka ostvarila korist od 14,95 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (48), dok je od 31. prosinca 2012. Banka ostvarila korist od 12 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
2.3.3. Mjere potpore odobrene Banci preko GFFS-a
(68)
Banka je od 2012. ostvarila korist od niza mjera potpore u obliku koju je dodijelio GFFS. U tablici 6. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 6
Mjere potpore u obliku kapitala odobrene Banci preko GFFS-a
1. dokapitalizacija za premošćivanje - svibanj 2012. (milijuna EUR)
2. dokapitalizacija za premošćivanje - prosinac 2012. (milijuna EUR)
Pismo o preuzimanju obveze - prosinac 2012.
(milijuna EUR)
dokapitalizacija iz proljeća 2013. - svibanj 2013. (milijuna EUR)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije - travanj 2014. (milijuna EUR)
Mjera
B1
B2
B3
B4
C
Iznos
(milijuna EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(69)
U uvodnim izjavama 15. do 32. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke naveden je detaljan opis prve dokapitalizacije za premošćivanje iz svibnja 2012. (mjera B1). Pozadina i glavna obilježja te mjere objašnjeni su u ovom odjeljku.
(70)
GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke iznosom od najviše 4,2 milijarde EUR.
(71)
U okviru mjere B1 GFFS je 28. svibnja 2012. Banci prenio obveznice EFFS-a u iznosu od 3,97 milijardi EUR u skladu s odredbama o dokapitalizacijama za premošćivanje iz Zakona 3864/2010 o uspostavi GFFS-a („Zakon o GFFS-u”). Obveznice EFFS-a prenesene Banci bile su obveznice EFFS-a s promjenjivom kamatnom stopom s rokom dospijeća od šest i deset godina i datumom izdavanja 19. travnja 2012. Komisija je u uvodnoj izjavi 48. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke već utvrdila da je „dokapitalizacija za premošćivanje zaključena 28. svibnja 2012. provedba obveze preuzete u pismu o preuzimanju obveze te stoga predstavlja nastavak iste potpore”. Grčka središnja banka izračunala je i iznose iz pisma o preuzimanju obveze i iznose iz prve dokapitalizacije za premošćivanje kako bi osigurala da je Banka ostvarila ukupnu stopu kapitala od 8 % na dan 31. prosinca 2011., datum retroaktivnog knjiženja dokapitalizacije za premošćivanje u poslovne knjige Banke. Kako je vidljivo iz tablice 3., mjerom B1 obuhvaćen je tek ograničen dio ukupnih potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. Banka je trebala prikupiti kapital u okviru budućeg povećanja kapitala, a dokapitalizacija za premošćivanje bila je namijenjena samo za očuvanje prihvatljivosti Banke za financiranje koje osigurava ESB do provedbe tog povećanja kapitala.
(72)
Za razdoblje od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje do datuma konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u redovne dionice i druge konvertibilne financijske instrumente, u sporazumu između Banke i GFFS-a prije upisa propisano je da Banka mora platiti GFFS-u godišnju naknadu u iznosu 1 % nominalne vrijednosti obveznica EFFS-a i da se sve isplate kupona i kamata obračunanih na obveznice EFFS-a za to razdoblje smatraju dodatnim unosom kapitala GFFS-a (49).
2.3.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(73)
Banka je u jesen 2012. uknjižila dodatne gubitke. Njezin se kapital stoga ponovno smanjio na razinu ispod minimalnih kapitalnih zahtjeva za prihvatljivost za financiranje koje osigurava ESB.
(74)
Kao posljedica toga druga dokapitalizacija za premošćivanje postala je potrebna. GFFS je 21. prosinca 2012. proveo drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 341 milijun EUR (mjera B2), koji je ponovno isplaćen prijenosom obveznica EFFS-a Banci.
2.3.3.3. Pismo o preuzimanju obveze od 21. prosinca 2012. (mjera B3)
(75)
Uz drugu dokapitalizaciju za premošćivanje, GFFS je Banci 21. prosinca 2012. dostavio pismo o preuzimanju obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata koji će se izdati, i to u ukupnom iznosu od 528 milijuna EUR (mjera B3).
(76)
Ukupni iznos dviju dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dodatnog iznosa na koji se obvezao u prosincu 2012. (mjera B3) značio je da se GFFS obvezao namiriti ukupne potrebe za kapitalom utvrđene u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2012. (5 839 milijuna EUR (50)).
2.3.3.4. Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4)
(77)
Na glavnoj skupštini dioničara 30. travnja 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke u iznosu od 5 839 milijuna EUR („dokapitalizacija iz proljeća 2013.”). Banka je stoga izdala 3 789 317 357 novih dionica s nominalnom vrijednošću od 0,30 EUR po cijeni od 1,54 EUR po dionici.
(78)
Istog je dana na glavnoj skupštini dioničara odlučeno i da će puni iznos kapitala pružiti GFFS i da će ga platiti u stvarima, tj. u obliku obveznica EFFS-a.
(79)
Posljedično, GFFS je izvršio dokapitalizaciju Banke u iznosu od ukupno 5 839 milijuna EUR u obliku redovnih dionica u svibnju 2013. (mjera B4). Taj je iznos jednak zbroju mjera B1, B2 i B3.
(80)
Dokapitalizacijom iz proljeća 2013. prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) pretvorene su u trajnu dokapitalizaciju te je provedena obveza u pogledu odobravanja dodatne potpore u obliku kapitala (mjera B3).
(81)
Cijena novih dionica utvrđena je na 50 % prosječne cijene dionica na burzi tijekom 50 dana trgovanja prije određivanja cijene, ponderirane s obzirom na obujam. Kao rezultat spajanja dionica (eng. reverse stock split) koje je dogovoreno na glavnoj skupštini dioničara 30. travnja 2012. (51) cijena novih dionica određena je na 1,54 EUR po dionici.
(82)
Odmah nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. GFFS je postao većinski dioničar Banke s udjelom od 98,56 %. Međutim, nakon što je Banka provela još jednu mjeru upravljanja pasivom, taj se udjel smanjio na 93,55 % u lipnju 2013. (vidjeti odjeljak 2.4.5.). Banka je u kolovozu 2013. izdala nove dionice GFFS-u kako bi kupila Novu TT banku, zbog čega se GFFS-ov udjel povećao na 95,23 % (52).
2.3.3.5. Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C)
(83)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2014. rezultate ispitivanja otpornosti na stres provedenog u drugoj polovini 2013. Grčka središnja banka navela je da bi u osnovnom scenariju potrebe Banke za kapitalom za razdoblje od 2014. od 2016. dosegle 2 945 milijuna EUR.
(84)
GFFS je 31. ožujka 2014. poslao pismo Banci u kojem je naveo da ima namjeru i mogućnost zaštititi sva povećanja temeljnog kapitala provedena u skladu sa Zakonom o GFFS-u 3864/2010 kako je izmijenjen 30. ožujka 2014. za koja se zahtijeva da budu u skladu s potrebama za kapitalom utvrđenima tijekom ispitivanja otpornosti na stres. U Zakonu o GFFS-u određeno je da, ako na kraju razdoblja upisa postoji nedostatna potražnja privatnih ulagatelja po cijeni koju je odredilo Opće vijeće GFFS-a na temelju dviju nezavisnih procjena, GFFS upisuje sve preostale dionice, podložno prethodnoj konverziji postojećeg podređenog instrumenta kapitala Banke u dionice kako je navedeno u članku 6.a.
(85)
Na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. odobreno je povećanje temeljnog kapitala u iznosu od 2 864 milijuna EUR u skladu sa Zakonom o GFFS-u i navedeno da cijena po kojoj se nude dionice ne može biti niža od nominalne cijene u iznosu od 0,30 EUR po dionici i minimalne cijene koju treba odrediti GFFS (53).
(86)
U skladu sa Zakonom o GFFS-u GFFS je zadužio dva neovisna savjetnika za određivanje vrijednosti Banke. Ta su dva savjetnika 10. travnja 2014. dovršila svoje zadatke te je svaki naveo raspon u kojem se nalazi vrijednost Banke. Ta se dva raspona u znatnoj mjeri preklapaju. Na temelju tih procjena Opće vijeće GFFS-a odredilo je 14. travnja 2014. cijenu koja odgovara minimalnoj cijeni po kojoj se nove dionice Banke mogu ponuditi ulagateljima i cijenu po kojoj će zaštititi ponudu vlasničkog kapitala bude li se to zahtijevalo (54). Opće vijeće odobrilo je 15. travnja 2014. ponudu konzorcija ulagatelja da upiše nove dionice u vrijednosti od 1,3 milijarde EUR po cijeni od 0,30 EUR po dionici („temeljni ulagatelj” (55) (56)).
(87)
Eurobanka je 24. travnja 2014. najavila početak prikupljanja ponuda (eng. book building) s cijenama od 0,30 EUR do 0,33 EUR (57). Bude li postojala dostatna potražnja za pokrivanje svih 2 864 milijuna EUR po cijeni iznad 0,30 EUR, temeljni ulagatelj morat će prilagoditi svoju cijenu višoj cijeni ili otkazati svoje naloge. U potonjem slučaju isplatit će mu se naknada. Bude li postojala dostatna potražnja privatnih ulagatelja (uključujući potražnju temeljnog ulagatelja) za pokrivanje svih 2 864 milijuna EUR po cijeni od 0,30 EUR, temeljni ulagatelj dobit će pravo prvenstva u raspodjeli. Ako po cijeni od 0,30 EUR ne bude postojala dostatna potražnja (uključujući potražnju temeljnog ulagatelja), podređeni dug bit će promijenjen u nove dionice. Kako je predviđeno u Zakonu o GFFS-u, sve neupisane dionice nakon konverzije podređenog duga upisat će GFFS po istoj cijeni, odnosno 0,30 EUR po dionici.
2.3.4. Mjere potpore za preuzeta poduzeća
2.3.4.1. Mjere potpore za Proton banku i banku Nea Proton
(88)
Proton Banka i banka Nea Proton od 2008. ostvaruju korist od niza mjera potpore. U tablici 7. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 7
Pregled mjera potpore u obliku kapitala za Proton banku i banku Nea Proton
Korisnik potpore
Mjera
Vrsta potpore
Subjekt koji je dodijelio potporu
Datum isplate
Iznos (milijuna EUR)
Aktivnosti Proton Banke
Pr1
Kapital u okviru mjere dokapitalizacije: grčke državne povlaštene dionice
Država
svibanj 2009.
80
Pr2
Zajam u obliku grčkih državnih vrijednosnih papira u okviru mjere izdavanja zajma na temelju zaloga obveznica
Država
travanj 2009.
78
Pr2
Državno jamstvo za obveznice izdane u okviru grčke mjere osiguranja jamstva
Država
srpanj 2010.
149,4
Aktivnosti banke Nea Proton
NP1
Manjak financijskih sredstava za prijenos iz PB-a u NPB
Financiranje manjka sredstava za prijenos iz PB-a u NPB (dio 1.)
GJFDU
9.10.2011.
862
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava za prijenos iz PB-a u NPB (dio 2.)
GFFS
14.5.2012.
259,6
Ukupni iznos NP1
1 121,6
NP2
Unosi temeljnog kapitala u NPB-u 2011. i 2012.
Početni temeljni kapital
GFFS
9.10.2011.
220
Početni temeljni kapital
GFFS
3.2.2012.
30
Ukupni početni kapital
250
Dodatni temeljni kapital
GFFS
1.8.2012.
230
Dodatni temeljni kapital
GFFS
31.12.2012.
35
Ukupni dodatni kapital
265
Ukupni iznos NP2
515
NP3
Dokapitalizacija prije prodaje Eurobanci
Temeljni kapital
GFFS
28.8.2013.
395
2.3.4.1.1. Mjere potpore za Proton banku
i. Državna dokapitalizacija koju je primila Proton banka (mjera Pr1)
(89)
Grčka je u svibnju 2009. dokapitalizirala Proton banku s 80 milijuna EUR, što je iznosilo oko 4,6 % njezine rizikom ponderirane imovine u to vrijeme. Ta je dokapitalizacija izvršena u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio programa potpore grčkim bankama. Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica.
ii. Državna potpora za likvidnost koju je primila Proton banka (mjere Pr2 i Pr3)
(90)
Proton banka jednako je tako ostvarila korist od mjera potpore u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica koje su dio programa potpore grčkim bankama. Proton banka primila je u travnju 2009. grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (mjera Pr2), a u srpnju 2010. primila je državno jamstvo za izdane obveznice u nominalnom iznosu od 149,4 milijuna EUR (mjera Pr3). Obveznice s državnim jamstvom prenesene su na banku Nea Proton na dan likvidacije, ali su ukinute 5. siječnja 2012. Grčki državni vrijednosni papiri dospjeli su u prosincu 2011. nakon čega nisu obnovljeni.
2.3.4.1.2. Mjere potpore za banku Nea Proton
i. Pokriće manjka sredstava banke Nea Proton u iznosu 1 121,6 milijuna EUR (mjera NP1)
(91)
U kontekstu likvidacije Proton banke grčka nadležna tijela utvrdila su manjak sredstava u banci Nea Proton. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. listopada 2011., u okviru programa za likvidacije GJFDU-a banci Nea Proton isplaćena su 862 milijuna EUR u prosincu 2011. Nakon što je 19. siječnja 2012. Grčka središnja banka dovršila izračun manjka sredstava koji je iznosio 1 121,6 milijuna EUR, u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. travnja 2012. (58) GFFS (59) je platio preostali iznos od 259,6 milijuna EUR 14. svibnja 2012. Programom za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a time je pokriven taj manjak sredstava.
ii. Dokapitalizacije banke Nea Proton iz 2011. i 2012. koje je proveo GFFS (mjera NP2)
(92)
GFFS je banci Nea Proton osigurao državnu potporu u obliku početnog temeljnog kapitala (redovnih dionica) u vrijednosti od 250 milijuna EUR, isplaćenoj u dvjema tranšama, 9. listopada 2011. i 3. veljače 2012.
(93)
U skladu s ažuriranim planom restrukturiranja banke Nea Proton dostavljenim 16. srpnja 2012., što je bila najnovija verzija tog plana koja je dostavljena Komisiji u vrijeme Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Banci Nea Proton bio je potreban dodatni kapital u iznosu od 300 milijuna EUR. Taj je dodatni kapital bio potreban dijelom zato što je banka Nea Proton pretrpjela gubitke kao rezultat programa UPS-a (gubitci od umanjenja vrijednosti za 2011. iznosili su 146,5 milijuna EUR u pogledu GDO-ova, a dodatna umanjenja vrijednosti od 22 milijuna EUR uključena su u rezultate prvog tromjesečja 2012.). Banci Nea Proton bio je potreban dodatni kapital i zato što su se rezerviranja povećala od 2011. do 2016. u odnosu na pretpostavljene razine u vrijeme osnivanja banke Nea Proton.
(94)
U skladu s ažuriranim planom restrukturiranja banke Nea Proton dostavljenim 16. srpnja 2012. te predviđene potrebe za kapitalom trebale su biti pokrivene očekivanom dokapitalizacijom od 285 milijuna EUR 2012. i očekivanom dokapitalizacijom od 15 milijuna EUR 2014. De facto, GFFS je na kraju dokapitalizirao banku Nea Proton s 230 milijuna EUR 1. kolovoza 2012. i s 35 milijuna EUR 31. prosinca 2012.
iii. Dokapitalizacija banke Nea Proton koju je proveo GFFS prije prodaje Eurobanci (mjera NP3)
(95)
U okviru ugovora u prodaji od 15. srpnja 2013. GFFS se već bio obvezao dokapitalizirati banku Nea Proton iznosom od 395 milijuna EUR (60). GFFS je platio iznos od 395 milijuna EUR 28. kolovoza 2013.
2.3.4.2. Mjere potpore za Novu TT banku
(96)
T banka, TT banka i Nova TT banka ostvarile su korist od niza mjera potpore od 2008. U tablici 8. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 8
Pregled mjera potpore za T banku i TT banku
Korisnik potpore
Mjera
Opis
Subjekt koji je dodijelio potporu
Datum
Iznos državne potpore (milijuna EUR)
Aktivnosti T banke prenesene na TT banku (61)
T
Financiranje manjka sredstava za prijenos iz T banke u TT banku (dio 1.)
GJFDU
prosinac 2011.
450
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava iz T banke u TT banku (dio 2.)
GFFS
14.2.2013.
227
Ukupni iznos T
677
TT banka
TT
Dokapitalizacija
Kapital u okviru mjere dokapitalizacije: Grčke državne povlaštene dionice
Država
svibanj 2009.
224,96
Nova TT banka (banka za premošćivanje)
NTT1
Manjak financijskih sredstava za prijenos iz TT-a u NTT
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (dio 1.)
GFFS
29.1.2013.
2 730,8
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (dio 2.)
GFFS
14.6.2013.
1 001,7
Ukupni iznos NTT1
3 732,6
NTT2
Unos početnog temeljnog kapitala
Početni temeljni kapital Nove TT banke
GFFS
29.1.2013.
500
2.3.4.2.1. Mjere potpore za T banku
Intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a u korist T banke u iznosu od 677 milijuna EUR (mjera T)
(97)
Manjak financijskih sredstava proizišao iz prijenosa aktivnosti T banke na TT banku, koji predstavlja razliku između fer vrijednosti imovine prenesene s T banke na TT banku i fer vrijednosti prenesenih obveza, financiran je iz programa za likvidacije GJFDU-a i iz GFFS-a. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 17. prosinca 2011. u okviru programa za likvidacije GJFDU-a plaćen je iznos od 450 milijuna EUR (62) koji je činio oko dvije trećine procijenjenog manjka sredstava. Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava koji je iznosio oko 677 milijuna EUR, u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. travnja 2012. (63) GFFS (64) je 14. veljače 2013. platio Novoj TT banci iznos od 227 milijuna EUR (65).
2.3.4.2.2. Mjere potpore za TT banku
Državna dokapitalizacija koju je primila TT banka (mjera TT)
(98)
TT banka primila je od Grčke u svibnju 2009. dokapitalizaciju u vrijednosti od 224,96 milijuna EUR, što je iznosilo oko 2,9 % njezine rizikom ponderirane imovine u to vrijeme. TT banka primila je dokapitalizaciju u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio programa potpore grčkim bankama. Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica.
2.3.4.2.3. Mjere potpore za Novu TT banku
i. Pokriće manjka financijskih sredstava Nove TT banke u iznosu od 3 732,6 milijuna EUR (mjera NTT1)
(99)
GFFS je financirao manjak financijskih sredstava u Novoj TT banci, koji je predstavljao razliku između vrijednosti imovine prenesene iz TT banke na Novu TT banku i nominalne vrijednosti prenesenih obveza. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 18. siječnja 2013., GFFS je 29. siječnja 2013. platio iznos od 2 730,8 milijuna EUR (66) koji je činio oko dvije trećine procijenjenog manjka sredstava. Nakon što je Grčka središnja banka dovršila izračun manjka sredstava koji je iznosio 3 732,6 milijuna EUR (67), u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 21. svibnja 2013. GFFS je 14. lipnja 2013. platio Novoj TT banci preostali iznos od 1 001,7 milijuna EUR.
ii. Dokapitalizacije Nove TT banke koje je proveo GFFS (mjera NTT2)
(100)
GFFS je bio jedini dioničar Nove TT banke te joj je omogućio državnu potporu u obliku početnog temeljnog kapitala (redovnih dionica) u iznosu od 500 milijuna EUR.
2.4. PLAN RESTRUKTURIRANJA I NOVI MODEL POSLOVANJA
(101)
Grčka je 16. travnja 2014. dostavila plan restrukturiranja Banke u kojem je objašnjeno na koji način Banka, kao kombinirani subjekt nastao preuzimanjem banke Nea Proton i Nove TT banke, namjerava ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost.
2.4.1. Domaće poslovanje
(102)
U okviru plana restrukturiranja Banka će se usredotočiti na svoje osnovne bankarske djelatnosti u Grčkoj. Iako je njezino inozemno poslovanje činilo oko 26 % kredita u 2010. (68), taj je udjel pao na 20 % već krajem 2012. te će se dalje smanjivati do […] % do kraja 2018. (69)
(103)
Glavni je prioritet Banke ponovno uspostaviti profitabilno i održivo bankarsko poslovanje u Grčkoj do kraja razdoblja restrukturiranja (31. prosinca 2018.). U tu svrhu plan za restrukturiranje uključuje niz mjera kojima se namjeravaju poboljšati operativna učinkovitost i neto kamatna marža banke te mjere kojima se poboljšavaju njezina kapitalna pozicija i struktura bilance.
(104)
U pogledu operativne učinkovitosti Banka je već započela s opsežnim programom racionalizacije davno prije preuzimanja Nove TT banke i banke Nea Proton. Od 2010. smanjila je svoju fizičku prisutnost u Grčkoj. Na samostalnoj osnovi (isključujući preuzimanja Nove TT banke i banke Nea Proton) smanjila je broj svojih podružnica s 564 u lipnju 2008. na […] 2014. te je smanjila i broj zaposlenika u Grčkoj (s 10 142 u 2008. na 9 037 u 2012.) (70).
(105)
Do završetka plana restrukturiranja Banka planira dodatno smanjiti i broj podružnica, sa 645 pro forma na dan 31. prosinca 2012. na […] na dan 31. prosinca 2018., kao i broj zaposlenika, s 12 430 na […] na osnovi pro forma, tj. uzimajući u obzir banku Nea Proton i Novu TT banku (71).
(106)
Povećanje učinkovitosti u smislu podružnica i zaposlenika pomoći će u smanjenju ukupnog troška kombiniranog bankarskog poslovanja u Grčkoj za […] % s 913 milijuna EUR na godišnjoj osnovi u 2013. (72) na […] milijuna u 2018. (73) Posljedično, očekivani omjer troškova i prihoda bankarskog poslovanja Banke u Grčkoj smanjit će se sa 60 % u 2012. na manje od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja.
(107)
U planu restrukturiranja opisano je i na koji će način Banka smanjiti svoje troškove financiranja, što je presudno za ponovnu uspostavu održivosti. Banka očekuje da će moći plaćati niže kamatne stope na svoje depozite na temelju stabilnijeg okruženja i posebno na temelju predviđene stabilizacije i oporavka grčkog gospodarstva, za koje se očekuje da će se ponovno poboljšati od 2014. nadalje. Očekuje se da će se marže na depozite (prosjek oročenih depozita, depozita po viđenju i stopa štednje) u Grčkoj smanjiti s 223 bazna boda 2012. na […] baznih bodova 2018. (74) To smanjenje marži postići će se uglavnom plaćanjem znatno nižih stopa na oročene depozite. Slično tome, ovisnost Banke o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama i širem financiranju iz Eurosustava smanjit će se s 42,9 % njezine ukupne imovine na razini grupacije u 2012. na […] % u 2018. (75).
(108)
U planu restrukturiranja predviđeno je da će Banka ojačati i svoju bilancu. Njezin omjer neto kredita i depozita u Grčkoj smanjit će se na […] % 2018. (smanjenje sa 160 % 2012. i 115 % 2013.) (76), dok će se njezina adekvatnost kapitala poboljšati sa stopom osnovnog kapitala od […] % na razini grupacije u 2018. (77) (za razliku od negativnog kapitala prije prve dokapitalizacije za premošćivanje).
(109)
Još je jedan od strateških prioriteta Banke upravljanje lošim kreditima. Uz poboljšanje kreditnih postupaka u pogledu davanja novih kredita i restrukturiranja loših kredita, plan restrukturiranja usredotočen je na rješavanje umanjenih izloženosti stvaranjem nove jedinice za klijente u statusu neispunjavanja obveza. Ta će jedinica biti posvećena restrukturiranju umanjenih izloženosti. Ostvarit će korist od stručnosti 30 do 50 upravitelja poslovnih odnosa s klijentima koji su u statusu neispunjavanja obveza (78). Stopa loših kredita dosegnut će […] % na razini grupacije u 2015. ([…] % u 2015. za grčko domaće tržište (79)) i zatim se početi smanjivati, s očekivanom stopom od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja (80) (30 % u Grčkoj prije otpisa dugova). Umanjenja vrijednosti kredita Grčke središnje banke smanjit će se s 1 652 milijuna EUR 2013. na […] milijuna EUR 2018. (81) zahvaljujući oporavku grčkoga gospodarstva.
(110)
Povećanje operativne učinkovitosti, smanjenje neto kamatne marže i smanjenje troška rizika omogućit će Banci da od 2015. bude profitabilna u Grčkoj. Banka predviđa da će, na konsolidiranoj razini, njezini gubitci iznositi […] milijuna EUR 2014. i […] milijuna EUR 2015., dok će njezina dobit iznositi […] milijuna EUR u 2016., […] milijuna EUR u 2017. i […] milijuna EUR u 2018. (82) Njezin konsolidirani povrat na kapital dosegnut će […] % 2018. (83) Ta će se razina profitabilnosti ostvariti uglavnom zahvaljujući grčkom tržištu (s povratom na kapital od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja) dok će […] i […] zabilježiti niže razine profitabilnosti ([…] % odnosno […] %).
2.4.2. Međunarodno bankarsko poslovanje
(111)
Banka je već počela razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Već je prodala društva kćeri u Turskoj (Eurobank Tefken) i Poljskoj (EFG Poland). Komercijalna razlika, tj. razlika između nepodmirenog iznosa depozita i nepodmirenog iznosa kredita za određeno društvo kćer, preostale međunarodne mreže smanjila se s 1,7 milijardi EUR 2010. na 0,8 milijardi EUR, a operativni troškovi smanjili su se za 9 % između 2010. i 2012. (84).
(112)
Banka će nastaviti razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Točnije, Banka se obvezala da će smanjiti veličinu svojeg portfelja međunarodne imovine na 8,77 milijardi EUR do 30. lipnja 2017. Banka se obvezala i da će dodatno smanjiti taj portfelj na 3,5 milijardi EUR bude li GFFS trebao unijeti više od milijarde eura u okviru predstojećeg povećanja temeljnog kapitala.
(113)
Jedna je od mogućnosti koju je Banka razmotrila u okviru plana restrukturiranja kako bi se uskladila s tim ciljem prodaja njezinih aktivnosti u […] (85).
(114)
Ta otuđenja predstavljaju […] % inozemne imovine Banke na dan 31. prosinca 2012. Inozemna imovina stoga bi 31. prosinca 2018. iznosila […] milijardi EUR, a međunarodna mreža bila bi usredotočena na […] i […].
(115)
U planu restrukturiranja istaknuta je potreba za smanjenjem ovisnosti inozemnih društava kćeri o grčkom matičnom društvu u pogledu potreba za financiranjem te za nastavkom zaštite kapitalne pozicije Banke.
(116)
U tu svrhu Banka planira provesti program znatnog smanjenja troškova u međunarodnoj mreži, […]. Na primjer, u […] će se zatvoriti […] podružnica i smanjiti broj zaposlenika za […] zaposlenika od 31. prosinca 2012. do prodaje podružnice u […] (86).
(117)
Banka će svoje ukupno financiranje inozemnih društava kćeri smanjiti s dvije milijarde EUR 2012. na […] 2018. (87), a povrat na kapital dosegnut će […] % i […] % […] odnosno […].
2.4.3. Nebankarske aktivnosti: prodaja poduzeća za osiguranje i aktivnosti povezanih s nekretninama
(118)
Banka je smanjila svoj udjel u društvu kćeri za nekretnine Eurobank Properties na manje od 35 % povećanjem temeljnog kapitala, što je imalo pozitivan utjecaj na stopu osnovnog kapitala Banke (88). Banka će u potpunosti prodati to društvo kćer do 31. prosinca 2018.
(119)
Banka jednako tako planira prodati svoja društva kćeri za osiguranje do […].
2.4.4. Prikupljanje privatnog kapitala i doprinos postojećih dioničara i podređenih vjerovnika
(120)
Banka je uspješno prikupila kapital na tržištu i time smanjila potrebu za državnom potporom.
(121)
Udjeli dioničara znatno su razvodnjeni zbog dokapitalizacije iz proljeća 2013. s obzirom na to da je GFFS dobio 98,56 % dionica Banke, nakon čega je prethodno postojećim dioničarima preostalo samo 1,44 % udjela. Stoga je GFFS preuzeo potpunu kontrolu nad Bankom u lipnju 2013. Od 2008. nisu isplaćene dividende u novcu.
(122)
Banka je u veljači 2012. ponudila otkupiti hibridne instrumente od privatnih ulagatelja po cijeni između 40 % i 50 % njihove nominalne vrijednosti. Ta je otkupna cijena određena na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju ne veću od deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagateljima da sudjeluju u otkupu. Ponuda je prihvaćena za gotovo 50 % ukupne nominalne vrijednosti instrumenata čime je Banka, nakon što je uzela u obzir troškove transakcije, ostvarila dobit od 248 milijuna EUR (89).
(123)
Banka je u svibnju 2013. najavila još jednu mjeru upravljanja pasivom. Banka je vjerovnicima ponudila priliku da pretvore svoje vrijednosne papire niže razine osnovnog i dopunskog kapitala, s nepodmirenim iznosom od 662 milijuna EUR, u redovne dionice po nominalnoj vrijednosti. Cijena pretvorbe određena je na razini jednakoj cijeni upisa koju je GFFS platio u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. (90) Ponuda je prihvaćena za 48 % vrijednosnih papira. S obzirom na to da su imatelji obveznica niže razine osnovnog i dopunskog kapitala pretvorili svoje vrijednosne papire u niže podređene instrumente bez novčane naknade, prikupljeni kapital dosegnuo je 317 milijuna EUR.
(124)
Kao rezultat dvaju otkupa, iznos podređenog i hibridnog duga smanjio se s 1 045 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2011. na 283 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2013. (91).
2.5. PREUZETE OBVEZE GRČKIH NADLEŽNIH TIJELA
(125)
Grčka se obvezala da će Banka i njezina povezana društva provesti plan restrukturiranja dostavljen 16. travnja 2014. te je preuzela dodatne obveze u pogledu provedbe plana restrukturiranja („preuzete obveze”). U ovom se odjeljku navodi sažetak preuzetih obveza iz Priloga.
(126)
Grčka se najprije obvezala da će Banka restrukturirati svoje komercijalne djelatnosti u Grčkoj ograničavanjem najvećeg broja podružnica i zaposlenika te najvišeg iznosa ukupnih troškova s kojima će se uskladiti do 31. prosinca 2017. (92).
(127)
Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti trošak depozita prikupljenih u Grčkoj i uskladiti se s najvećim omjerom neto kredita i depozita do 31. prosinca 2017. (93).
(128)
U pogledu inozemnih društava kćeri Banke Grčka se obvezala da Banka neće davati dodatnu kapitalnu potporu osim ako su ispunjeni prethodno utvrđeni uvjeti. Grčka se obvezala i da će Banka znatno razdužiti svoju međunarodnu imovinu do 30. lipnja 2018. (94).
(129)
Grčka se obvezala da će Banka otuđiti svoje aktivnosti povezane s osiguranjem, svoje društvo kćer za nekretnine i niz vrijednosnih papira te da će smanjiti veličinu svojeg portfelja privatnog kapitala. Uz to, Banka neće kupovati špekulativne vrijednosne papire, uz ograničen broj iznimaka (95).
(130)
Grčka je izvršila niz preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja Banke. Obvezala se da će ograničiti naknade zaposlenicima i upraviteljima Banke, da će uskladiti Banku s grčkim pravom u pogledu korporativnog upravljanja i uspostaviti učinkovitu i primjerenu organizacijsku strukturu (96).
(131)
Grčka se obvezala i da će Banka poboljšati svoju kreditnu politiku kako bi spriječila diskriminaciju u svim fazama postupka davanja kredita i osigurala da se odlukama o odobravanju i restrukturiranju kredita nastoji povećati profitabilnost Banke na najveću moguću razinu. Grčka se obvezala da će Banka poboljšati praćenje kreditnog rizika te restrukturiranja kredita (97).
(132)
Niz preuzetih obveza odnosi se na poslovanje Banke s povezanim dužnicima. Tim se preuzetim obvezama namjerava osigurati da Banka ne odstupa od razborite bankarske prakse pri odobravanju ili restrukturiranju kredita svojim zaposlenicima, upraviteljima i dioničarima te javnim subjektima, političkim strankama i medijskim društvima (98).
(133)
Konačno, Grčka se obvezala da će uvesti dodatna ograničenja za Banku, kao što su zabrana isplate kupona i dividendi, zabrana preuzimanja i zabrana oglašavanja (99).
(134)
Te će preuzete obveze do 31. prosinca 2018. pratiti povjerenik za praćenje.
(135)
Neovisno o tome, u okviru trenutačnog povećanja kapitala Banke, s obzirom na to da GFFS štiti povećanje kapitala Grčka se obvezala da će provesti mjere predviđene člankom 6.a Zakona o GFFS-u, kako je izmijenjen 30. ožujka 2014., kojima se namjerava raspodijeliti preostali iznos manjka kapitala kreditne institucije imateljima njezinih instrumenata kapitala i drugih podređenih obveza, prema potrebi, prije svake dokapitalizacije koju provodi GFFS.
3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENIH ISTRAŽNIH POSTUPAKA
3.1. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(136)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008. (100) u pogledu primjerenosti, nužnosti i razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje koju je u korist Banke proveo GFFS (mjera B1).
(137)
U pogledu primjerenosti te mjere, s obzirom na to da je potpora pristigla nakon prethodne dokapitalizacije i potpore za likvidnost i uzimajući u obzir dugo razdoblje sanacije, Komisija je izrazila sumnje u to da je Banka poduzela sve moguće radnje kako bi izbjegla buduće potrebe za potporom (101). Uz to, Komisiji nije bilo jasno tko će upravljati Bankom nakon što je prva dokapitalizacija za premošćivanje zamijenjena trajnom dokapitalizacijom (102) s obzirom na to da bi Bankom mogla početi upravljati država ili manjinski privatni vlasnici. Komisija je napomenula da bi htjela osigurati da se kvaliteta upravljanja Bankom i posebno njezin postupak davanja kredita ne pogoršaju ni u jednom od tih dvaju slučajeva.
(138)
U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u uvodnoj izjavi 66. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga jesu li bile poduzete sve moguće mjere kako bi se izbjegla buduća potreba Banke za potporom. Nadalje, s obzirom na to da trajanje razdoblja dokapitalizacije za premošćivanje nije bilo točno određeno, Komisija nije mogla zaključiti je li ono bilo dostatno i u skladu s načelima naknade i podjele obveza u okviru pravila za državne potpore. Osim toga, s obzirom na to da uvjeti konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u trajnu dokapitalizaciju nisu bili poznati u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, Komisija ih nije mogla procijeniti.
(139)
U pogledu razmjernosti mjere Komisija je izrazila sumnje u pogledu dostatnosti zaštite (zabrane oglašavanja, zabrane isplate kupona i dividendi, zabrane opcija kupnje i zabrane otkupa kako je opisano u uvodnoj izjavi 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke) u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje. Nadalje, u uvodnoj izjavi 72. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je navela da bi zbog nedostatka pravila kojima se sprječava da GFFS koordinira sve četiri najveće grčke banke (odnosno Banku, banku Alpha, GSB i Piraeus) i zbog nedostatka primjerene zaštite kako bi se izbjeglo dijeljenje poslovno osjetljivih informacija moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja Stoga je Komisija predložila imenovanje povjerenika za praćenje koji bi bio fizički prisutan u Banci.
3.2. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU BANKE NEA PROTON
(140)
Komisija je 26. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li intervencija u vrijednosti 1 122 milijuna EUR u okviru programa za likvidacije GJFDU-a (mjera NP1) te GFFS-ova dokapitalizacija od 250 milijuna EUR i dokapitalizacije ukupne vrijednosti od 300 milijuna EUR (mjera NP2) za banku Nea Proton bile u skladu s općim kriterijima spojivosti i zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji (103) i Komunikacije o restrukturiranju (104) (ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti, podjela obveza i ograničavanje potpore na najmanju potrebnu mjeru te ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja).
(141)
U pogledu primjerenosti mjera Komisija je navela da su te mjere bile primjerene kao potpora za sanaciju.
(142)
U pogledu nužnosti mjera Komisija je napomenula da je intervencija u obliku programa za likvidacije GJFDU-a bila potrebna i u pogledu njezina iznosa i u pogledu oblika, a dokapitalizacije GFFS-a bile su potrebne samo u pogledu oblika. Međutim, u pogledu iznosa dokapitalizacija GFFS-a u Komisija je u uvodnoj izjavi 59. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton izrazila sumnje u pogledu mogućnosti banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju dugoročnu održivost na samostalnoj osnovi i u pogledu toga je li samostalno restrukturiranje bilo najjeftinija mogućnost. Nadalje, u uvodnim izjavama 60. i 61. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izjavila da su zbog nemogućnosti banke Nea Proton da u dostatnoj mjeri nadoknadi dokapitalizaciju GFFS-a nastale sumnje u pogledu temeljne stabilnosti banke, zbog čega je nastala potreba za dubinskim restrukturiranjem.
(143)
U pogledu razmjernosti mjera Komisija je smatrala da su te mjere bile razmjerne kao potpora za sanaciju.
(144)
U pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti banke Nea Proton, Komisija je u uvodnoj izjavi 65. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton izrazila sumnje u pogledu toga može li se uspostaviti održivost te banke na samostalnoj osnovi.
(145)
Komisija je izrazila sumnju da je predloženo restrukturiranje dostatno u usporedbi s dubinom potrebnog restrukturiranja s obzirom na nedostatak dostatne naknade.
3.3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU NOVE TT BANKE
(146)
Komisija je 6. svibnja 2013. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li financiranje u vrijednosti od 4,1 milijarde EUR za manjak sredstava za aktivnosti prenesene s TT banke na Novu TT banku (mjera NTT1), dokapitalizacija Nove TT banke koju je proveo GFFS u iznosu od 500 milijuna EUR (mjera NTT2), dokapitalizacija u iznosu od 224,96 milijuna EUR u obliku povlaštenih dionica u okviru Programa potpore grčkim bankama za TT banku (mjera TT) i intervencija od 0,68 milijardi EUR u okviru programa za likvidacije GJFDU-a u korist imovine T banke koja je prenesena na TT banku (mjera T) bili u skladu s općim kriterijima spojivosti i zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o restrukturiranju (ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti, podjela obveza i ograničavanje potpore na najmanju potrebnu mjeru te ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja).
(147)
Komisija je smatrala da su mjere NTT2 i NTT1 bile primjerene i nužne kao potpora za sanaciju s obzirom na njihov oblik. U pogledu nužnosti mjere NTT2 u smislu njezina iznosa, Komisija je, sumnjajući u dugoročnu održivost Nove TT banke na samostalnoj osnovi, smatrala da je moguće da restrukturiranje na samostalnoj osnovi nije jedina i najjeftinija raspoloživa mogućnost (105). U pogledu naknade za obje mjere Komisija je izjavila da je pokrivanje manjka financijskih sredstava konačan trošak bez poravnanja budućih prihoda, što je potaknulo potrebu za dubinskim restrukturiranjem (106).
(148)
U pogledu razmjernosti obiju mjera Komisija je smatrala da su mjere NTT2 i NTT1 bile razmjerne kao potpora za sanaciju u kratkoročnom smislu, ali je u uvodnoj izjavi 79. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke zatražila da se hitno uvedu mjere za ograničavanje negativnih učinaka prelijevanja.
(149)
U pogledu spojivosti mjere T Komisija je već bila privremeno odobrila tu mjeru kao potporu za sanaciju 16. svibnja 2012. u svojoj Odluci o likvidaciji T banke („Odluka o T banci”) (107), ali nije mogla dati konačno odobrenje za potporu aktivnostima T banke koje su prenesene na TT banku. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke (108) produžila odobrenje mjere kao potpore za sanaciju dok ne donese konačnu odluku o ažuriranoj verziji plana restrukturiranja TT banke.
(150)
U pogledu spojivosti tih mjera s Komunikacijom o restrukturiranju, Komisija je izrazila sumnju u pogledu mogućnosti Nove TT banke da samostalno ponovno uspostavi dugoročnu održivost. Ta se sumnja temeljila na ograničenom broju predloženih mjera koje bi Nova TT banka poduzela za stvaranje dobiti u budućnosti, na nesigurnosti programa za dobrovoljno umirovljenje u pogledu trenutka provođenja i prihvaćenosti programa među zaposlenicima, na nedostatku daljnjih mjera za smanjenje troškova povezanih sa zaposlenicima, nedostatku mjera za racionalizaciju mreže podružnica nakon preuzimanja T banke i istodobnog neiskorištavanja mogućih sinergija (109).
(151)
Komisija je u uvodnim izjavama 90. i 91. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke izrazila zabrinutost u pogledu toga hoće li se ambiciozno smanjenje kamatnih marži na postojeće depozite i povećanje kreditnih marži na izdavanje novih kredita moći provesti, a da Nova TT banka ne izgubi znatan broj klijenata i ne odobri nikakve rizične kredite. Nadalje, Komisija je sumnjala da će Nova TT banka moći udvostručiti svoj kreditni portfelj kako je planirano i da će, s obzirom na nedostatak stručnosti, moći ostvariti planiranu znatnu stopu povećanja neto kamatnih prihoda.
(152)
Stoga je u uvodnoj izjavi 95. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija zauzela stav da bi se reintegracijom TT banke u veće održivo financijsko društvo povećali izgledi za održivost Nove TT banke jer bi se time omogućili racionalizacija troškova, ponovno određivanje cijene depozita i novih kredita te ponuda šireg raspona proizvoda.
(153)
Budući da su gospodarske aktivnosti koje su se prethodno provodile u okviru TT Banke prenesene na Novu TT banku, uključujući aktivnosti T banke, Komisija je pokrenula službeni istražni postupak u pogledu toga nudi li se mjerama T i TT dugoročno rješenje za održivost Nove TT banke i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.
(154)
U pogled podjele obveza Komisija je smatrala da se restrukturiranjem na samostalnoj osnovi povećavaju troškovi restrukturiranja, zbog čega je sumnjala da je državna potpora ograničena na najmanju mjeru. Nadalje, Komisija je napomenula da je, unatoč tome što je ostvarena dostatna podjela obveza među dionicima i podređenim dužnicima, što je vjerojatno najviše što je bilo izvedivo, nedostatak naknade pokrenuo potrebu za dubinskim restrukturiranjem, ne samo u smislu mjera održivosti, nego i u smislu mjera za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija je napomenula i da je to što je velik dio nastalih gubitaka proizišao iz otpisa duga u korist države predstavljalo opravdanje za niže naknade (110).
(155)
U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja Komisija je izjavila da su golemi iznos potpore koji su primile TT banka i prenesene aktivnosti T banke te nedostatak naknade bili znak da je potrebno dubinsko restrukturiranje i smanjenje prisutnosti Nove TT banke na tržištu. Nadalje, iako su gubitci najvećim dijelom proizišli iz GDO-ova, Komisija je uočila da TT banka raspolaže većim brojem GDO-ova nego ostale grčke banke u odnosu na njezinu veličinu te je smatrala da to odražava neprimjereno preuzimanje rizika (111). Konačno, napomenula je da bi, iako je Nova TT banka ostala na tržištu gotovo jednako dugo kao prethodno TT banka, narušavanje tržišnog natjecanja bilo ograničeno s obzirom na relativno malu veličinu Nove TT banke i to što ona ne posluje u inozemstvu. Međutim, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga jesu li poduzete dostatne mjere za ograničavanje pretjeranog narušavanja tržišnog natjecanja te je smatrala da bi mogle biti potrebne zabrana poduzetniku u vladajućem položaju na tržištu u pogledu određivanja cijena i druge mjere u pogledu ponašanja na tržištu (112).
4. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
PRIMJEDBE BANKE IZ GRČKE
(156)
Komisija je 3. siječnja 2013. primila primjedbe koje je dostavila banka iz Grčke u vezi s Odlukom o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Iz te su grčke banke primijetili da je dokapitalizacija grčkih banaka koju je proveo GFFS u načelu predstavljala pozitivan korak k zdravijem i održivijem bankarskom sustavu te nisu iskazali primjedbe na dokapitalizaciju Eurobanke.
(157)
Međutim, iako su izrazili svoju punu potporu načelu dokapitalizacije grčkih banaka koju provodi GFFS, iz te su grčke banke objasnili da se u cilju što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja i izbjegavanja diskriminacije očekivalo da će dokapitalizacija koju provodi GFFS biti otvorena svim bankama koje posluju u Grčkoj u sličnim okolnostima.
5. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENIM ISTRAŽNIM POSTUPCIMA
5.1. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(158)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS u vezi s Odlukom o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke.
5.1.1. Primjedbe koje je pripremila Grčka središnja banka
(159)
U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci napomenuli su da je iznos od 18 milijardi EUR kapitala s pomoću kojih je GFFS dokapitalizirao četiri najveće grčke banke u svibnju 2012. bio manji od konačnog iznosa koji je bio potreban kako bi te banke postupno dosegle i održale stopu osnovnog kapitala postavljenu na 10 % do lipnja 2012. i stopu osnovnog kapitala postavljenu na 7 % u okviru trogodišnjeg negativnog scenarija u stresnim uvjetima. Napomenuli su i da je prva dokapitalizacija za premošćivanje bila privremena s obzirom na to da bi se postupak dokapitalizacije zaključio povećanjima temeljnog kapitala tih četiriju banaka.
(160)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je i da je dokapitalizacija najvećih grčkih banaka dio dugoročnijeg restrukturiranja grčkog bankarskog sektora. Napomenuto je da se u slučajevima u kojima banka ostaje u privatnom vlasništvu uprava najvjerojatnije neće mijenjati dok u slučaju u kojem je banka u državnom vlasništvu (odnosno, u vlasništvu GFFS-a), GFFS može imenovati novu upravu koju će, u svakom slučaju, procijeniti Grčka središnja banka. Iz Grčke središnje banke napomenuli su da oni neprekidno procjenjuju okvir korporativnog upravljanja, adekvatnost uprave i profil rizičnosti svake banke kako bi se osiguralo da se ne poduzima pretjerani rizik. Istaknuli su i da je GFFS već imenovao predstavnike u Upravnom odboru dokapitaliziranih banaka.
(161)
Što se tiče nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da je dokapitalizacija banke bila ograničena kako bi se osiguralo ispunjenje minimalnih kapitalnih zahtjeva (8 %) koji su tada bili primjenjivi. Navedeno je i da je razlog dugotrajnom razdoblju prije dokapitalizacije bilo izrazito pogoršanje poslovnog okruženja u Grčkoj i učinak programa UPS-a, složenost cijelog projekta i potreba za maksimalnim povećanjem sudjelovanja privatnih ulagatelja u povećanjima temeljenog kapitala.
(162)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da je potpuna provedba plana restrukturiranja koji će se dostaviti Komisiji zaštićena činjenicom da će obustava prava glasa GFFS-a biti ukinuta ako se, između ostalog, plan restrukturiranja bitno prekrši. U Grčkoj središnjoj banci isto su tako primijetili da razlog poteškoća Banke nije bila preniska procjena rizika koju je izvršila uprava Banke ili agresivne poslovne mjere.
5.1.2 Primjedbe koje je pripremio GFFS
(163)
Što se tiče primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, kako bi se riješilo pitanje mogućeg uplitanja države u slučaju da država osigura velike iznose državne potpore preko GFFS-a i GFFS ima puno pravo glasa, iz GFFS-a su izjavili da se banke koje financira GFFS ne smatraju javnim subjektima ili subjektima koje nadzire država i da njih ne bi nadzirala država nakon što ih GFFS trajno dokapitalizira. Iz GFFS-a istaknuli su da je ona potpuno neovisan privatnopravni subjekt s autonomijom u odlučivanju. Banka ne podliježe nadzoru države, u skladu s člankom 16.C stavkom 2. Zakona o GFFS-u, u skladu s kojim kreditne institucije kojima je GFFS osigurao potporu u obliku kapitala nisu dio šireg javnog sektora. Upućivalo se i na upravljačku strukturu GFFS-a.
(164)
U pogledu intervencija GFFS-a u upravu Banke, u GFFS-u su napomenuli da će poštovati autonomiju Banke te da se neće uplitati u njezino svakodnevno upravljanje s obzirom na to da je njegova uloga ograničena na način utvrđen u Zakonu o GFFS-u. Naveli su da neće biti uplitanja države ili usklađivanja i da će odluke Banke u pogledu postupka kreditiranja (između ostalog o kolateralu, određivanju cijena i solventnosti dužnika) biti donesene na temelju komercijalnih kriterija.
(165)
U GFFS-u su naglasili da je Zakonom o GFFS-u i sporazumom prije upisa postavljena primjerena zaštita kako bi se postojeće privatne dioničare spriječilo u prekomjernom preuzimanju rizika. Ukazali su na sljedeće elemente: i. imenovanje predstavnika GFFS-a kao neovisnih članova bez izvršnih funkcija u Upravnom odboru Banke i njihovo sudjelovanja u odborima; ii. GFFS koji provodi dubinsku analizu u Banci; i iii. činjenica da bi nakon završne dokapitalizacije njezina prava glasa bila ograničena sve dok bi Banka bila u skladu s uvjetima plana restrukturiranja.
(166)
S obzirom na nužnost prve dokapitalizacije za premošćivanje, a ponajprije s obzirom na razinu naknade potpore, u GFFS-u su izjavili da je naknada dogovorena s predstavnicima Komisije, ESB-om i MMF-om. Tom dogovorenom razinom u obzir uzeto je da bi prva dokapitalizacija za premošćivanje bila pretvorena u trajnu dokapitalizaciju do 30. rujna 2012., što je rok koji je bio određen u ožujku 2012. u okviru MGFP-a između Komisije, ESB-a i Grčke.
(167)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u GFFS je primijećeno da su mjere koje su u GFFS-u bile donesene, poput onih opisanih u uvodnoj izjavi (165). ove Odluke, dovoljna zaštita s obzirom na velike iznose primljene potpore produljenog razdoblja sanacije. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da su na snazi primjerene mjere kojima bi se osiguralo da banke u kojima GFFS sudjeluje međusobno ne dijele poslovno osjetljive informacije. Takve mjere uključuju imenovanje raznih predstavnika GFFS-a u te banke, mandate upućene onim predstavnicima koji posebno štite od protoka informacija od jednog do drugog predstavnika i jasne interne upute tim službenicima da ne prenose poslovno osjetljive informacije o bankama. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da se ne ostvaruju njihova prava povezana s bankama na način koji može spriječiti, ograničiti, narušiti ili znatno smanjiti ili ometati učinkovitu konkurenciju. Konačno, u GFFS-u su istaknuli da članovi njegova Upravnog odbora i njegovi zaposlenici podliježu strogim pravilima o povjerljivosti i fiducijarnim obvezama te ih obvezuju odredbe povezane s čuvanjem poslovne tajne u odnosu na njihov posao.
5.2. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU BANKE NEA PROTON
(168)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton.
5.2.1. Primjedbe koje je pripremila Grčka središnja banka
(169)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da banka Nea Proton, kao privremena kreditna institucija u vlasništvu GFFS-a, nije mogla samostalno osigurati dugoročniji poslovni plan. Nadalje, Grčka središnja banka napomenula je da detaljno prati provedbu poslovnog plana koji je pripremio GFFS za banku Nea Proton te ga dostavio Komisiji kako bi se osiguralo da bi se banka Nea Proton mogla prodati u razdoblju utvrđenom zakonom.
(170)
Što se tiče stope rasta profitabilnosti, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da bi najveći dio rasta predviđao tijekom 2013. (kada se očekivalo da će se neto kamatni prihodi povećati na 55,3 milijuna EUR, u usporedbi s 22,7 milijuna u 2012.), uglavnom proizlazio iz smanjenja ukupnih kamatnih rashoda te bio rezultat dvaju čimbenika: obnavljanja oročenih depozita koji su imali visoke prinose u boljim uvjetima i smanjenja od 30 % ukupnog nepodmirenog iznosa depozita tijekom prve polovine 2012. Nadalje, u Grčkoj središnjoj banci naglasili su činjenicu da će od 2013. nadalje podaci o neto kamatnim prihodima biti prilično stabilni i da neće biti sumnji u pogledu sposobnosti banke Nea Proton da postigne svoj cilj.
5.2.2. Primjedbe koje je pripremio GFFS
(171)
Što se tiče nužnosti mjera u korist banke Nea Proton, GFFS je napomenuo je da je Grčka središnja banka primjereno nadležno tijelo koje odlučuje o mjerama likvidacije i da je GFFS unio minimalni kapital potreban u regulatorne svrhe.
(172)
U pogledu ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti banke Nea Proton, u GFFS-u uputili su na okvir za likvidacije u sklopu kojeg je GFFS morao prodati banku Nea Proton u roku od dvije godine te su se složili s Komisijom da bi banka Nea Proton mogla biti dio većeg i održivog subjekta. Iako je plan restrukturiranja za banku Nea Proton bio temeljen na modelu „samostalne održivosti”, u GFFS-u su objasnili da je njihov cilj bio olakšati prodaju te banke poboljšavanjem privlačnosti za ulagatelje i njezinih financijskih rezultata. U GFFS-u su primijetili da dokapitalizacija banke Nea Proton nije omogućila samo poštovanje minimalne stope adekvatnosti kapitala, nego je isto tako poboljšala i njezino financijsko stanje i privlačnost za bilo koja buduća spajanja s drugim malim bankama. GFFS je napomenuo i da je dodatna dokapitalizacija bila potrebna za pokrivanje gubitaka od umanjenja povezanih s programima UPS-a i povećanim troškovima rezerviranja za kredite.
(173)
U GFFS-u primijetili su da su u banci Nea Proton poboljšali trošak financiranja i zadržavanje depozita. Oslanjanje banke Nea Proton na Eurosustav smanjilo se tijekom 2012. te je ona poboljšala svoju likvidnosnu poziciju. Dodatnom se dokapitalizacijom pomoglo sniziti kamatne stope na depozite i poboljšati kamatne marže. Banka Nea Proton već je ponovno odredila cijenu dijela svog kreditnog portfelja koristeći se određivanjem cijene na temelju rizika s kamatnim stopama prilično iznad troška financiranja. Nadalje, planirana stopa rasta neto kamatnih prihoda ostvarila bi se opreznim proširenjem na korporativnom tržišnom segmentu te proširenjem kvalitete portfelja.
(174)
U GFFS-u primijećeno je da je u 2012. banka Nea Proton znatno smanjila svoje operativne troškove, da će njezina dva društva kćeri prestati poslovati, da je njezino sudjelovanje u posredništvu u osiguranju uvelike smanjeno i da njezine aktivnosti trgovanja za vlastiti račun završavaju.
(175)
Konačno, u GFFS-u su napomenuli da bi narušavanje tržišnog natjecanja bilo ograničeno s obzirom na mali udjel banke Nea Proton u ukupnoj imovini banaka u Grčkoj i na činjenicu da se nije razmišljalo o agresivnom preuzimanju depozita.
5.3. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU NOVE TT BANKE
(176)
Ministarstvo financija dostavilo je 19. srpnja 2013. primjedbe koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
(177)
U pogledu nužnosti mjere NTT1 Ministarstvo financija dodalo je da je točna vrijednost imovine i obveza koje su bile prenesene Novoj TT banci bila definirana na temelju izvješća vanjskih revizora u skladu s člankom 63.E stavkom 6. Zakona 3601/2007.
(178)
U pogledu nužnosti mjere NTT2 u Ministarstvu financija primijećeno je da se Drugim programom prilagodbe za Grčku (druga revizija - svibanj 2013.) tražila prodaja Nove TT banke trećoj strani do 15. srpnja 2013.
(179)
U pogledu naknade mjera NTT1 i NTT2 Ministarstvo financija napomenulo je da GFFS, koji pokriva manjak financijskih sredstava do 31. prosinca 2013. umjesto GJFDU-a, ima pravo prioriteta na potraživanja prije ostalih neosiguranih vjerovnika u slučaju likvidacije imovine koja je ostala u vlasništvu TT banke i da samo potraživanja zaposlenika na primitak 50 % njihove naknade imaju prednost pred potraživanjima GFFS-a. Stoga je primijećeno da će ishod likvidacije te imovine uglavnom koristiti GFFS-u te tako smanjiti trošak koji snosi država.
(180)
Što se tiče ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti Nove TT banke, u Ministarstvu financija primijećeno je da kao privremena kreditna institucija Nova TT banka mora biti prodana u roku od dvije godine od osnivanja u skladu s člankom 63.E Zakona 3601/2007. U skladu s MGFP-om od svibnja 2013. prodaja Nove TT banke bi bila gotova do 15. srpnja 2013., čime bi se osigurala dugoročna održivost njezinih djelatnosti.
6. PROCJENA POTPORE POVEZANA S PREUZETIM PODUZEĆIMA
6.1. PROCJENA POTPORE POVEZANA S BANKOM NEA PROTON
6.1.1. Postojanje i iznos potpore
(181)
Komisija mora uspostaviti usklađenost državne potpore s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. Prema toj odredbi državna potpora jest svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.
6.1.1.1. Postojanje potpore u obliku mjera odobrenih u okviru Programa potpore grčkim bankama (mjere Pr1, Pr2 i Pr3)
(182)
Dokapitalizacija Proton banke koju je provela Grčka u iznosu od 80 milijuna EUR u svibnju 2009. (mjera Pr1), grčki državni vrijednosni papiri u iznosu od 78 milijuna EUR koje je Proton banka dobila u travnju 2009. (mjera Pr2) i državno jamstvo dano Proton banci za izdane obveznice nominalne vrijednosti od 149,4 milijuna EUR u srpnju 2010. (mjera Pr3) dodijeljene su u okviru Programa potpore grčkim bankama (113). U Odluci kojom se taj program odobrava Komisija je zaključila da bi mjere dodijeljene u okviru tog programa činile državnu potporu.
(183)
Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 38. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Banka Nea Proton štiti gospodarske djelatnosti Proton banke. Banka Nea Proton ostvarila je koristi od mjera Pr1, Pr2 i Pr3 jer su one pridonijele stabilizaciji i nastavku gospodarskih djelatnosti koje su na nju prenesene i koje inače ne bi više postojale. Stoga Komisija smatra da su gospodarske djelatnosti prenesene na banku Nea Proton od mjera ostvarile koristi.
6.1.1.2. Postojanje potpore u obliku pokrića manjka financijskih sredstava banke Nea Proton (mjera NP1)
(184)
U uvodnim izjavama 31. do 37. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je već utvrdila da mjera NP1, intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a za pokrivanje manjka financijskih sredstava čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 38. iste odluke Komisija je smatrala da je banka Nea Proton stvarni korisnik te mjere s obzirom na to da banka Nea Proton pruža zaštitu gospodarskoj djelatnosti Proton banke koja i dalje postoji zbog te primljene potpore.
6.1.1.3. Postojanje potpore u obliku unosa početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS i dodatnoj dokapitalizaciji koju je proveo GFFS u 2012. (mjera NP2)
(185)
U uvodnim izjavama 41. do 43. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je već utvrdila da je dokapitalizacija koju je proveo GFFS u iznosu od 250 milijuna EUR i dodatna dokapitalizacija koja se očekivala u vrijeme te Odluke, u iznosu od ukupno 300 milijuna EUR, bila državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (93). ove Odluke, od mogućih dodatnih 300 milijuna EUR u kapitalu, GFFS je na kraju pridonio s dodatnih 265 milijuna EUR u 2012., što dovodi do ukupne potpore u obliku dokapitalizacije u 2011. i 2012. u iznosu od 515 milijuna EUR (mjera NP2).
6.1.1.4. Postojanje potpore u obliku dokapitalizacije banke Nea Proton koju je proveo GFFS prije njezine prodaje Banci (NP3)
(186)
Komisija dokapitalizaciju banke Nea Proton koju je proveo GFFS-a prije njezine prodaje Banci u iznosu od 395 milijuna EUR smatra državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
(187)
GFFS, tijelo koje je osnovala i koje financira Grčka kako bi pružila potporu bankama, osigurao je dokapitalizaciju i to s pomoću državnih sredstava. Nadalje, ta je mjera po svojoj prirodi selektivna jer od dokapitalizacije ima koristi samo banka Nea Proton.
(188)
Štoviše, intervencijom se banci Nea Proton pruža jasna prednost jer joj omogućuje daljnje obavljanje bankarskih djelatnosti. Bez dokapitalizacije bi banka Nea Proton, koja je imala vrlo negativni kapital, otišla u stečaj. U takvim okolnostima ne bi bilo moguće prodati banku Nea Proton i integrirati je u veći subjekt. Nadalje, dokapitalizacija nije u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Čak suprotno, 395 milijuna EUR dokapitalizacije omogućilo je prodaju banke Nea Proton za cijenu od jednog eura. Privatni ulagatelj ne bi izabrao nastavak dokapitalizacije i pustio bi da banka Nea Proton ode u stečaj, čime bi sačuvao 395 milijuna EUR.
(189)
Nova Proton banka konkurent je drugim bankama, uključujući podružnice inozemnih banaka, koje su aktivne u Grčkoj ili su potencijalno zainteresirane za ulazak na grčko tržište. Stoga dokapitalizacija utječe na trgovinu između država članica i može narušiti tržišno natjecanje.
(190)
Komisija je stoga zaključila da dokapitalizacija banke Nea Proton od 395 milijuna EUR čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Korisnik mjere NP3
(191)
Kao što je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 188., Komisija banku Nea Proton smatra korisnikom dokapitalizacije banke Nea Proton u iznosu od 395 milijuna EUR jer se potporom omogućio nastavak njezinih gospodarskih djelatnosti unutar Banke.
(192)
Što se tiče pitanja uključuje li prodaja banke Nea Proton državnu potporu Banci, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija treba procijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Posebno je potrebno istražiti: i. je li postupak prodaje bio javan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li financijska ustanova ili vlada u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze.
(193)
Banka je stekla dionice banke Nea Proton jer je dostavila jedinu valjanu ponudu u okviru nediskriminirajućeg postupka nadmetanja otvorenog ostalim bankama i financijskim institucijama. Financijski savjetnik GFFS-a obratio se velikom broju banaka, financijskih institucija i sponzora i samo je njih četvero iskazalo interes za preuzimanje banke Nea Proton, od kojih je samo dvoje, Banka i jedan fond za zaštitu od rizika (114), poslalo konačne ponude. Ponuda Banke bila je jedina koja je bila u skladu s postupovnim pismom GFFS-a.
(194)
Komisija smatra da je ponuda bila javna i nediskriminirajuća jer je financijski savjetnik kontaktirao s velikim brojem banaka i unaprijed je odredio zahtjeve i vremenski okvir koji je trebalo ispuniti kako bi ponuda bila valjana. Komisija stoga zaključuje da se postupkom nadmetanja dopušta isključuje postojanje potpore kupcu.
(195)
Banka je platila naknadu u iznosu od jednog eura, a GFFS je preuzeo obvezu dokapitalizacije banke Nea Proton prije njezine prodaje. Tom se negativnom cijenom (odnosno, uzimanjem u obzir dokapitalizacije banke Nea Proton netom prije prodaje) ne isključuje činjenica da prodajna cijena odražava tržišnu vrijednost poslovanja (115) jer je neto kapital banke Nea Proton očito bio negativan i očekivalo se da će nastaviti bilježiti gubitke. Komisija nije imala razloga vjerovati da dana ponuda i plaćena cijena nisu odražavali tržišnu cijenu poslovanja. Posljedično, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., točke 20. Komunikacije o restrukturiranju i vlastite prakse u pogledu odlučivanja (116), Komisija zaključuje da je prodajna cijena bila tržišna cijena i da se potpora Banci može izuzeti.
6.1.1.5. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore
(196)
Na temelju uvodnih izjava 182. do 190. Komisija smatra da mjere Pr1, Pr2 i Pr3, NP1, NP2 te NP3 sve ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora te da čine državnu potporu. Što se tiče mjera Pr1, Pr2 i Pr3, Komisija zaključuje da s obzirom na to da su pridonijele nastavljanju postojanja djelatnosti Proton banke koje su kasnije bile prenesene banci Nea Proton, može se smatrati da su isto tako koristile banci Nea Proton koja pruža zaštitu tim djelatnostima. Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi (184)., korisnik mjere NP1 jest banka Nea Proton koja pruža zaštitu prenesenim djelatnostima Proton banke. Nadalje, banka Nea Proton isto je tako korisnica mjera NP2 i NP3.
(197)
Stoga Komisija zaključuje da su djelatnosti banke Nea Proton primile državnu potporu u obliku kapitala u iznosu od 2 111,6 milijuna EUR (mjere Pr1, NP1, NP2 i NP3), uz državna jamstva u iznosu od 149,4 milijuna EUR (mjera Pr3) i grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (mjera Pr2), kao što je sažeto u tablici 9.
Tablica 9
Pregled ukupne potpore koju su primile Proton banka i banka Nea Proton
Korisnik potpore
Mjera
Priroda potpore
Iznos potpore (u milijunima EUR)
Djelatnosti Proton banke
Pr1
Dokapitalizacija
80
Djelatnosti banke Nea Proton
NP1
Financiranje manjka financijski sredstava za prijenos iz PB-a u NPB
1 121,6
NP2
Dokapitalizacija
515
NP3
Dokapitalizacija
395
Ukupni iznos dodijeljene potpore u obliku kapitala
2 111,6
Korisnik potpore
Mjera
Priroda potpore
Djelatnosti Proton banke
Pr2
Zaduživanje izdavanjem obveznica
78
Pr3
Jamstvo
149,4
Ukupni odobreni iznos potpore za likvidnost
227,4
6.1.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti
(198)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(199)
Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je potvrđeno Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o restrukturiranju. Komisija i dalje smatra da su zahtjevi za državnu potporu koji se moraju odobriti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora ispunjeni s obzirom na ponovno pojavljivanje stresnih uvjeta na financijskim tržištima. Komisija je to potvrdila donošenjem Komunikacije o produženju (117) iz 2011. i Komunikacije o bankarstvu (118) iz 2013.
(200)
U pogledu grčkog gospodarstva u svojim odlukama o odobravanju i produljenju Programa potpore grčkim bankama, kao i u svojim odobrenjima mjera državne pomoći koju je Grčka dodijelila pojedinačnim bankama (119), Komisija je potvrdila da postoji prijetnja ozbiljnog narušavanja u grčkom gospodarstvu i da je državna potpora bankama primjerena za ispravljanje tog poremećaja. Stoga bi pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(201)
Kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti:
(a) primjerenost: potpora mora biti dobro usmjerena kako bi se učinkovito postigao cilj ispravljanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu; to ne bi bio slučaj da mjera nije primjerena za ispravljanje poremećaja;
(b) nužnost: mjera potpora mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje cilja; stoga se ona mora sastojati od minimalnog iznosa koji je nužan za postizanje cilja i poprimiti oblik koji je najprimjereniji za ispravljanje poremećaja;
(c) razmjernost: pozitivni učinci mjere moraju biti primjereno uravnoteženi u usporedbi s narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se narušavanje ograničilo na najmanju moguću mjeru nužnu za postizanje ciljeva mjere.
(202)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(203)
Komunikacijom o dokapitalizaciji (120) utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizacije koje provodi država.
(204)
Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju (121) objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana za restrukturiranje Banke u okviru Komunikacije za restrukturiranje Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 7.
6.1.3. Procjena spojivosti mjera potpore u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o dokapitalizaciji
6.1.3.1. Spojivost mjera Pr1, Pr2 i Pr3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008.
(205)
Mjere Pr1, Pr2 i Pr3 dodijeljene su u okviru Programa potpore grčkim bankama. Mjere uključene u okviru tog programa već su ocijenjene kao spojive s unutarnjim tržištem u odluci Komisije od 19. studenoga 2008.
6.1.3.2. Spojivost mjera NP1 i NP2 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(206)
Komisija je odobrila mjere NP1 i NP2 kao potpore za sanaciju u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton. Međutim, kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (142)., Komisija je bila zabrinuta u pogledu nužnosti iznosa mjere NP2 povezane s mogućnošću banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju samostalnu dugoročnu održivost te je stoga dovela u pitanje opciju samostalne održivosti kao najjeftinije raspoložive opcije. Ta je zabrinutost riješena prodajom banke Nea Proton Banci 15. srpnja 2013. Budući da je banka Nea Proton Banci prodana u javnom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, naknada plaćena Banci smatra se tržišnom cijenom. Posljedično, iznos kapitala koji je unijela država prije prodaje bio je nužan za uspjeh prodaje. Integriranjem banke Nea Proton u djelatnosti Banke riješit će se pitanja dugoročne održivosti banke Nea Proton uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji je Banka dostavila Komisiji.
6.1.3.3. Spojivost mjere NP3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
6.1.3.3.1. Primjerenost
(207)
Što se tiče primjerenosti mjere NP3, dokapitalizacije banke Nea Proton koju je proveo GFFS u iznosu od 395 milijuna EUR prije njezine prodaje Banci, Komisija mjeru smatra primjernom jer je pomogla u održavanju djelatnosti banke Nea Proton. Te se djelatnosti ne bi mogle nastaviti bez potpore GFFS-a jer je Nova Proton banak imala negativan kapital u vrijeme prodaje Banci te je nastavila bilježiti gubitke. Nijedna banka ne bi kupila banku Nea Proton bez prethodne dokapitalizacije. Stoga se tom mjerom osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Na temelju toga Komisija smatra da je mjera primjerena kao potpora za sanaciju.
6.1.3.3.2. Nužnost
(208)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna da bi se postigao cilj mjere. Njome se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu kako bi se taj cilj postigao.
(209)
Kako su u Grčkoj središnjoj banci naveli u svojem dopisu od 19. srpnja 2013., da je banka Nea Proton bila likvidirana, to bi izazvalo zarazu, potaklo novu krizu u sustavu te potkopalo povjerenje koje je nedavno ponovno uspostavljeno u bankarskom sustavu nakon završetka postupka dokapitalizacije. Komisija smatra da se tim elementima financijske stabilnosti pruža potpora nužnosti mjere NP3.
(210)
Što se tiče opsega intervencije, brojka od 395 milijuna EUR bila je određena na temelju javnog i nediskriminirajućeg postupka nadmetanja. Banka je završila dubinsku analizu banke Nea Proton. Ponuda Banke, kojom se tražila dokapitalizacija u iznosu od 395 milijuna EUR prije nego što je Banka kupila banku Nea Proton, izračunana je kako bi mogla ispuniti minimalnu stopu adekvatnosti kapitala od 9 % i omogućiti rezerviranja dodatnih 119 milijuna EUR zbog očekivanih dodatnih gubitaka po kreditima i očekivanih gubitaka prije oporezivanja do 2016. Komisija zaključuje da je potpora od 395 milijuna EUR bila nužna.
(211)
Što se tiče naknada za potporu, s obzirom na to da je prodajna cijena određena na jedan euro, GFFS neće nadoknaditi svoja sredstva. Njegov je doprinos sličan bespovratnim sredstvima. Kao što je navedeno u točki 44. Komunikacije o dokapitalizaciji, dokapitalizacija s nedovoljnim iznosom naknade može se prihvatiti samo u slučaju banaka u poteškoćama koje ne mogu platiti nikakvu naknadu. Komisija smatra da je to slučaj s bankom Nea Proton. Nepostojanje naknade potiče potrebu za dubinskim restrukturiranjem, u skladu s Komunikacijom o dokapitalizaciji.
(212)
Zaključno, mjera je nužna kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku kako bi se postigao cilj ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini.
6.1.3.3.3. Razmjernost
(213)
Komisija je napomenula da su nakon spajanja s preuzimanjem banke Nea Proton koje je provela Banka gospodarske djelatnosti banke Nea Proton prenesene Banci. Činjenica da se potporom saniraju te gospodarske djelatnosti mogla bi, u teoriji, narušiti tržišno natjecanje. Međutim, Komisija uzima u obzir da je banka Nea Proton mala i da su u prodajnom postupku konkurenti imali priliku podnijeti ponude za tu banku. Nadalje, odmah nakon njihova prijenosa gospodarske će djelatnosti banke Nea Proton odmah biti potpuno integrirane unutar Banke te će prestati postojati kao zasebna gospodarska djelatnost ili konkurent. Komisija stoga zaključuje da se potporom ne stvara neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.
6.1.3.3.4 Zaključak o usklađenost mjere NP3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji.
(214)
Komisija stoga zaključuje da je mjera NP3 primjerena, nužna i, s obzirom na duboko restrukturiranje predviđeno za Banku u kojoj se sada nalaze gospodarske djelatnosti banke Nea Proton, razmjerna planiranom cilju.
6.1.4. Spojivost mjere potpore s Komunikacijom o restrukturiranju
(215)
U uvodnim izjavama 60., 61., 78. i 79. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton u pogledu mjera NP1 i NP2, Komisija je napomenula da banka Nea Proton vjerojatno ne bi mogla nadoknaditi državnu potporu koju je primila te su naglasili da je nepostojanje naknade pokrenulo potrebu za dubinskim restrukturiranjem. U uvodnoj izjavi 211. Komisija je napomenula da što se tiče naknade za mjeru NP3, s obzirom na to da je prodajna cijena banke Nea Proton određena na jedan euro, GFFS neće nadoknaditi ništa od 395 milijuna EUR unesenih neposredno prije prodaje (mjera NP3). Nadalje, Grčka neće dobiti naknadu od povlaštenih dionica koje su joj izdane u svibnju 2009. jer su potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala povezana s njima ostavljena u Proton banci u likvidaciji. Komisija stoga zaključuje da se nepostojanjem naknade potiče potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.1.4.1. Dugoročna održivost djelatnosti banke Nea Proton s pomoću prodaje
(216)
Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da u slučajevima u kojima se kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može vratiti na dugoročno održivo poslovanje treba razmotriti njezinu propisnu likvidaciju ili prodaju. Države članice stoga mogu poticati izlaz neodrživih sudionika istodobno dopuštajući postupak izlaženja unutar primjerenog vremenskog okvira kojim se čuva financijska stabilnost.
(217)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izrazila ozbiljne sumnje u pogledu mogućnosti banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju dugoročnu samostalnu održivost te je istaknula sinergije koje bi se mogle postići njezinim integriranjem u veliki financijski subjekt.
(218)
U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja. Nadalje, u skladu s MGFP-om morala se postići daljnja konsolidacija bankarskog sektora i GFFS je do 15. srpnja 2013. morao prodati banku Nea Proton.
(219)
Kao što je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prenošenjem aktivnosti banke Nea Proton na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Nadalje, činjenica da je banka Nea Proton u potpunosti integrirana u Banku i da nestaje kao samostalni konkurent čini dubinsko restrukturiranje prema zahtjevima u slučaju nedovoljne naknade za državnu potporu.
6.1.4.2. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(220)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izrazila sumnju jesu li troškovi restrukturiranja bili ograničeni na najmanju moguću mjeru. Te sumnje proizlaze iz opažanja da se banka Nea Proton nije mogla vratiti na dugoročnu samostalnu održivost bez visokih troškova. Integriranjem banke Nea Proton u Banku, veći subjekt s informatičkom infrastrukturom i strukturom za upravljanje rizicima, ta se pitanja rješavaju. Prodajom Banci pridonosi se ograničavanju troškova restrukturiranja na najmanju moguću mjeru.
(221)
U pogledu doprinosa dioničara i imatelja podređenog duga troškovima restrukturiranja, Komisija je već u uvodnoj izjavi 77. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton utvrdila da dioničari i imatelji podređenog duga nisu bili preneseni u banku Nea Proton, nego su ostali u Proton banci, odnosno subjektu koji je bio u likvidaciji. Stoga je Komisija smatrala da je postignuta dovoljna podjela obveza dioničara i imatelja podređenog duga.
6.1.4.3. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(222)
Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterija: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati.”
(223)
Što se tiče iznosa primljene potpore, Komisija uzima u obzir iznos ukupno primljene potpore u obliku kapitala od 2 111,6 milijuna EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), uz državnu potporu likvidnost u iznosu od 149,4 milijuna EUR (Pr3) i grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (Pr2). Mjera Pr1 odgovarala je 4,6 % rizikom ponderirane imovine Banke u tom trenutku. Mjera NP1, financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos djelatnosti iz Proton banke u banku Nea Proton odgovaralo je iznosu od oko 36 % rizikom ponderirane imovine Proton banke krajem 2010. ili 84 % rizikom ponderirane imovine u vrijeme njezina stvaranja. Unos početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS u banku Nea Proton, što je bilo dio mjere NP2, odgovarao je iznosu od oko 18,8 % rizikom ponderirane imovine potonje u trenutku njezina stvaranja. Unos dodatnog temeljnog kapitala, koji je bio dio mjere NP2, odgovarao je iznosu od oko 34,2 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton (na temelju podataka od 31. prosinca 2012. (122)). Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 80. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, mjere NP1 i NP2 predstavljale su više od 50 % rizikom ponderirane imovine Proton banke ili više od 130 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton. Unos temeljnog kapitala prije prodaje Banci, odnosno mjera NP3, odgovarala je iznosu od oko 48,7 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton (na temelju podataka od 31. svibnja 2013.). Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je u znatnoj mjeri smanjiti prisutnost korisnika na tržištu.
(224)
Što se tiče tržišta na kojem je banka Nea Proton poslovala, u uvodnoj izjavi 82. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Komisija je istaknula da je Proton banka vrlo mala banka (otprilike 1 % tržišnog udjela ukupne imovine grčkih banaka) te su stoga toga imovina i obveze Proton banke, koje su bile prenesene u banku Nea Proton, bile relativno male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava. Stoga je zaključila da bi se unatoč iznimno visokom iznosu potpore narušavanje tržišnog natjecanja koje je uzrokovala potpora banci Nea Proton moglo smatrati ograničenim.
(225)
Nadalje, aktivnosti banke Nea Proton bile su ponuđene konkurentima u okviru javne dražbe. Nakon prodaje banka Nea Proton prestala je postojati kao samostalni konkurent jer je bila u potpunosti integrirana s Bankom.
(226)
Komisija zaključuje da s obzirom na malu veličinu banke Nea Proton, javni postupak prodaje i činjenicu da banka Nea Proton neće nastaviti postojati kao samostalni konkurent, ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja unatoč vrlo visokom iznosu potpore i nepostojanju naknade.
6.1.4.4. Zaključak o spojivosti s Komunikacijom o restrukturiranju
(227)
Na temelju analize u prethodnim uvodnim izjavama 216. do 226. gore., Komisija zaključuje da prodaja banke Nea Proton i njezino integriranje u banku Nea Proton osigurava dugoročnu održivost, da je potpora ograničena na najmanju moguću mjeru i da nema neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja.
(228)
Sve bi mjere navedene u tablici 7. stoga trebale biti proglašene spojivima s unutarnjim tržištem.
6.2. PROCJENA POTPORE POVEZANE S NOVOM TT BANKOM
6.2.1. Postojanje i iznos potpore
(229)
Komisija mora procijeniti čine li mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
6.2.1.1. Postojanje potpore u obliku pokrića manjka financijskih sredstava za prenesenu imovine i obveze T banke (mjera T)
(230)
U uvodnim izjavama 26. do 32. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu T banke Komisija je već utvrdila da mjera T, intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a za pokrivanje manjka financijskih sredstava za imovinu i obveze prenesene na TT banku, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 33. te Odluke Komisija je smatrala gospodarske djelatnosti T Banke koje su bile prenesene TT banci bile predmet državne potpore jer su nastavile postojati zbog primljene potpore.
6.2.1.2. Postojanje potpore u obliku dokapitalizacije dodijeljene TT banci u okviru mjere dokapitalizacije (mjera TT)
(231)
Dokapitalizacija TT banke u iznosu od 224,96 milijuna EUR koju je provela Grčka (mjera TT) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio Programa potpore grčkim bankama (123). U Odluci kojom se taj program odobrava Komisija je zaključila da bi mjere dodijeljene u okviru tog programa činile državnu potporu. Stoga mjera TT čini potporu TT banci.
(232)
Kako je Komisija primijetila u uvodnoj izjavi 98. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, Nova TT banka pruža zaštitu gospodarskim djelatnostima koje su se prije obavljale u okviru TT banke, uključujući T banku.
6.2.1.3. Postojanje potpore u obliku financiranja manjka financijskih sredstava u Novoj TT banci (mjera NTT1)
(233)
U uvodnim izjavama 53. do 57. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu Nove TT banke Komisija je već utvrdila da mjera NTT1, intervencija GFFS-a koja obuhvaća manjak financijskih sredstava u Novoj TT banci čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 54. iste odluke Komisija je smatrala da je Nova TT banka stvarni korisnik te mjere s obzirom na to da Nova TT banka pruža zaštitu gospodarskim djelatnostima TT banke koja i dalje postoji zbog te primljene potpore.
6.2.1.4. Postojanje potpore u obliku unosa početnog temeljnog kapitala (mjera NTT2)
(234)
U uvodnim izjavama 49. do 52. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu Nove TT banke Komisija je već utvrdila da mjera NTT2, unos početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS u iznosu od 500 milijuna EUR u korist Nove TT banke, čini državnu potporu Novoj TT banci u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
6.2.1.5. Postojanje potpore Banci kao preuzimatelju Nove TT banke
(235)
Banka je stekla dionice Nove TT banke u okviru javnog i nediskriminirajućeg postupka nadmetanja. Prema informacijama dobivenima od grčkih nadležnih tijela 15. srpnja 2013., financijski savjetnik obratio se velikom broju inozemnih i grčkih banaka i ulagatelja, a samo su četiri najveće grčke banke dostavile konačne ponude. Na temelju činjenice da se financijski savjetnik obratio velikom broju banaka Komisija može zaključiti da je postupak nadmetanja bio javan i nediskriminirajući. Ponuda Banke smatrala se najboljom uzimajući u obzir iznos i vrstu ponuđene naknade.
(236)
Točnije, u Banci su pristali GFFS-u platiti ukupni iznos od 681 milijuna EUR u obliku novoizdanih redovnih dionica. Druga najviša ponuda bila je ponuda u novcu u iznosu od 500 milijuna EUR. Ona je stoga bila 26,58 % niža od ponude Banke. Prema pismu Grčke središnje banke od 8. srpnja 2013., nijedna ponuda u novcu domaćih banaka ne može se uzeti u obzir jer se i dalje oslanjanju na financiranje iz Eurosustava, a ponajviše se ne mogu uzeti u obzir ako primaju likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama. Druga najviša ponuda stoga nije bila u skladu sa zahtjevima Grčke središnje banke.
(237)
Isto je tako potrebno napomenuti da je u okviru kupoprodajnog ugovora GFFS primio 1 418,75 milijuna novih redovnih dionica Banke po ponudbenoj cijeni od 0,48 EUR za svaku dionicu (124). Vlasnički udjeli GFFS-a u Banci povećali su se s 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Stoga Komisija zaključuje da preuzimanje ne čini potporu kupcu.
6.2.1.6. Zaključak o postojanju potpore
(239)
Na temelju prethodno navedenog, Komisija smatra da mjere T, TT, NTT1 i NTT2 čine državnu potporu. Što se tiče mjere T, Komisija zaključuje da je potpora koristila djelatnostima T banke jer su bile prenesene TT banci i kasnije Novoj TT banci. Što se tiče mjere TT, Komisija zaključuje da je ona koristila djelatnostima TT banke koje su bile prenesene Novoj TT banci. Korisnik mjera NTT1 i NTT2 jest Nova TT banka.
(240)
Stoga je Komisija zaključila da su gospodarske djelatnosti T banke, zaštićene u TT banci i kasnije u Novoj TT banci, bile predmet potpore u obliku dokapitalizacije u iznosu od 677 milijuna EUR, dok su djelatnosti koje je provela TT banka koje je štitila Nova TT banka bile predmet državne potpore u obliku kapitala u iznosu od 4 457,96 milijuna EUR (mjere TT, NTT1, i NTT2).
Tablica 10
Pregled ukupne potpore koju su primile T banka, TT banka i Nova TT banka
Korisnik potpore
Mjera
Opis
Iznos potpore (u milijuna EUR)
Djelatnosti T-banke
T
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz T-a u TT
677
Djelatnosti TT banke
TT
Dokapitalizacija
224,96
Djelatnosti Nove TT banke
NTT1
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku
3 732,6
NTT2
Početni temeljni kapital
500
6.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti
(241)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(242)
Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 199. i 200., pravna osnova za procjenu mjere potpore grčkim bankama trebao bi trenutačno biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(243)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 201., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(244)
Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(245)
Komunikacijom o dokapitalizaciji (125) utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država.
(246)
Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju (126) objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana restrukturiranja Banke u okviru Komunikacije o restrukturiranju Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 8.
6.2.3. Spojivost mjera potpore u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o dokapitalizaciji
6.2.3.1. Spojivost mjere T s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(247)
Što se tiče mjere T, u svojoj Odluci o T banci Komisija je utvrdila da se intervencijom ispunjuju zahtjevi iz članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora te je odlučila da je spojiva s unutarnjim tržištem zbog financijske stabilnosti u razdoblju od šest mjeseci od datuma donošenja te Odluke. Grčka nadležna tijela nisu dostavila ažurirani plan restrukturiranja za TT banku u kojem je u obzir uzeto integriranje djelatnosti T banke u TT banku prije završetka tog šestomjesečnog razdoblja. No u uvodnoj izjavi 83. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je smatrala da je propust bio razumljiv jer je u međuvremenu donesena odluka o likvidaciji TT banke. Budući da su grčka nadležna tijela dostavila plan restrukturiranja za Novu TT banku u siječnju 2013. i ažurirani plan u ožujku 2013., od kojih se oba plana bave djelatnostima prenesenima iz T banke u TT banku, Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke privremeno odobrila mjeru T kao potporu za sanaciju dok se ne donese konačna odluka o mjerama T, TT, NTT1 i NTT2.
6.2.3.2. Spojivost mjere TT s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008.
(248)
U svojoj Odluci od 19. studenoga 2008. (127) Komisija je već zaključila da je mjera TT, dodijeljena u svibnju 2009. u okviru dokapitalizacijske mjere koja je dio Programa potpore grčkim bankama, spojiva potpora za sanaciju u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Odluka od 19. studenog 2008. nije se odnosila na Komunikaciju o dokapitalizaciji koja tada nije bila donesena.
6.2.3.3. Spojivost mjera NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(249)
Komisija je već privremeno odobrila mjere NTT1 i NTT2 kao potporu za sanaciju u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
6.2.4. Spojivost mjera potpore T, TT, NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o restrukturiranju
6.2.4.1. Nedostatak primjerene naknade potpore: potrebno je uzeti u obzir pri procjeni u okviru Komunikacije o restrukturiranju
(250)
U uvodnoj izjavi 45. Odluke o T banci, Komisija je napomenula da GJFDU i GFFS vjerojatno neće nadoknaditi novac i da je stoga financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz T banke u TT banku slično bespovratnim sredstvima. Nadalje, kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 101. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, GFFS bi mogao očekivati da će nadoknaditi samo dio svog unosa početnog temeljnog kapitala od 500 milijuna EUR (mjera NTT2). Nadalje, Komisija je primijetila da neće biti naknade za GFFS za pokrivanje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (mjera NTT1) i vrlo je mala vjerojatnost da će GFFS nadoknaditi znatniji dio iznosa od 3,7 milijarde EUR. Konačno, Komisija je napomenula da država vrlo vjerojatno neće nadoknaditi nikakav iznos povezan s mjerom TT jer su njezina potraživanja iz vlasničkog kapitala, povezana s povlaštenim dionicama izdanima u svibnju 2009., ostala u TT banci koja je u likvidaciji.
(251)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 77. i 102. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, nepostojanjem naknade potiče se potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.2. Dugoročna održivost djelatnosti Nove TT banke s pomoću prodaje
(252)
Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da je u slučajevima u kojima se kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može ponovno uspostaviti dugoročnu održivost potrebno razmotriti njezinu redovnu likvidaciju ili prodaju.
(253)
U odjeljku 3.2.4.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je izrazila ozbiljnu sumnju u pogledu mogućnosti Nove TT banke da ponovno uspostavi dugoročnu samostalnu održivost i u pogledu postizanja planiranog rasta prihoda Nove TT banke. Nadalje, istaknuli su da je Nova TT banka poduzela samo ograničeni broj mjera za ostvarivanje dobiti i da kod Nove TT banke nije bilo mjera u pogledu smanjenja troškova zaposlenika i racionalizacije mreže podružnica. Upućeno je i na sinergije koje bi se mogle postići integriranjem Nove TT banke u veliki financijski subjekt.
(254)
U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja. Nadalje, u skladu s MGFP-om, prodaja Nove TT banke imala je prioritet, uzimajući u obzir javni interes i financijsku stabilnost te zaštitu imovine GFFS-a.
(255)
Kao što je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prijenosom djelatnosti Nove TT banke na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Nova TT banka prestaje postojati kao neovisni konkurent. Spajanje poslovanja Nove TT banke i Banke dovršeno je 14. travnja 2014. Mreža podružnica Grčke poštanske banke smanjit će se (Banka namjerava zadržati zaštićeni naziv „Grčka poštanska banka” za određene podružnice, dok zaštićeni naziv „T-banka” neće zadržati i mreža podružnica T-banke uskoro će u potpunosti biti zatvorena) u kombinaciji s potpuno integriranjem poslovanja jedinice za potporu i ostalih službi u sjedište Banke. Komisija je zaključila da se planom restrukturiranja osigurava postizanje dubinskog restrukturiranja kako se zahtijeva u slučaju nedovoljne naknade.
6.2.4.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(256)
Sumnje Komisije izražene u uvodnoj izjavi 99. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke koje se odnose na činjenicu jesu li se troškovi restrukturiranja povećali s obzirom na restrukturiranje Nove TT banke na samostalnoj osnovi, riješile su se Programom o dobrovoljnom odlasku (128) koji je Nova TT banka samostalno provela u srpnju 2013. i prodajom Nove TT banke Banci. Točnije, racionalizacijom mreže podružnice, potpunom integracijom T banke i potpuno integracijom poslovanja Nove TT banke u Banku ograničavaju se troškovi restrukturiranja na najmanju moguću mjeru.
(257)
U pogledu podjele obveza dioničara i imatelja podređenog duga Komisija je već u uvodnoj izjavi 100. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke utvrdila da dioničari i imatelji podređenog duga nisu bili preneseni u Novu TT banku, nego su ostali u TT banci, odnosno subjektu koji je bio u likvidaciji. Stoga je Komisija smatrala da je postignuta dovoljna podjela obveza dioničara i imatelja podređenog duga.
(258)
Komisija tako smatra da su troškovi restrukturiranja ograničeni na najmanju moguću mjeru i da je postignuta dovoljna podjela obveza. Međutim, kao što je već zaključeno u uvodnoj izjavi (251)., nepostojanjem naknade potaknuta je potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.4. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(259)
Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati”.
(260)
Što se tiče iznosa primljene potpore, Komisija podsjeća da je u uvodnoj izjavi 104. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke napomenula da je Nova TT banke primila 4,6 milijarde EUR potpore (mjere NTT1 i NTT2), što predstavlja više od 70 % rizikom ponderirane imovine TT banke i više od 90 % rizikom ponderirane imovine Nove TT banke. Dalje je Komisija napomenula da je TT banka (koja je pravni subjekt koji je prethodno provodio djelatnosti koje su bile zaštićene u Novoj TT banci) prethodno primila potporu u okviru Programa potpore grčkim bankama (129). TT banka prvu je dokapitalizaciju od 224,96 milijuna EUR primila u obliku povlaštenih dionica (mjera TT), što je tada bilo jednako 2,9 % rizikom ponderirane imovine. Nadalje, nakon likvidacije T banke, djelatnosti T banke koje su bile prenesene u TT banku bile su predmet potpore za likvidaciju u iznosu od oko 678 milijuna EUR (mjera T), što je bilo jednako iznosu od 37,7 % rizikom ponderirane imovine T banke na referentni datum spajanja (31. ožujka 2011.). Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je duboko restrukturiranje.
(261)
S druge strane, u uvodnoj izjavi 104. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, Komisija je istaknula okolnosti u kojima je potpora dodijeljena. Točnije, čini se da znatan dio gubitaka koji su nastali u TT banci posljednjih godina nije proizašao iz aktivnosti povezanih s preuzimanjem rizika nego iz ulaganja u grčke državne obveznice. Komisija je isto tako primijetila da su visoki gubici po kreditima u pogledu pozajmljivanja stanovništvu i poduzećima uglavnom proizlazili iz iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Stoga se čini da se potporom stvorio samo mali broj slučaja narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Komisija je primijetila da je razmjerno svojoj veličini TT banka imala puno više grčkih državnih obveznica nego druge banke u Grčkoj, što je čimbenik koji odražava neprimjereno preuzimanje rizika.
(262)
Kao što je već napomenuto, Nova TT banka prestaje postojati kao nezavisni konkurent koji samostalno određuje svoju politiku. Plan restrukturiranja Banke temelji se na pretpostavci potpune integracije Nove TT banke, čak i ako Banka nastavi upotrebljavati zaštićeni naziv „Grčka poštanska banka” za neke podružnice i proizvode.
(263)
Što se tiče tržišta na kojemu je Nova TT banka poslovala, u uvodnoj izjavi 106. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je istaknula da je TT banka u Grčkoj bila srednje velika banka (oko 6 % tržišnog udjela depozita) te su imovina i obveze TT banke, koje su bile prenesene u Novu TT banku bile relativno male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava. Stoga su zaključili da bi se unatoč iznimno velikom iznosu potpore narušavanje tržišnog natjecanja koje je uzrokovala potpora Novoj TT banci moglo smatrati prilično ograničenim.
(264)
Planirano smanjenje mreže podružnica Grčke poštanske banke sa smanjenjem od oko 50 podružnica (130) od njih ukupno 196, dodatno se potvrđuje procjena u uvodnoj izjavi 263. da bi se narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom Novoj TT banci moglo smatrati prilično ograničenim.
(265)
Nadalje, djelatnosti Nove TT banke bile su ponuđene konkurentima u okviru javne i nediskriminirajuće dražbe.
(266)
Znatan dio mjera potpore NTT1 i NTT2 bio je potreban zbog otpisa duga u korist države (u obliku programa UPS-a) i zbog iznimno duboke recesije, a ne kao posljedica neprimjerenog kreditiranja. Uz to, djelatnosti Nove TT banke bile su male, postupak prodaje javan, transparentan i nediskriminirajući te Nova TT banka neće nastaviti postojati kao neovisni konkurent. Stoga je Komisija zaključila da unatoč iznosu potpore i nepostojanju primjerene naknade za dodijeljenu državnu potporu ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.5. Zaključak o spojivosti mjera potpore T, TT, NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o restrukturiranju.
(267)
Komisija je zaključila da se prodajom Nove TT banke Banci i povezanim restrukturiranjem Novoj TT banci osigurava dugoročna održivost, ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru i nepostojanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja.
(268)
Sve bi mjere navedene u tablici 8. trebale biti proglašene spojivima s unutarnjim tržištem.
7. PROCJENA POTPORE DODIJELJENE BANCI
7.1. POSTOJANJE I IZNOS POTPORE
(269)
Komisija mora utvrditi postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
7.1.1. Postojanje potpore u obliku mjera dodijeljenih u okviru Programa potpore grčkim bankama
7.1.1.1. Državna potpora za likvidnost dodijeljena u mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(270)
Komisija je već utvrdila u odlukama kojima se odobrava i produljuje Program potpore grčkim bankama (131) da potpora za likvidaciju dodijeljena u okviru tog programa čini potporu. Nepodmireni iznos jamstava od 15. travnja 2011. iznosio je 13 600 milijuna EUR te je 30. studenoga 2013. dosegao 13 932 milijuna EUR. Buduće potpore za likvidnost dodijeljene u okviru tog programa isto bi tako činile potporu.
7.1.1.2. Državna dokapitalizacija dodijeljena u okviru Programa dokapitalizacije (mjera A).
(271)
Komisija je već utvrdila u Odluci o Programu potpore grčkim bankama od 19. studenoga 2008. da će dokapitalizacija koja će se dodijeliti u okviru mjere dokapitalizacije u okviru tog programa činiti potporu. Banka je primila 950 milijuna EUR u obliku povlaštenih dionica koje predstavljaju 2 % rizikom ponderirane imovine (132) Banke.
(272)
Grčka je 2010. uvela nekoliko izmjena tehničkih parametara tih povlaštenih dionica. S obzirom na to da se promjenama povećava naknada države, automatskim povećanjem kupona za 2 % svake godine ako se povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina, Komisija zaključuje da preinake tehničkih parametara Banci ne osiguravaju nikakvu prednost te stoga ne uključuju dodatnu državnu potporu.
7.1.2. Postojanje potpore u o obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(273)
U točki 51. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija je objasnila da osiguravanje sredstava središnjih banaka financijskim institucijama ne čini potporu ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta u pogledu solventnosti financijske ustanove, jamstva ustanove, kamatne stope naplaćene financijskoj instituciji i nepostojanje protujamstava države. Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koja je pružena Banci nije u skladu s ta četiri kumulativna uvjeta, ponajprije jer ima državno jamstvo i dodjeljuje se zajedno s drugim mjerama potpore, ona čini potporu.
(274)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država u skladu je s uvjetima utvrđenima u članku 107. stavku 1. Ugovora. Kao prvo, kako ova mjera uključuje državno jamstvo u korist Grčke središnje banke, sve gubitke snosit će država. Stoga ova mjera uključuje državna sredstva. U okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama bankama se omogućuje dobivanje sredstava u vrijeme kad one nemaju pristup međubankovnim tržištima financiranja i redovnim aktivnostima refinanciranja Eurosustava. Stoga se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci odobrava prednost. S obzirom na to da je likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama ograničena na bankarski sektor, ta je mjera selektivna. Uz to, s obzirom na to da se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci omogućuje nastavak poslovanja na tržištu i sprječava je u nepodmirivanju obveza i napuštanju tržišta, njome se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, prednost dana Banci utječe na trgovinu među državama članicama.
(275)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) čini državu potporu. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država s vremenom se razlikovao. Na dan 31. prosinca 2012. iznosio je oko 12 milijardi EUR.
7.1.3. Postojanje potpore u obliku mjera dodijeljenih preko GFFS-a
7.1.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(276)
U odjeljku 5.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je već zaključila da prva dokapitalizacija za premošćivanje čini državnu potporu. Primljeni kapital iznosio je 3 970 milijuna EUR.
7.1.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(277)
Mjera B2 provedena je s pomoću sredstava iz GFFS-a koja su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 47. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, uključivala državna sredstva.
(278)
Što se tiče postojanja prednosti, mjerom B2 povećala se stopa kapitala Banke na razinu kojom se omogućilo daljnje funkcioniranje na tržištu i pristup financiranju iz Eurosustava. Nadalje, naknada mjere B2 sastoji se od obračunanih kamata na obveznice EFFS-a i dodatne provizije od 1 %. Zbog toga što je naknada očigledno niža od naknade sličnih instrumenata kapitala na tržištu, Banka zasigurno ne bi mogla prikupiti taj kapital po takvim uvjetima na tržištu. Stoga je mjerom B2 Banci dana prednost na temelju odobrenih državnih sredstava. A obzirom na to da je mjera dostupna samo Banci, ona je po svojoj prirodi selektivna.
(279)
Kao rezultat mjere B2, ojačan je položaj Banke jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva, dovodeći na taj način do narušavanja tržišnog natjecanja. Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera B2 vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama.
(280)
Komisija smatra da mjera B2 čini državnu potporu. Nacionalna tijela prijavila su je kao potporu. Primljeni kapital iznosio je 1 341 milijuna EUR.
7.1.3.3. Dopis o preuzimanju obveze (mjera B3)
(281)
Mjerom B3 GFFS se obvezao osigurati dodatni kapital nužan za završavanje dokapitalizacije Banke do iznosa koji je zatražila Grčka središnja banka u okviru testiranja otpornosti na stres u 2012. GFFS svoja sredstva dobiva od države. Stoga Komisija zaključuje da se dopisom preuzimaju obveze u pogledu državnih sredstava. Okolnosti u kojima GFFS može dodijeliti potporu financijskim institucijama precizno su određene i ograničene zakonom. Shodno tome, upotreba tih državnih sredstava pripisiva je državi. GFFS obvezao se da će osigurati 528 milijuna EUR dodatnog kapitala.
(282)
Dopisom o preuzimanju obveze Banci je dodijeljena prednost jer su iz Banke deponentima pružili uvjerenje da će Banka moći prikupiti cjelokupni iznos kapitala koji je morala prikupiti, odnosno GFFS bi osigurao kapital ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu. Tom se preuzetom obvezom isto tako olakšava prikupljanje privatnog kapitala na tržištu jer su ulagatelji uvjereni da će GFFS osigurati kapital ako Banka ne može pronaći dio kapitala na tržištu. Nijedan ulagatelj ne bi prihvatio preuzimanje obveze prije nego što bude upoznat s uvjetima dokapitalizacije, a u to vrijeme Banka nije imala pristup tržištu kapitala.
(283)
Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera B3 vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(284)
Mjera B3 stoga čini potporu i kao državnu potporu prijavile su je grčka nadležna tijela 27. prosinca 2012.
7.1.3.4. Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4)
(285)
Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4) konverzija je prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dopisa o preuzimanju obveze (mjera B3) u trajnu dokapitalizaciju od 5 839 milijuna EUR u redovnim dionicama. Budući da je mjera B4 konverzija potpore koja je već dodijeljena, ona i dalje uključuje državna sredstva, ali se njome ne povećava nominalni iznos potpore. Međutim, njome se povećava prednost Banci (a stoga i narušavanje tržišnog natjecanja) jer se radi o trajnoj dokapitalizaciji, a ne privremenoj dokapitalizaciji kao što je slučaj s mjerama B1 i B2. U usporedbi s mjerom B3, koja predstavlja samo preuzetu obvezu, a ne i stvarnu dokapitalizaciju, mjerom B4 povećava se adekvatnost kapitala Banke te stoga ima više prednosti.
(286)
Komisija napominje da takva potpora nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj. Što se tiče narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu, Komisija napominje na primjer da se potporom Banci omogućio nastavak poslovanja u drugim državama članicama, kao što su Rumunjska ili Bugarska. Likvidacija Banke dovela bi do okončanja aktivnosti u inozemstvu likvidacijom tih djelatnosti ili prodajom poslovanja. Uz to, djelatnosti osiguranja Grčke središnje banke natječu se na tržištu s djelatnostima podružnica društava za osiguranje iz ostalih država članica. Stoga se mjerom narušava tržišno natjecanje i njome se utječe na trgovinu među državama članicama. Mjera B4 stoga čini državnu potporu.
7.1.3.5. Zaključak o mjerama B1, B2, B3 i B4
(287)
Mjere B1, B2, B3 i B4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos državne potpore uključen u mjere B1, B2, B3 i B4 jest 5 839 milijuna EUR, što je bio i iznos državne potpore koju je GFFS platio Banci.
(288)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da Komisija, osim apsolutnog iznosa potpore, u obzir mora uzeti potporu „povezanu s rizikom ponderiranom imovinom banke”. Mjere B1, B2, B3 i B4 dodijeljene su tijekom razdoblja od jedne godine, od travnja 2012. do svibnja 2013. Tijekom tog razdoblja promijenila se rizikom ponderirana imovina Banke. Stoga se postavlja pitanje na kojoj bi se razini rizikom ponderirana imovina trebala upotrebljavati, odnosno, na onoj koja je postojala na početku razdoblja ili na onoj koja je postojala na kraju razdoblja. Mjerama B1, B2, B3 i B4 cilj je pokriti potrebu za kapitalom koju je utvrdila Grčka središnja banka u ožujku 2012. (testiranje otpornosti na stres iz 2012.). Drugim riječima, potrebe kapitala koje su tim mjerama pokrivene već su postojale u ožujku 2012. Komisija stoga smatra da bi iznos potpore uključen u mjere B1, B2, B3 i B4 trebalo usporediti s rizikom ponderiranom imovinom Banke na dan 31. ožujka 2012. Komisija je isto tako podsjetila da Grčka središnja banka, nakon dokapitalizacije u ožujku 2012. do proljeća 2013., nije u obzir uzela preuzimanja grčkih banaka s ciljem usklađenja - prema gore ili prema dolje - njihovih potreba za kapitalom. Tim se čimbenikom dalje dokazalo da su mjere B1, B2, B3 i B4 bile mjere potpore povezane s parametrom Banke kakav je postojao na dan 31. ožujka 2012.
(289)
Prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje i dopis o preuzimaju obveze zajedno su iznosili 5 839 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 13,8 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.
7.1.3.6. Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C)
(290)
Banka je 31. ožujka 2014. od GFFS-a primila dopis o preuzimanju obveze kojim se GFFS obvezao na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke u iznosu od najviše 2 864 milijuna EUR (mjera C). Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 277., tom se mjerom uključuje upotreba državnih sredstava. Tom se mjerom stvara prednost za Banku jer se njome osigurava da Banka pronađe kapital koji joj je potreban, čime će se deponentima pružiti osiguranje i olakšati im prikupljanje kapitala od privatnih ulagatelja.
(291)
Ako privatni ulagatelji ne upišu cijeli iznos povećanja kapitala, GFFS mora dokapitalizirati Banku primjenjujući pismo o preuzimanju obveze. Takva bi dokapitalizacija, u usporedbi s dopisom o preuzimanju obveza, činila veću prednost u korist Banke. Za razliku od samog pisma o preuzimanju obveze, stvarnom dokapitalizacijom povećava se adekvatnost kapitala Banke.
(292)
Ni pismo o preuzimanju obveza ni njegova moguća provedba u obliku stvarne dokapitalizacije nisu u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Čak i da su u GFFS-u planirali kupnju novih dionica po istoj cijeni kao i privatni ulagatelji, okolnosti sudjelovanja GFFS-a jako se razlikuju od onih privatnih ulagatelja koji će upisati nove dionice. GFFS se obvezao na upis cijelog povećanja temeljnog kapitala ako je to potrebno prije nego se bilo koji privatni ulagatelj službeno obveže na kupnju dionica. Privatni ulagatelji koji kupuju nove dionice bit će sigurni da će u svakom slučaju Banka prikupiti cijeli iznos potrebnog kapitala jer će GFFS služiti kao zaštita i kupiti sve dionice koje nisu upisali privatni ulagatelji. Kao drugo, GFFS će sudjelovat samo ako postoji dovoljna potražnja privatnih ulagatelja na donjoj granici objavljenog raspona cijena. Na taj će način GFFS osigurati kapital koji Banka ne može pronaći na tržištu po istoj cijeni po dionici. Posljedično, GFFS osigurava kapital za iznos ili po cijeni koju tržište nije spremno osigurati.
(293)
S obzirom na to da je dodijeljena samo Banci, mjera C je selektivna. Položaj Banke ojačan je jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva koje je odredila Grčka središnja banka. Stoga ona predstavlja prednost kojom se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera C vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama.
(294)
Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos potpore uključen u tu mjeru jest 2 864 milijuna EUR, što predstavlja 7,5 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. prosinca 2013. (133)
(295)
Ako GFFS zaista dodatno dokapitalizira Banku provodeći tu preuzetu obvezu, povećat će se prednost Banke i narušavanje tržišnog natjecanja, ali se neće povećati nominalni iznos potpore (134).
7.1.4. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore
(296)
Mjere A, B1, B2, B3, B4 i C čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Tablica 11
Pregled ukupne potpore koju je primila Banka
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Iznos potpore
Potpora/rizikom ponderirana imovina
A
Povlaštene dionice
Potpora u obliku kapitala
950 milijuna EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prva dokapitalizacija za premošćivanje
Druga dokapitalizacija za premošćivanje
Dopis o preuzimanju obveza
Dokapitalizacija iz proljeća 2013.
Potpora u obliku kapitala
5 839 milijuna EUR
13,8 %
C
Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije za 2014.
Preuzeta obveza u pogledu osiguranja potpore u obliku kapitala
2 864 milijuna EUR
7,5 %
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
9 653 milijuna EUR
15,8 %
Ukupni kapital isplaćen Banci
6 789 milijuna EUR (moglo bi se povećati na 9 653 milijuna EUR ako GFFS mora osigurati cijeli iznos povećanja kapitala iz travnja 2014.)
23,7 %
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Nominalni iznos potpore
L1
Potpora za likvidnost
Jamstvo
13 932 milijuna EUR
Od 30. studenoga 2013.
L2
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država
Financiranje i jamstvo
12 000 milijuna EUR
Od 31. prosinca 2012.
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
25 932 milijuna EUR
7.2. PRAVNA OSNOVA ZA PROCJENU SPOJIVOSTI
(297)
Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 200., pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao bi biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora (135).
(298)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(299)
Smjernice za mjere dokapitalizacije mogu se pronaći u Komunikaciji o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011.
(300)
Komunikacijom o restrukturiranju definira se pristup koji je Komisija donijela u pogledu procjene planova restrukturiranja, ponajprije potreba za ponovnim uspostavljanjem održivosti, kako bi se osigurao odgovarajući doprinos od korisnika i ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja.
(301)
Okvir je dopunjen Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. koja se primjenjuje na mjere potpore prijavljene nakon 1. kolovoza 2013.
7.2.1. Pravna osnova za procjenu spojivosti potpore za likvidnost Banci (mjera L1)
(302)
Potpora za likvidnost koju je Banka već primila konačno je odobrena sukcesivnim odlukama kojima se odobravaju mjere u okviru Programa potpore grčkim bankama i izmjenama i produženjima Programa (136). Sve buduće potpore za likvidnost za Banku morat će se dodijeliti u okviru programa koji je Komisija propisno odobrila. Uvjete takve potpore morat će odobriti Komisija prije nego što potpora bude dodijeljena te se stoga ne mora dodatno ocjenjivati u ovoj odluci.
7.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti povlaštenih dionica (mjera A)
(303)
Dokapitalizacija dodijeljena u 2009. u obliku povlaštenih dionica (mjera A) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije odobrene 2008. kao dio Programa potpore grčkim bankama u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Stoga se ne mora ponovno procjenjivati u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008., nego samo u okviru Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.3. Pravna osnova za procjenu spojivosti likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(304)
Usklađenost likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o produženju iz 2011. Sve likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koje jamči država dodijeljene nakon 1. kolovoza 2013. obuhvaćene su Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.2.4. Pravna osnova za procjenu spojivosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4)
(305)
Usklađenost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4), ponajprije u pogledu naknade, najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere B1 s tim komunikacijama. Budući da su one bile provedene prije 1. kolovoza 2013., te mjere nisu obuhvaćene Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) isto bi tako trebalo procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.5. Pravna osnova za procjenu spojivosti preuzetih obveza u pogledu dokapitalizacije (mjera C)
(306)
Spojivost preuzimanja obveze u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C) potrebno je procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2013. kojom se utvrđuju novi zahtjevi u pogledu doprinosa podređenih vjerovnika i naknade upraviteljima te Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011. Spojivost mjere C potrebno je isto tako procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.3. USKLAĐENOST MJERE L2 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011. I KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
(307)
Kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(308)
Budući da su grčke banke bile isključene s međubankovnih tržišta te su postale potpuno ovisne o financiranju iz središnje banke, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (32)., i kako Banka nije mogla pozajmiti dovoljan iznos sredstava u okviru redovnih aktivnosti refinanciranja, Banci je bila potrebna likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država kako bi bila dovoljno likvidna i čime bi se spriječilo njezino neizvršavanje obveza. Komisija mjeru L2 smatra primjerenim mehanizmom za otklanjanje ozbiljnih poremećaja do kojih bi došlo neizvršavanjem obveza Banke.
(309)
Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država obuhvaća financiranje za Banku, Banka ima dovoljno poticaja da se za razvoj svojih djelatnosti ne oslanjanje na taj izvor financiranja. Banka je morala platiti kamatnu stopu od […] baznih bodova više od redovnih aktivnosti refinanciranja iz Eurosustava. Uz to, Banka je državi morala platiti naknadu za jamstvo od […] baznih bodova. Posljedično je ukupni trošak likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država za Banku puno viši od uobičajenih troškova refinanciranja iz ESB-a. Točnije, razlika između prije spomenutog i potonjeg viša je od razine naknade za jamstvo koja je zatražena Komunikacijom o produženju iz 2011. Posljedično se ukupna naknada koju je država naplatila može smatrati dovoljnom. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Grčka središnja banka i ESB redovito se preispituje na temelju stvarnih potreba Banke. Oni pažljivo nadziru njezinu upotrebu i osiguravaju da se ograniči na najmanju potrebnu mjeru. Stoga se mjerom L2 Banci ne osigurava višak likvidnosti koji se mogao upotrijebiti za financiranje aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje. Ograničena je na najmanji potreban iznos.
(310)
Tim pomnjivim praćenjem upotrebe likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i redovitom provjerom ograničenosti njezine upotrebe na najmanju moguću mjeru isto se tako osigurava da je ta likvidnost razmjerna i da ne dovodi do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija napominje i da se Grčka obvezala da će provesti niz mjera kojima je cilj smanjenje negativnog učinka prelijevanja, kako je analizirano u odjeljku 7.6, čime se dodatno osigurava da će oslanjanje na potporu za likvidnost završiti čim prije i da je takva potpora razmjerna.
(311)
Mjera L2 stoga je spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o produženju iz 2011. Kako se Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nisu uveli dodatni preduvjeti u pogledu jamstava, mjera L2 isto je tako spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.4. USKLAĐENOST MJERA B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O DOKAPITALIZACIJI I KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011.
(312)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 201., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti (137): primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(313)
Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država.
7.4.1. Primjerenost mjera
(314)
Komisija smatra da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene jer se njima sprječava stečaj Banke. Bez njih se njezine djelatnosti ne bi nastavile jer je Banka krajem 2012. (138) imala negativan kapital.
(315)
U tom je smislu Komisija napomenula u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke da je Banka jedna od najvećih bankovnih institucija u Grčkoj u pogledu kreditiranja i prikupljanja depozita. Kao takva, Banka je sistemski značajna banka za Grčku. Posljedično, nepodmirivanje obveza Banke stvorilo bi ozbiljne poremećaje u grčkom gospodarstvu. U okolnostima koje su tada prevladavale financijske institucije u Grčkoj imale su poteškoća u pristupanju financiranju. Zbog nedostatka financiranja ograničena je njihova sposobnost osiguravanja kredita grčkom gospodarstvu. U tom bi kontekstu poremećaj u gospodarstva bio ozbiljniji zbog nepodmirenih obveza Banke. Nadalje, do mjera B1, B2, B3 i B4 došlo je uglavnom zbog programa UPS-a, izvanrednog i nepredvidivog događaja, a ne kao rezultat lošeg upravljanja ili pretjeranog preuzimanja rizika u Banki. Mjere su stoga prvenstveno usmjerene na rezultate programa UPS-a te se njima pridonosi održavanju financijske stabilnosti u Grčkoj.
(316)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila sumnje u to jesu li odmah poduzeti svi mogući koraci kako bi se u budućnosti izbjegla ponovna potreba Banke za potporom. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (130). do (132). ove Odluke, Grčka je preuzela obvezu u pogledu provedbe niza mjera povezanih s korporativnim upravljanjem i komercijalnim poslovanjem Banke. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (102). do (104). i u uvodnoj izjavi (111)., Banka je isto tako u potpunosti restrukturirala svoje aktivnosti, a mnoga su smanjenja troškova i otuđenja već provedena. Stoga su sumnje Komisije ublažene.
(317)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je isto tako izrazila sumnje u pogledu postojanja dovoljnih zaštitnih mjera u slučaju da Banka potpadne pod kontrolu države ili u slučaju da privatni dioničari zadrže kontrolu dok bi država imala većinski udjel. Komisija napominje da se preuzetim obvezama opisanima u uvodnim izjavama (131). i (132). osigurava da će se kreditno poslovanje Banke voditi na komercijalnoj osnovi, a da će svakodnevno poslovanje biti zaštićeno od uplitanja države. Okvirom odnosa dogovorenim između GFFS-a i Banke isto se tako osigurava da su interesi države kao glavnog dioničara zaštićeni od pretjeranog rizika koji bi preuzela uprava Banke.
(318)
Na taj se način mjerama B1, B2, B3 i B4 osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Znatne mjere poduzete su kako bi se budući gubici sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se osiguralo da djelatnosti Banke nisu ugrožene neprimjerenim upravljanjem. Na toj osnovi Komisija smatra mjere B1, B2, B3 i B4 primjerenima.
7.4.2. Nužnost - ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru
(319)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje ciljeva. To znači da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu potrebnom za postizanje tog cilja.
(320)
Grčka središnja banka izračunala je iznos potpore u obliku kapitala u okviru testiranja otpornosti na stres kako bi se osiguralo da osnovni kapital ostane iznad određene razine tijekom razdoblja 2012.-2014., kako je prikazano u tablici 3. Stoga Banci nije osigurala višak kapitala. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (316)., poduzete su mjere u cilju smanjenja rizika da bi Banka mogla trebati dodatnu potporu u budućnosti.
(321)
U pogledu naknada za prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje (mjere B1 i B2) Komisija podsjeća da su one dodijeljene u svibnju 2012. i prosincu 2012. te plaćene u naravi u obliku obveznica EFFS-a. GFFS je od datuma isplate tih obveznica EFFS-a do datuma dokapitalizacije iz proljeća 2013. primio kao naknadu obračunane kamate na obveznice EFFS-a uvećane za proviziju od 1 % (139). Kako je naglašeno u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Međutim, razdoblje niske naknade bilo je ograničeno na jednu godinu za mjeru B1 i pet mjeseci za mjeru B2 (tj. do konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u standardnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, odnosno mjere B4). Iako prva i druga dokapitalizacija nisu pokrenule razvodnjavanje udjela postojećih dioničara, dokapitalizacijom iz proljeća 2013., koja se odnosila na konverziju prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, u velikoj su mjeri razvodnjeni udjeli tih dioničara u vlasničkom kapitalu Banke jer su pali na 1,4 %. Tada je prekinuta izvanredna situacija koja je prevladavala od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje. Stoga su ublažene sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke.
(322)
Nadalje, s obzirom na netipičan izvor poteškoća Banke, odnosno gubitke koji su uglavnom proizašli iz otpisa duga u korist države (programa UPS-a i otkupa duga koji državi osiguravaju znatnu prednost, tj. smanjenje duga) i posljedica produljene recesije na njezinu domaćem tržištu, Komisija može prihvatiti to privremeno odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji (140).
(323)
Mjera B3 odnosila se na preuzetu obvezu u pogledu osiguranja kapitala. Navedena obveza preuzeta u prosincu 2012. provedena je u okviru stvarne dokapitalizacije od svibnja do lipnja 2013., samo pet mjeseci kasnije. Zbog tog razloga i zbog razloga utvrđenih u uvodnoj izjavi (322). prihvaća se da nikakva naknada nije plaćena za tu preuzetu obvezu.
(324)
U pogledu mjere B4, u skladu s točkom 8. Komunikacije o produženju iz 2011., dokapitalizacije je potrebno upisati uz dovoljan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja kako bi se dalo razumno osiguranje da je država primila odgovarajuću naknadu. Iako tom dokapitalizacijom nije predviđen znatan popust na cijenu dionice prilagođene za učinak razvodnjavanja, de facto je bilo nemoguće ostvariti znatan popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (141). Prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. kapital banke bio je negativan, a njezina tržišna kapitalizacija iznosila je samo dvjesto milijuna eura. U tim se okolnostima postavlja pitanje je li postojeće dioničare trebalo u potpunosti istisnuti. Komisija napominje da je cijena izdanja određena na 50 % popusta u odnosu na prosječnu tržišnu cijenu tijekom pedeset dana koji su prethodili određivanju cijene izdanja. Komisija napominje i da je razvodnjavanje udjela prethodnih dioničara bilo veliko jer su nakon te dokapitalizacije držali samo 1,4 % vlasničkih udjela u Banci. Stoga bi primjena dodatnog popusta na tržišnu cijenu imala samo neznatan utjecaj na naknadu GFFS-a. S obzirom na specifičnu situaciju grčkih banaka koja je objašnjena u uvodnoj izjavi 322. i činjenicu da potreba za potporom proizlazi iz otpisa duga u korist države, Komisija smatra da je cijena izdanja dovoljno niska.
(325)
Zaključno, mjere B1, B2, B3 i B4 potrebne su kao potpora za sanaciju s obzirom na njihov iznos i oblik.
7.4.3. Proporcionalnost - mjere kojima se ograničuju negativni učinci prelijevanja
(326)
Banka je primila vrlo velik iznos državne potpore. Ta situacija stoga može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Grčka je preuzela obvezu prema kojoj će provesti niz mjera kojima je cilj smanjiti negativne učinke prelijevanja. Točnije, na temelju preuzetih obveza osigurava se da će se poslovanje Banke nastaviti na komercijalnoj osnovi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 131. i 132. Grčka se obvezala provesti i zabranu preuzimanja te niz otuđenja u inozemstvu i u nebankarskim aktivnostima u Grčkoj, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 133. Ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja dodatno će se procijeniti u odjeljku 7.6.
(327)
U Banci je imenovan i povjerenik za praćenje koji će pratiti ispravnu provedbu preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Time će se izbjeći štetna promjena poslovne prakse Banke i time smanjiti mogući negativni učinci prelijevanja.
(328)
Konačno, novi sveobuhvatni plan restrukturiranja dostavljen je Komisiji 16. travnja 2014. Taj će se plan restrukturiranja procijeniti u odjeljku 7.6.
(329)
Zaključno, ublažene su sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Mjere B1, B2, B3 i B4 razmjerne su u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008.
7.4.4. Zaključak o usklađenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.
(330)
Komisija stoga zaključuje da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene, nužne i razmjerne u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011.
7.5. USKLAĐENOST S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU U POGLEDU KUPNJE NOVE TT BANKE I BANKE NEA PROTON KOJU JE PROVELA BANKA
(331)
U točkama 23. i 40. Komunikacije o restrukturiranju objašnjava se da je preuzimanje poduzetnika koja provode banke koje primaju potporu obično u suprotnosti s obvezama ograničavanja troškova restrukturiranja i ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, njima se može ugroziti ili otežati ponovno uspostavljanje održivosti. Komisija stoga mora procijeniti mogu li preuzimanja koja provodi Banka biti u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.
7.5.1. Usklađenost preuzimanja Nove TT banke s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.1.1. Učinak preuzimanja Nove TT banke na dugoročnu održivost Banke
(332)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjima koja provodi Banka poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke jer se spajanjem dviju banaka na istom geografskom tržištu omogućuje ostvarivanje smislenih sinergija, na primjer u obliku smanjenja broja zaposlenika, zatvaranja podružnica i sniženih općih troškova. Banka će steći klijente i deponente, dok će znatno sniziti troškove distribucije. Zatvorit će većinu poslovnica „T banke” i neke poslovnice „Grčke poštanske banke” uz racionaliziranje službi u sjedištu.
(333)
U pogledu pozicija likvidnosti transakcija ima i povoljan utjecaj na omjer kredita i depozita Banke znatno ga smanjujući s previsoke razine jer je Nova TT banka imala znatno više depozita nego kredita. Točnije, Grčka središnja banka u svojem je pismu GFFS-u od 8. srpnja 2013. napomenula da je Banka dvije godine prije transakcije bila pod velikim pritiskom. Grčka središnja banka primijetila je da je Banka izgubila tržišne udjele u Grčkoj i da se u velikoj mjeri oslanjala na financiranje iz Eurosustava i likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama. U svojem je pismu Grčka središnja banka uputila na manjak financiranja, konsolidirani omjer kredita i depozita od 132 % i pogoršanu sliku Banke među klijentima. U tom je pismu Grčka središnja banka navela da bi preuzimanje Nove TT banke koje provodi Banka dovelo do „znatnog povećanja depozita [Banke], čime bi se poboljšali njezin ukupni profil financiranja, slika među deponentima i sposobnost privlačenja novih depozita po privlačnijim uvjetima od trenutačnih”.
(334)
Preuzimanjem se stoga pridonosi poboljšanju položaja Banke u pogledu likvidnosti što je ključno za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Komisija potvrđuje pozitivan utjecaj preuzimanja u dopisu svojih službi GFFS-u od 8. srpnja 2013. U tom je dopisu Komisija navela da nacrtom plana restrukturiranja Banke, koji je Grčka dostavila prije preuzimanja Nove TT banke, nije ispunjen zahtjev za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti zbog osjetljivosti bilance Banke na kraju razdoblja restrukturiranja. U istom je dopisu Komisija navela da bi „preuzimanje [Nove TT banke] koja ima velik broj depozita bio ključan čimbenik kojim bi se pridonijelo poboljšanju bilance [Banke], a time i ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti”. Procjena je bila opravdana s obzirom na utjecaj tog preuzimanja na položaj Banke u pogledu likvidnosti: „Na temelju podataka na kraju 2012. zbog preuzimanja bi se omjer kredita i depozita odmah snizio sa 155 % na 123 %, tako bi se [Komisijin] zahtjev mogao ispuniti na kraju 2017.”.
(335)
Komisija stoga smatra da preuzimanje pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.1.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(336)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke.
(337)
Banka je kupoprodajnu cijenu platila novim dionicama tako da se preuzimanje nije financiralo iz državne potpore. Kao rezultat toga, potreba za kapitalom stvorena na temelju plaćanja kupoprodajne cijene odmah je pokrivena izdavanjem novih dionica tako da plaćanjem kupoprodajne cijene nije stvoreno neto povećanje potreba Banke za kapitalom. Štoviše, GFFS bio je 100-postotni vlasnik Nove TT banke, što podrazumijeva da su sve nove dionice koje je Banka izdala dane GFFS-u, odnosno državi.
(338)
Samim preuzimanjem neće se potaknuti dodatna državna potpora jer je Nova TT banka ispunila svoje kapitalne zahtjeve. Osim toga, navedena privremena kreditna institucija osnovana je samo nekoliko mjeseci prije nego što je preuzeta. Budući da se imovina posrnulih banaka procjenjuje i vrednuje po fer vrijednosti prije nego što se prenese na privremenu kreditnu instituciju, može se pretpostaviti da kreditni portfelj Nove TT banke nije sadržavao gubitke koji su bili skriveni ili za koje nisu postojala odgovarajuća rezerviranja.
(339)
Zaključno, u specifičnim okolnostima ovog slučaja preuzimanje Nove TT banke iznimno nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.
7.5.1.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(340)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu.
(341)
Nova TT banka nije bila samostalno održiva banka. Konsolidacija te banke zahtijevala se u okviru MGFP-a od 15. svibnja 2013. Transakcija se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(342)
Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje Nove TT banke, a postupak prodaje bio je javan, transparentan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (142), Komisija pretpostavlja da se ishodom postupka prodaje osiguravaju uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja u Grčkoj.
(343)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje Nove TT banke u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.1.4. Zaključak o preuzimanju Nove TT banke
(344)
Komisija zaključuje da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka (143) i specifičnosti preuzimanja Nove TT banke, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2. Usklađenost preuzimanja banke Nea Proton s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.2.1. Učinak preuzimanja banke Nea Proton na dugoročnu održivost Banke
(345)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjem banke Nea Proton koje provodi Banka poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke jer se spajanjem dviju banaka na istom geografskom tržištu omogućuje ostvarivanje smislenih sinergija, na primjer u obliku smanjenja broja zaposlenika, zatvaranja podružnica i sniženih općih troškova.
(346)
Preuzimanjem banke Nea Proton Banci se omogućuje ostvarivanje koristi od sinergija. Banka će steći klijente i deponente, dok će istodobno zatvoriti većinu podružnica i racionalizirati informacijski sustav te službe u sjedištu. Transakcijom je smanjen i omjer kredita i depozita Banke jer je banka Nea Proton imala niži omjer kredita i depozita. Na kraju lipnja 2013. omjer neto kredita i depozita Banke iznosio je oko 135,79 %, dok je omjer neto kredita i depozita banke Nea Proton iznosio oko 52,68 %.
(347)
Zaključno, preuzimanje je pozitivno utjecalo na održivost Banke.
7.5.2.2. Učinak preuzimanja banke Nea Proton na iznos potpore koji je potreban Banci
(348)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti.
(349)
Banka je platila simboličnu cijenu za kupnju banke Nea Proton (jedan euro), dok je preuzeti subjekt na odgovarajući način dokapitaliziran prije prodaje. Navedena je dokapitalizacija uključivala rezerviranja za buduće gubitke po kreditima i gubitke iz poslovanja (144). Kao posljedica toga, preuzimanjem primjereno kapitalizirane banke za jedan euro nisu se povećale potrebe Banke za kapitalom.
(350)
Kao zaključak toga, preuzimanje banke Nea Proton nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.
7.5.2.3. Štetan učinak preuzimanja banke Nea Proton na tržišno natjecanje
(351)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća.
(352)
Banka Nea Proton nije bila samostalno održiva banka. Konsolidacija te banke zahtijevala se u okviru MGFP-a od 15. svibnja 2013. Preuzimanje se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(353)
Komisija primjećuje i da nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke Nea Proton i da je proces prodaje bio javan, transparentan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (145), Komisija pretpostavlja da se ishodom postupka prodaje osiguravaju uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja u Grčkoj.
(354)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje banke Nea Proton u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2.4. Zaključak o preuzimanju banke Nea Proton
(355)
Komisija zaključuje da je, s obzirom na specifičnosti preuzimanja banke Nea Proton, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6. USKLAĐENOST MJERA A, B1, B2, B3, B4 I C S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU TE MJERE C S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
7.6.1. Izvori poteškoća i posljedice na procjenu u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju
(356)
Kako je navedeno u odjeljcima 2.1.1. i 2.1.2., poteškoće s kojima se Banka susrela uglavnom proizlaze iz grčke dužničke krize i duboke recesije u Grčkoj i južnoj Europi. U pogledu prvog čimbenika grčka vlada izgubila je pristup financijskim tržištima i konačno je morala pregovorima dogovoriti sporazum s domaćim i međunarodnim vjerovnicima, program UPS-a, što je dovelo do korekcije potraživanja prema državi za 53,3 %. Osim toga, 31,5 % potraživanja zamijenjeno je za nove grčke državne obveznice s nižim kamatnim stopama i dužim dospijećima. U prosincu 2012. država je od grčkih banaka otkupila te nove državne obveznice po cijeni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti i na taj način kristalizirala dodatni gubitak grčkih banaka. Osim utjecaja programa UPS-a na njezinu kapitalnu poziciju, Banka je zabilježila i velike odljeve depozita od 2010. do sredine 2012. zbog rizika da će Grčka izaći iz europodručja kao posljedica neodrživog javnog duga i recesije.
(357)
Mjere B1, B2, B3 i B4 iznose 5 839 milijuna EUR, što je otprilike iznos gubitka knjiženog nakon programa UPS-a (5 781 milijun EUR). U tom slučaju, ako poteškoće ne proizlaze prije svega iz preuzimanja prekomjernog rizika, u točki 14. Komunikacije o produženju iz 2011. navodi se da će Komisija ublažiti svoje zahtjeve.
(358)
Komisija potvrđuje da dio potreba za kapitalom proizlazi iz redovne izloženosti financijske institucije prema državi u svojoj matičnoj zemlji. Navedena je činjenica istaknuta i u uvodnim izjavama 58. i 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Kao posljedica toga, potreba Banke za rješavanjem pitanja moralnog hazarda u svojem planu restrukturiranja manja je od potrebe drugih financijskih institucija koje primaju potporu, a koje su nagomilale prekomjerne rizike. Budući da mjere potpore imaju manji učinak narušavanja, mjere poduzete u cilju ograničenja narušavanja stoga je potrebno razmjerno ublažiti. S obzirom na to da program UPS-a i otkup duga čine otpis duga u korist države, naknada države pri dokapitalizaciji banaka može biti niža.
(359)
Međutim, s obzirom na to da se grčko gospodarstvo smanjilo za oko 25 % od 2008., Banka mora prilagoditi svoju organizaciju, strukturu troškova i poslovnu mrežu tom novom okruženju kako bi ponovno uspostavila profitabilnost. Stoga, neovisno o izostanku pitanja moralnog hazarda Banka mora restrukturirati svoje poslovanje u Grčkoj kako bi osigurala dugoročnu održivost.
(360)
Komisija primjećuje i da je izloženost Banke grčkom državnom dugu bila veća od izloženosti nekih drugih banaka u Grčkoj. Kao rezultat toga, ne mogu se svi gubici po osnovi grčkih državnih obveznica (gubitak po programu UPS-a) pripisati redovnoj izloženosti financijske institucije prema državi u njezinoj matičnoj zemlji.
(361)
Drugi su izvor gubitaka za Banku gubici po kreditima odobrenima grčkom stanovništvu i poduzećima. Komisija smatra da su ti gubici uglavnom razlog iznimno dubokog i produljenog pada BDP-a od oko 25 % tijekom pet godina, a ne rizičnog kreditiranja koje je odobravala Banka. Kao rezultat toga, potporom odobrenom za pokriće tih gubitaka ne stvara se moralni hazard, što se događa ako se potporom štiti banku od posljedica prošlog rizičnog ponašanja. Potpora stoga ima manji učinak narušavanja (146).
(362)
Međutim, dio potreba za kapitalom i gubitaka po kreditima Banke dolazi iz nekih međunarodnih društava kćeri (u Rumunjskoj, Bugarskoj, Poljskoj i Ukrajini). Na primjer, u 2012. Banka je zabilježila gubitke u Rumunjskoj, Bugarskoj i Ukrajini, dok su ta društva kćeri ostvarila koristi od financiranja unutar grupe u iznosu od 1,8 milijardi EUR.
(363)
Testiranja otpornosti na stres obavljena 2012. radi određivanja potreba Banke za kapitalom ukazala su i na to da dio potreba za kapitalom proizlazi iz gubitaka po inozemnim kreditima. Projekcije gubitaka po tim kreditima iznosile su 1 228 milijuna EUR u osnovnom scenariju i 1 622 milijuna EUR u nepovoljnom scenariju.
(364)
Zaključno, točkom 14. Komunikacije o produženju obuhvaćen je znatan dio gubitaka i potrebe za potporom koja iz toga proizlazi, a na temelju koje Komisija može ublažiti svoje zahtjeve. Dio potrebe za potporom proizlazi iz grčkih gubitaka po kreditima zbog iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Potporom odobrenom u tim okolnostima ne stvara se moralni hazard i ona stoga ima manji učinak narušavanja.
(365)
Konačno, dio potrebe za potporom proizlazi iz vlastitog preuzimanja rizika Banke, posebno u pogledu njezinih inozemnih društava kćeri i većih ulaganja u grčke državne obveznice.
7.6.2. Održivost
(366)
Planom restrukturiranja mora se osigurati da financijska institucija može ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost do kraja razdoblja restrukturiranja (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U ovom slučaju razdoblje restrukturiranja definirano je kao razdoblje od datuma donošenja ove Odluke do 31. prosinca 2018.
(367)
U skladu s točkama 9. do 11. Komunikacije o restrukturiranju Grčka je dostavila sveobuhvatan i detaljan plan restrukturiranja u kojem su sadržane sve informacije o poslovnom modelu Banke. U planu su utvrđeni i razlozi poteškoća s kojima se Banka susrela te mjere poduzete u cilju rješavanja svih pitanja održivosti s kojima se suočila. Točnije, u planu restrukturiranja opisana je strategija odabrana radi očuvanja učinkovitosti poslovanja Banke i rješavanja pitanja visoke razine loših kredita, niske učinkovitosti poslovanja, osjetljive likvidnosne i kapitalne pozicije te njezinih društava u inozemstvu koja su se oslanjala na svoje matično društvo radi financiranja i kapitala.
7.6.2.1. Bankarsko poslovanje u Grčkoj
(368)
U pogledu likvidnosti i oslanjanja Banke na financiranje iz Eurosustava u okviru plana restrukturiranja predviđen je ograničen rast bilance u Grčkoj, dok bi depozitna osnova ponovno trebala rasti. Oslanjanje na likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama, koje je već palo, nastavit će se smanjivati, čime će se isto tako pomoći Banci u snižavanju troška financiranja.
(369)
Preuzetom obvezom u pogledu omjera kredita i depozita opisanom u uvodnoj izjavi (127). osigurava se održivost strukture bilance Banke do kraja razdoblja restrukturiranja. Prodajom vrijednosnih papira i drugih sporednih djelatnosti isto će se tako ojačati likvidnosna pozicija Banke i osigurati da se ona ne oslanja na međubankovno tržište. Zbog još uvijek nepovoljne likvidnosne pozicije Banke Komisija može prihvatiti zahtjev grčkih nadležnih tijela da im se odobri pružanje likvidnosti Banci u skladu s mjerama osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru Programa potpore grčkim bankama.
(370)
Kako bi smanjila svoje troškove financiranja, Banka se obvezala i nastaviti snižavati kamatne stope koje plaća na depozite, kako je opisano u uvodnoj izjavi (127). Komisija primjećuje da će to sniženje troškova depozita biti ključan doprinos poboljšanju dobiti Banke prije rezerviranja.
(371)
Od početka krize Banka je u znatnoj mjeri racionalizirala svoju poslovnu mrežu u Grčkoj smanjenjem broja podružnica i zaposlenika. Do 2018. ukupni troškovi Banke snizit će se za dodatnih […] % u usporedbi s 2013 (147). Kako bi postigla taj cilj, Banka se obvezala smanjiti broj svojih podružnica u Grčkoj na najviše […] odnosno […] od 31. prosinca 2017., uz najviše ukupne troškove u Grčkoj od 800 milijuna EUR. Očekivani omjer troškova i prihoda bit će niži od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja. Komisija smatra da se planom restrukturiranja zadržava učinkovitost Banke u novom tržišnom okruženju.
(372)
Drugo ključno područje upravljanje je lošim zajmovima jer su oni 31. prosinca 2013. činili 29,4 % portfelja (148). Banka planira osnovati specijalizirani odjel za upravljanje lošim zajmovima. Preuzela je i obvezu poštovanja visokih standarda u pogledu svoje kreditne politike kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala vrijednost Banke u svakoj fazi kreditiranja, kako je opisano u uvodnim izjavama 131. i 132.
7.6.2.2 Korporativno upravljanje
(373)
Pazornost je potrebno pridati i upravljanju Banke jer je GFFS na dan 31. prosinca 2013. držao 95,23 % dionica Banke Uzimajući u obzir poslovne rezultate banaka u državnom vlasništvu u Grčkoj, Banka i GFFS dogovorili su poseban okvir međusobnih odnosa u 2013. Tim se sporazumom štiti svakodnevno poslovanje Banke od prekomjernog uplitanja njezina većinskog dioničara, dok se istodobno GFFS-u osigurava praćenje provedbe plana restrukturiranja i sprječavanje uprave Banke na preuzimanje prekomjernog rizika u okviru odgovarajućih savjetovanja. Banka se obvezala i pažljivo nadzirati svoju izloženost prema povezanim dužnicima.
(374)
U Zakonu o GFFS-u, kako je izmijenjen 2014., navodi se da će na dionicama koje je GFFS upisao tijekom dokapitalizacije iz proljeća 2013. izgubiti pravo glasa ako najmanje 50 % povećanja kapitala u 2014. upišu privatni ulagatelji. U pogledu ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti Banke Komisija ne bi imala negativno mišljenje u pogledu kontrole dodijeljene privatnim dioničarima ako bi oni u Banku uložili znatan iznos vlastitog novca. Komisija primjećuje da se ograničenje prava glasa GFFS-a neće primjenjivati na glasove povezane sa statutom Banke, korporativnim akcijama ili drugim strateškim odlukama. Komisija pozitivno ističe činjenicu da će se GFFS-u automatski vratiti sva prava glasa ako Banka ne provede svoj plan restrukturiranja. Iako se GFFS neće uplitati u svakodnevno poslovanje Banke, navedenim se odredbama osigurava da on može očuvati svoje interese kao dioničar i kao tijelo nadležno za osiguranje ispravne provedbe plana restrukturiranja.
7.6.2.3. Međunarodne djelatnosti
(375)
Neke od međunarodnih djelatnosti Banke iscrpile su u prošlosti njezin kapital, likvidnost i profitabilnost, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 362. i 363.
(376)
Planom restrukturiranja predviđena je promjena poslovnog modela Banke kako bi se Banka više usmjerila na […]. Banka je već prodala svoje neprofitabilno društvo kćer u Poljskoj, EFG Poland. Pokrenula je i racionalizaciju ostalih društava kćeri kako bi ojačala postupak preuzimanja zajmova i smanjila manjak financiranja društava kćeri. Planira otuđiti […] društvo kćer […] (149). Osim toga, dodatno će restrukturirati poslovanje društava kćeri […] i […] prije njihove moguće prodaje u kasnijoj fazi, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (116).
(377)
Ukupna profitabilnost inozemnog poslovanja oporavit će od […] nadalje. Istog dana financiranje odobreno inozemnim društvima kćerima smanjit će za […] u usporedbi s razinom od 31. prosinca 2012.
(378)
Stoga Komisija smatra da će Banka u dostatnoj mjeri restrukturirati i smanjiti inozemna društva kćeri kako bi izbjegla izloženost dodatnim potrebama za kapitalom i manjku likvidnosti u budućnosti. Preuzetom obvezom opisanom u uvodnoj izjavi (128) u pogledu suzdržavanja od unosa velikih iznosa kapitala u međunarodna društva kćeri Banke osigurava se i da inozemna društva kćeri neće predstavljati prijetnju kapitalu ili likvidnosti.
7.6.2.4. Zaključak o održivosti
(379)
Osnovni scenarij opisan u odjeljku 2.4. pokazuje da će na kraju razdoblja restrukturiranja Banka moći ostvariti povrat kojim će joj se omogućiti pokrivanje svih troškova i odgovarajući povrat na kapital, uzimajući u obzir profil rizičnosti. De facto, povrat na kapital Banke iznosit će […] % u 2018. u skladu s osnovnim scenarijem. Istodobno je predviđeno da će kapitalna pozicija Banke ostati na zadovoljavajućoj razini jer stopa adekvatnosti kapitala neće pasti ispod […] % nakon 2014.
(380)
Konačno, Komisija uzima u obzir i negativan scenarij opisan u planu restrukturiranja Banke koji su dostavila grčka nadležna tijela. Taj negativan scenarij temelji se na nizu pretpostavki koje su dogovorene s GFFS-om. Uzima se u obzir dulja i dublja recesija te ozbiljnija deflacija cijena nekretnina (150). Plan restrukturiranja pokazuje da Banka može izdržati razumnu količinu stresa jer u negativnom scenariju Banka ostaje profitabilna na kraju razdoblja restrukturiranja, uz povrat na kapital od […] % i stopu osnovnog kapitala od […] % u 2018.
(381)
Na temelju testiranja otpornosti na stres koje je 2013. provela Grčka središnja banka potvrđuje se da je iznos dodatnog kapitala koji će se prikupiti 2014., odnosno 2 864 milijuna EUR, dovoljan za suočavanje s osnovnim scenarijem u razdoblju restrukturiranja. Banka će Grčkoj središnjoj banci dostaviti i mogući plan kapitala s mjerama koje će se provesti ako se gospodarsko okruženje dodatno pogorša. Komisija podsjeća da je u procjeni potreba za kapitalom u skladu s osnovnim scenarijem Grčka središnja banka već uvela nekoliko prilagodbi koje su dovele do povećanja potreba za kapitalom u usporedbi s potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju. Potrebe za kapitalom iz osnovnog scenarija koje je procijenila Grčka središnja banka mogu se stoga smatrati vrstom testiranja otpornosti na stres. Da bi zaključila da je Banka održiva, Komisija ne zahtijeva da Banka ima unaprijed dovoljno kapitala za pokrivanja potreba za kapitalom u stresnim uvjetima koje je procijenila Grčka središnja banka jer potonja procijenjena razina predstavlja visoku razinu stresa.
(382)
Osim toga, pozitivno je što Banka neće provesti dodatna ulaganja u špekulativne papire, što će pomoći očuvanju njezine kapitalne i likvidnosne pozicije.
(383)
Komisija stoga može zaključiti da je Banka poduzela dostatne mjere za rješavanje pitanja održivosti bankarskog poslovanja u Grčkoj i inozemstvu.
7.6.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
7.6.3.1. Procjena usklađenosti mjera A, B1, B2, B3 i B4 s Komunikacijom o restrukturiranju.
(384)
Kako je navedeno u Komunikaciji o restrukturiranju, banke i njihovi dionici trebaju pridonijeti restrukturiranju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se osiguralo da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru. Stoga bi banke trebale upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja, na primjer, prodajom imovine, dok bi dionici trebali apsorbirati gubitke banke ako je to moguće. Obvezama koje je Banka preuzela potrebno je osigurati upotrebu vlastitih sredstava i doprinos izvornih dioničara i privatnih ulagatelja, koji drže hibridni kapital Banke, restrukturiranju.
7.6.3.1.1. Vlastiti doprinos Banke: otuđenja i smanjenje troškova
(385)
Banka je otuđila znatan dio poduzeća kako bi poboljšala svoju adekvatnost kapitala. Prodajom velikih poljskih i turskih društava kćeri poboljšala je svoju kapitalnu poziciju za oko 750 milijuna EUR. Navedenim je prodajama poboljšana i likvidnosna pozicija Banke. Na temelju povećanja temeljnog kapitala društva Eurobank Properties Banka je mogla povećati svoj kapital za 200 milijuna EUR.
(386)
Planom restrukturiranja predviđena je prodaja dodatne imovine u […] i […]. Točnije, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će smanjiti svoju imovinu u inozemstvu na 8,77 milijardi EUR. Uzimajući u obzir razduživanje i otuđenja koja su već provedena te nakon provedbe tog dodatnog smanjenja, Banka će znatno smanjiti svoju geografsku prisutnost u […].
(387)
Osim toga, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će dodatno smanjiti svoje poslovanje u inozemstvu ako joj je potrebna dokapitalizacija koju bi proveo GFFS u iznosu višem od 1 milijarde EUR. U tom bi scenariju Banka smanjila svoj portfelj međunarodne imovine na najviše 3,5 milijardi EUR. Ako je dokapitalizacija u okviru mjere C manja od 1 milijarde EUR, privatni ulagatelji uložit će najmanje 1,5 milijardi EUR, tj. više od GFFS-a. Navedenim većim udjelom privatnih ulagatelja znatno bi se smanjio iznos potrebne potpore i tako poboljšala podjela obveza.
(388)
Osim toga, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će prodati svoje veliko i profitabilno društvo kćer za osiguranje.
(389)
Kako bi ograničila svoje potrebe za kapitalom, Banka se obvezala da neće upotrebljavati kapital ili potporu ili povećati svoja društva kćeri u inozemstvu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 128. Nadalje, u obvezama se navodi da Banka neće provesti dodatna preuzimanja.
(390)
Banka sudjeluje i u programu sveobuhvatnog smanjenja troškova, kako je navedeno u odjeljku 2.4.2. Njezini troškovi dodatno će se snižavati do 2018. […]
(391)
Grčka se posebno obvezala da do […] Banka neće nijednom zaposleniku ili voditelju platiti ukupnu godišnju naknadu (plaću, mirovinski doprinos, bonus) koja premašuje […]. Osim toga, ako GFFS mora upisati bilo koji udjel Banke, Grčka se obvezuje primijeniti gornju granicu na plaću u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. (151).
7.6.3.1.2. Podjela obveza među prijašnjim dioničarima i prikupljanje novog kapitala na tržištu.
(392)
Udjeli postojećih dioničara Banke u velikoj su mjeri razvodnjeni dokapitalizacijom iz proljeća 2013. (mjera B4). Naime, udjel koji su držali postojeći dioničari smanjen je sa 100 % prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. na samo 1,44 %. Komisija napominje i da Banka nije isplatila dividende u novcu od 2008. Konačno, Komisija izražava pozitivno mišljenje o činjenici da će GFFS unijeti dodatan kapital samo ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu po cijeni koja se smatra razumnom i koja je utvrđena na temelju dva neovisna procjenitelja.
7.6.3.1.3. Podjela obveza među imateljima podređenog duga
(393)
Imatelji podređenog duga Banke pridonijeli su plaćanju troškova restrukturiranja Banke. Banka je u nekoliko navrata provela upravljanje pasivom kako bi prikupila kapital. Ukupan iznos razmijenjenih obveza iznosio je 748 milijuna EUR, uz kapitalni dobitak od 565 milijuna EUR, kako je opisano u uvodnim izjavama 122. i 123.
(394)
Još uvijek nepodmireni instrumenti podliježu zabrani isplate kupona opisanoj u uvodnoj izjavi 133. Stoga Komisija smatra da je odgovarajuća podjela obveza među privatnim ulagateljima Banke u hibridni kapital osigurana i da su u tom pogledu ispunjeni zahtjevi iz Komunikacije o restrukturiranju.
(395)
Zaključno, uzimajući u obzir elemente opisane u odjeljku 7.6.1., Komisija smatra da je Grčka primijenila dostatan vlastiti doprinos i mjere podjele obveza kako bi ograničila iznos mjera potpore A, B1, B2, B3 i B4 na najmanju potrebnu mjeru.
7.6.3.2. Procjena usklađenosti mjere C s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
(396)
Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nadopunjuje se Komunikacija o restrukturiranju i poziva na poboljšanu podjelu obveza, a banke koje primaju potporu u obliku kapitala na poduzimanje dodatnih mjera u cilju ograničenja potpore na najmanju potrebnu mjeru. U točki 29. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. zahtijeva se da država članica dokaže da su sve mjere za ograničavanje takve potpore na najmanju potrebnu mjeru iskorištene u najvećem mogućem opsegu. U tu svrhu, države članice moraju podnijeti plan za prikupljanje kapitala, osigurati odgovarajuću podjelu obveza među dioničarima i podređenim vjerovnicima te spriječiti odljev sredstava prije donošenja odluke o restrukturiranju. U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. plan za prikupljanje kapitala trebao bi sadržavati pitanja prava, dobrovoljno upravljanje pasivom, otuđenja radi povećanja kapitala, mjere razduživanja, zadržavanje zarade i druge mjere kao što su, na primjer, stroge politike odobravanja troškova i dodjeljivanja naknada.
(397)
U točki 47. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. navodi se da, kad se utvrdi kapitalni manjak, banka mora spriječiti odljev sredstava brojnim mjerama kojima je cilj osigurati ishod jednak zabrani isplate redovnih dividendi i kupona, zabrani preuzimanja, zabranama poduzetniku u vladajućem položaju na tržištu u pogledu određivanja cijena ili zabranama oglašavanja. Komisija napominje da Banka već poštuje te zabrane jer su uključene u popis preuzetih obveza koje je dostavila Grčka, kako je opisano u uvodnoj izjavi (133)., i da Banka nije isplatila nikakve dividende u novcu od 2008.
(398)
U preuzetoj obvezi u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C) osigurana je rezerva za apsorbiranje budućih gubitaka kako je određeno na temelju testiranja otpornosti na stres koje je provela Grčka središnja banka 2013. i objavljeno 6. ožujka 2014. Rezultati testiranja na stres pokazuju da je Banci potrebno 2 945 milijuna EUR dodatnog kapitala za pokriće budućih gubitaka u stresnim uvjetima. Mjerom C pokriva se samo potreba za kapitalom koja će preostati i. ako se ne može pokriti dodatnim otuđenjima ili mjerama povećanja kapitala (Komisija smatra da je Banka analizirala sva moguća otuđenja i obvezala se na sva ona kojima se mogu smanjiti potrebe za kapitalom u okviru plana kapitala koji je dostavljen Grčkoj središnjoj banci) i ii. ako je ne pokrivaju privatni ulagatelji u okviru povećanja temeljnog kapitala koje će se provesti u travnju 2014. Stoga Banci nije osiguran višak kapitala.
(399)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 385. do 395., Banka je već prije testiranja otpornosti na stres poduzela mjere kako bi ograničila iznos potrebnog kapitala na najmanju mjeru. Ako u okviru trenutačnog prikupljanja kapitala Banka uspije prikupiti većinu potrebnog kapitala od privatnih ulagatelja te dodatna potpora koju isplati GFFS ostane ispod 1 milijarde EUR, dodatan vlastiti doprinos Banke neće biti potreban. Međutim, ako potpora isplaćena u okvir mjere C premašuje tu razinu, Banka bi trebala otuđiti više djelatnosti.
(400)
U pogledu podjele obveza u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. navodi se da adekvatna podjela obveza obuhvaća doprinose dioničara, vlasnika hibridnog kapitala i imatelja podređenog duga prije dodjele potpore u obliku kapitala. Komisija napominje da je Grčka izmijenila svoj nacionalni zakonodavni okvir kako bi osigurala doprinos podređenih vjerovnika troškovima restrukturiranja Banke prije unosa dodatnog kapitala u Banku. Komisija napominje i da je Grčka preuzela obvezu provedbe mjera predviđenih u članku 6.a Zakona o GFFS-u, kako je izmijenjen 2014., kojim je predviđena raspodjela manjka kapitala vlasnicima instrumenata kapitala i drugih podređenih obveza, prema potrebi. Iako se takva podjela obveza provodi samo nakon datuma preuzimanja obveze u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C), na temelju točke 45. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. Komisija smatra da bi došlo do nerazmjernih rezultata ako bi se obvezna konverzija podređenog duga i hibridnog kapitala morala provesti već u trenutku preuzimanja obveze. Ako bi Banka prikupila dovoljno privatnog kapitala za pokriće svih svojih potreba za kapitalom, kako je određeno testiranjem otpornosti na stres koje je provela Grčka središnja banka, konverzija imatelja podređenog duga bila bi nerazmjerna. Obveza koju je Grčka preuzela u pogledu sanacije potraživanja podređenih vjerovnika prije stvarne isplate potpore u obliku kapitala Banci stoga je dovoljna za osiguranje pravilne podjele obveza.
(401)
Štoviše, kako bi se osiguralo da vlasnici Banke u najvećoj mogućoj mjeri sudjeluju u ponovnom uspostavljanju adekvatne kapitalne osnove tijekom razdoblja restrukturiranja, Grčka se obvezala da će do kraja razdoblja restrukturiranja Banka zadržati dividende i da neće isplatiti kupone koje prema zakonu nije obvezna isplatiti. Stoga, u skladu s točkom 26. Komunikacije o restrukturiranju i točkom 47. Komunikacije o bankarstvu Banka neće upotrijebiti državnu potporu kako bi isplatila vlastita sredstva ako za ta plaćanja nema dostatne dobiti.
(402)
Banka se obvezala i da do 31. prosinca 2017. neće zaposleniku ili voditelju platiti ukupnu godišnju naknadu (plaću, mirovinski doprinos, bonus) višu od ukupne godišnje naknade guvernera Grčke središnje banke (ne uzimajući u obzir dobrovoljno djelomično odustajanje guvernera od naknade). Osim toga, ako GFFS mora upisati bilo koji udjel Banke, Grčka se obvezuje primijeniti gornju granicu na plaću u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. (152)
(403)
Komisija mora procijeniti ispunjavaju li se tom preuzetom obvezom kojom su obuhvaćena dva scenarija zahtjevi iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(404)
U prvom scenariju u kojem GFFS zapravo ne unosi novi kapital u Banku, potpora obuhvaćena mjerom C ograničit će se samo na obvezu osiguranja povećanja kapitala, a GFFS neće isplatiti ni jedan euro jer će sve nove dionice upisati privatni ulagatelji. U Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. navodi se da se ograničenja naknade mogu prekinuti nakon otplate potpore. Međutim, potpora uključena u tu obvezu osiguranja mogućeg povećanja kapitala ne može se otplatiti ako predmetna obveza nikad nije imala učinak (jer država nikad nije Banci isplatila novac). U tim okolnostima Komisija može prihvatiti da se ograničenje naknade primjenjuje tijekom određenog razdoblja. Komisija smatra da je obveza koju je Grčka preuzela i koja traje do 31. prosinca 2017. (tj. tri godine i osam mjeseci te završava godinu dana prije isteka plana restrukturiranja) ispravna primjena zadnjeg stavka točke 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. Budući da je godišnja naknada guvernera Grčke središnje banke niža od gornje granice iz drugog stavka točke 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i da će se preuzeta obveza primjenjivati na cijelu grupu, Komisija stoga smatra da je preuzeta obveza koju je predložila Grčka u slučaju kada GFFS nije upisao nikakve dionice u okviru planiranog povećanja kapitala u skladu s točkom 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(405)
U drugom scenariju kada bi GFFS morao upisati dionice banke, Grčka se obvezala izmijeniti preuzetu obvezu kako bi bila u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Komisija napominje da, ako bi GFFS upisao dionice, za nastavak usklađenosti s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. trajanje gornje granice na naknade trebalo bi izmijeniti tako da prestane vrijediti istekom plana restrukturiranja, 31. prosinca 2018., ili izvršenjem transakcije istovjetne otplati potpore, ovisno o tome koji događaj nastupi ranije. Budući da Banka ne može otplatiti redovne dionice, Komisija prihvaća da bi se prodaja dionica na sekundarnom tržištu uz dobit mogla smatrati istovjetnom otplati potpore.
(406)
Zaključno, u oba scenarija obveza u pogledu ograničenja naknade koju je preuzela Grčka u skladu je sa zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(407)
U pogledu naknade države u Komunikaciji o produženju iz 2011. zahtijeva se da se nove dionice izdaju uz popust na tržišnu cijenu, nakon prilagodbe za razvodnjavanje. Komisija primjećuje da je svrha tog zahtjeva osigurati da država primi dostatnu naknadu za svoje udjele u Banci i da se udjeli prijašnjih dioničara razvodne na odgovarajući način. U slučaju mjere C država je već većinski dioničar Banke i drži više od 90 % dionica. Stoga bi se prekomjernim popustom na tržišnu cijenu snizila naknada države u okviru mjere B4 i odredila potpora ulagateljima ako se zbog popusta utvrdi niža vrijednost Banke. Kako bi se to izbjeglo, cijena upisa ne može biti niža od minimalne cijene određene na temelju dviju ocjena neovisnih procjenitelja. Stoga se detaljnim mehanizmima za određivanje cijena štiti GFFS od prekomjernog razvodnjavanja udjela zbog novih ulagatelja, pri čemu se istodobno osigurava GFFS-ov upis novih dionica po cijeni koja odražava vrijednost Banke. U tim okolnostima Komisija može prihvatiti da se nove dionice mogu izdati uz niži popust na trenutačnu tržišnu cijenu od popusta koji je predviđen Komunikacijom o produženju iz 2011. te smatra da je minimalna cijena prihvatljiva.
(408)
Izdavanjem dionica po višoj cijeni riskiralo bi se odvraćanje privatnih ulagatelja od sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala i stoga bi se ograničilo prikupljanje privatnog kapitala.
(409)
Stoga Komisija smatra da razina vlastitog doprinosa i podjele obveza odgovaraju mjeri C.
7.6.3.3. Zaključak o vlastitom doprinosu i podjeli obveza
(410)
Komisija primjećuje da, u usporedbi s ukupnom primljenom dokapitalizacijom koju je provela država, vlastiti doprinos i podjela obveza u obliku prodaje imovine puno su niži od razina koje bi Komisija obično smatrala dostatnima. Međutim, s obzirom na elemente opisane u odjeljku 7.6.1., u skladu s kojima Komisija može prihvatiti niži vlastiti doprinos i podjelu obveza, može se smatrati da su planom restrukturiranja predviđene dostatne mjere u pogledu vlastitog doprinosa i podjele obveza.
(411)
Osim toga, plan restrukturiranja u skladu je sa zahtjevima Komunikacije o bankarstvu iz 2013. u pogledu mjere C.
7.6.4. Mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja
(412)
U Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva se da se planom restrukturiranja predlože mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja i osigurava konkurentan bankarski sektor. Štoviše, navedenim je mjerama potrebno obuhvatiti i pitanja moralnog hazarda te osigurati da se državna potpora ne upotrebljava za financiranje ponašanja koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem.
(413)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da pri procjeni iznosa potpore i nastalih narušavanja tržišnog natjecanja Komisija mora uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene državne potpore te stupanj podjele obveza i položaj financijske institucije na tržištu nakon restrukturiranja. U tom pogledu Komisija podsjeća da je Banka od države primila kapital koji odgovara 16 % njezine rizikom ponderirane imovine (isključujući mjeru C). U okviru mjere C Banka preuzima obvezu unosa dodatnih 2 864 milijarde EUR, nakon čega će ukupna potpora u kapitalu činiti 23,7 % rizikom ponderirane imovine Banke. Osim potpore u kapitalu, Banka je primila i potporu za likvidnost. Banka je primila jamstva za likvidnost koja su 15. travnja 2011. iznosila 13 600 milijuna EUR, a 30. studenoga 2013.13 932 milijuna EUR, što je na isti dan predstavljalo 17 % bilance Banke. Nadalje, Banka je 31. prosinca 2013. ostvarila korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država u iznosu od 12 milijardi EUR, što je predstavljalo 18 % bilance Banke na taj datum. Potreba za provedbom mjera radi ograničenja mogućih narušavanja tržišnog natjecanja stoga je opravdana s obzirom na relativno veliki iznos potpore. Osim toga, tržišni udjel Banke u Grčkoj velik je. Na dan 31. prosinca 2012. tržišni udjeli iznosili su 17 % za kredite i 12 % za depozite. Preuzimanjima Nove TT banke i banke Nea Proton u rujnu 2013. povećani su tržišni udjeli Banke na 20,7 % za kredite i 18,8 % za depozite. (153)
(414)
Komisija podsjeća na to da poteškoće Banke uglavnom proizlaze iz vanjskih šokova, kao što je grčka dužnička kriza i produljena recesija koja je zaustavila razvoj grčkoga gospodarstva od 2008., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Potreba za rješavanjem pitanja moralnog hazarda smanjena je jer se čini da Banka nije preuzela prekomjerne rizike. Kako je obrazloženo u odjeljku 7.6.1., učinak narušavanja mjera potpore niži je od tih čimbenika, kao što je i potreba za mjerama kojima će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja. Zbog toga Komisija iznimno može prihvatiti da, unatoč visokom iznosu otpore, planom restrukturiranja nije predviđeno smanjenje bilance i kredita u Grčkoj.
(415)
Međutim, Komisija napominje da je dokapitalizacijama koje je provela država Banci omogućen nastavak bankarskog poslovanja na inozemnim tržištima i djelatnosti osiguranja u Grčkoj.
(416)
U tom pogledu, osim razduživanja i restrukturiranja koji su već provedeni, Komisija uzima u obzir i preuzetu obvezu Banke u pogledu smanjenja djelatnosti osiguranja do 31. prosinca 2018., što će vjerojatno dovesti do dodatnih otuđenja u […] i […], te njezinu obvezu u pogledu neupotrebljavanja potpore za financiranje rasta tih poduzeća. Komisija smatra dodatno smanjenje inozemne imovine primjerenim ako, u okviru mjere C, GFFS Banci isplati dodatnu potporu u kapitalu koja premašuje 1 milijardu EUR. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (295)., zbog te bi isplate potpora imala veći učinak narušavanja od obične obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju kapitala. Međutim, ako bi uneseni dodatni kapital iznosio manje od 1 milijarde EUR, uključivao bi veće sudjelovanje privatnih ulagatelja od najmanje 1,5 milijardi EUR. Osim toga, veće sudjelovanje privatnih ulagatelja činilo bi dodatnu podjelu obveza, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 388. U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da će pri procjeni mjera podjele obveza u obzir uzeti cijena plaćena za državnu pomoć i stupanj podjele obveza. Stoga će dodatna narušavanja tržišnog natjecanja i dalje biti ograničena ako GFFS unese manje od 1 milijarde EUR.
(417)
Grčka se obvezala poštovati i zabranu preuzimanja, pobrinuvši se da Banka primljenu državnu potporu neće upotrijebiti za preuzimanje novog poslovanja. Navedenom se zabranom bolje osigurava da se potpora upotrebljava isključivo kao potpora ponovnom uspostavljanju održivosti grčkog bankarskog poslovanja, a ne za rast, na primjer, na inozemnim tržištima.
(418)
Preuzetom obvezom u pogledu smanjenja potpore plaćene na grčke depozite s neodrživo visokih razina isto se tako osigurava da se potpora neće upotrebljavati za financiranje neodrživih strategija prikupljanja depozita kojima se narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu. Slično tome, preuzetom obvezom u pogledu provedbe strožih smjernica za određivanje cijene novih kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika, spriječit će se Banku od narušavanja tržišnog natjecanja na grčkom tržištu korištenjem neprimjerenih strategija određivanja cijena kredita klijentima.
(419)
Uzimajući u obzir specifičnu situaciju opisanu u odjeljku 7.6.1 i mjere predviđene u planu restrukturiranja, Komisija smatra da su one dostatna zaštita za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.
7.7. PRAĆENJE
(420)
U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. Kako je navedeno u preuzetim obvezama (154), Grčka će osigurati da povjerenik za praćenje, kojeg je Banka već imenovala uz odobrenje Komisije, prati obveze koje je Grčka preuzela u pogledu restrukturiranja poslovanja u Grčkoj i inozemstvu te korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Komisija stoga smatra da je primjereno praćenje provedbe plana restrukturiranja osigurano.
8. ZAKLJUČAK
(421)
Komisija smatra da je Grčka nezakonito provela mjere potpore SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) suprotno članku 108. stavku 3. ugovora o funkcioniranju Europske unije jer su provedene prije službene obavijesti. Međutim, Komisija smatra da je plan restrukturiranja, kad se uzme zajedno s preuzetim obvezama iz prilogâ kojima se osigurava ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke, dovoljan u pogledu podjele obveza i vlastitog doprinosa te da je prikladan i proporcionalan kako bi se njime nadoknadili učinci narušavanja tržišnog natjecanja mjera potpore koje su ispitane u ovoj Odluci. Dostavljenim planom restrukturiranja i preuzetim obvezama ispunjuju se kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju te se mjere potpore stoga mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Sljedeće mjere koje je Grčka provela ili planira čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora:
(a)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Eurobank Ergasias SA. („Eurobank”) pružila Grčka središnja banka i za koju jamči Helenska Republika (mjera L2);
(b)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 341 milijun EUR koju je Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) odobrio Eurobanci u prosincu 2012. (mjera B2);
(c)
pismo o preuzimanju obveze od 528 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(d)
dokapitalizacija od 5 839 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2013. (mjera B4);
(e)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije od 2 864 milijuna EUR koju je GFFS odobrio nakon 2 864 milijuna EUR povećanja temeljnog kapitala koje je odobreno na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. u skladu sa Zakonom o GFFS-u br. 3864/2010, kako je izmijenjen (mjera C);
(f)
dokapitalizacija od 395 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton 28. kolovoza 2013. (mjera NP3).
2. Uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji se odnosi na grupaciju Eurobank (Eurobank Ergasias S.A i sva njegova društva kćeri (društva kćeri i podružnice u Grčkoj i inozemstvu, u bankarskom i nebankarskom sektoru)) koji je dostavljen 16. travnja 2014. te obveze koje je Grčka preuzela 16. travnja 2014., sljedeća državna potpora spojiva je s unutarnjim tržištem:
(a)
dokapitalizacija od 950 milijuna EUR koju je Grčka odobrila Eurobanci u svibnju 2009. u skladu s Programom dokapitalizacije (mjera A);
(b)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je Eurobanci pružila Grčka središnja banka i za koju Grčka jamči od srpnja 2011. u iznosu od 12 milijardi EUR od 31. prosinca 2012. (mjera L2);
(c)
prva dokapitalizacija za premošćivanje od 3 970 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2012. (mjera B1);
(d)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 341 milijun EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u prosincu 2012. (mjera B2);
(e)
pismo o preuzimanju obveze od 528 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(f)
dokapitalizacija od 5 839 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2013. (mjera B4);
(g)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije od 2 864 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci nakon 2 864 milijuna EUR povećanja temeljnog kapitala koje je odobreno na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. u skladu sa Zakonom o GFFS-u br. 3864/2010, kako je izmijenjen (mjera C);
(h)
dokapitalizacija od 80 milijuna EUR koju je Grčka odobrila banci Nea Proton u svibnju 2009. (mjera Pr1);
(i)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 1 121,6 milijuna EUR koje su osigurali Grčki jamstveni fond za depozite i ulaganja (GJFDU) i GFFS za aktivnosti prenesene iz Proton banke na banku Nea Proton u listopadu 2011. i svibnju 2012. (mjera NP1);
(j)
ukupna dokapitalizacija od 515 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton u listopadu 2011., veljači 2012., kolovozu 2012. i prosincu 2012. (mjera NP2);
(k)
dokapitalizacija od 395 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton 28. kolovoza 2013. (mjera NP3);
(l)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 677 milijuna EUR koje su osigurali GJFDU i GFFS za aktivnosti prenesene iz T banke na Grčku poštansku banku („TT banka”) u prosincu 2011. i veljači 2013. (mjera T);
(m)
dokapitalizacija od 224,96 milijuna EUR koju je Grčka odobrila TT banci u svibnju 2009. (mjera TT);
(n)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 3 732,6 milijuna EUR koje je osigurao GFFS za aktivnosti prenesene iz TT banke na Novu Grčku poštansku banku („Nova TT banka”) u siječnju i lipnju 2013. (mjera NTT1);
(o)
dokapitalizacija od 500 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Novoj TT banci 29. siječnja 2013. (mjera NTT2).
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 2014.