NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
32013R0056
L 021/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
16.01.2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 56/2013
od 16. siječnja 2013.
o izmjeni priloga I. i IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija (1), a posebno prvi stavak njezinoga članka 23.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 999/2001 propisuju se pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih encefalopatija (TSE) kod životinja. Primjenjuje se na proizvodnju i stavljanje na tržište živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla i u nekim specifičnim slučajevima na njihov izvoz.
(2)
Člankom 7. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 999/2001 predviđa se da je zabranjena hranidba preživača bjelančevinama podrijetlom od životinja. Člankom 7. stavkom 2. te Uredbe proširuje se zabrana na životinje koje nisu preživači i ograničava se zabrana u pogledu hranidbe tih životinja proizvodima životinjskog podrijetla u skladu s Prilogom IV. toj Uredbi.
(3)
Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 proširuje se zabrana predviđena člankom 7. stavkom 1. na hranidbu nepreživača iz uzgoja uz izuzetak hranidbe mesojeda za proizvodnju krzna, inter alia, prerađenim životinjskim bjelančevinama (PAP). Prilogom IV., s odstupanjem i pod posebnim uvjetima, dozvoljava se hranidba nepreživača iz uzgoja s određenim prerađenim životinjskim bjelančevinama.
(4)
Člankom 11. Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (2) zabranjuje se hranidba kopnenih životinja određene vrste osim krznaša s prerađenim životinjskim bjelančevinama dobivenim od tijela ili dijelova tijela iste životinjske vrste. Tim se člankom također zabranjuje hranidba riba iz uzgoja prerađenim životinjskim bjelančevinama dobivenim od tijela ili dijelova tijela ribe iz uzgoja iste vrste.
(5)
Priopćenje Komisije Europskom parlamentu i Vijeću - The TSE Road Map 2 - Strateški dokument o transmisivnim spongiformnim encefalopatijama za 2010.-2015. (3) doneseno je 16. srpnja 2010. U tom priopćenju određeni su dijelovi zakonodavstva Unije na području TSE koji bi se mogli izmijeniti u budućnosti. Također je naglašeno da se svaka revizija TSE pravila mora temeljiti prvenstveno na znanstvenom mišljenju i tehničkim pitanjima koja se odnose na nadzor i provođenje novih mjera.
(6)
To priopćenje uključuje, inter alia, reviziju trenutačnih pravila o zabrani hranidbe propisanih zakonodavstvom Unije. Na temelju sadržaja dva znanstvena mišljenja koja je izdao Odbor za biološke opasnosti (BIOHAZ) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) 24. siječnja 2007. (4) i 17. studenoga 2007. (5), priopćenjem se potvrđuje da niti jedna pojava TSE nije bila identificirana kod nepreživača iz uzgoja u prirodnim uvjetima i da je rizik prijenosa goveđe spongiformne encefalopatije (GSE) s nepreživača na nepreživače zanemariv, ako se izbjegava recikliranje unutar iste vrste. U skladu s tim, u priopćenju se zaključuje da se može razmatrati ukidanje zabrane korištenja prerađenih bjelančevina životinjskog podrijetla dobivenih od nepreživača u hrani za životinje za nepreživače, ali bez ukidanja postojeće zabrane recikliranja unutar iste vrste i samo ako su dostupne validirane analitičke tehnike za određivanje vrste podrijetla prerađenih životinjskih bjelančevina i ako postoji pravilna raspodjela prerađenih bjelančevina životinjskog podrijetla od različitih vrsta.
(7)
Vijeće je 29. studenoga 2010. donijelo zaključke o tom priopćenju (6). U tim zaključcima prepoznat je osnovni značaj zabrane korištenja prerađenih bjelančevina životinjskog podrijetla u hrani za životinje za životinje iz uzgoja za sprečavanje cirkulacije BSE putem hranidbenog lanca i stoga ta zabrana ima ključnu ulogu u smanjenju učestalosti te bolesti kod populacije goveda. Osim toga, Vijeće u navedenim zaključcima misli da bi preduvjet za bilo koje ponovno uvođenje prerađenih životinjskih bjelančevina od nepreživača u hranu za životinje za druge vrste nepreživača morali biti učinkoviti i validirani testovi za razlikovanje između prerađenih životinjskih bjelančevina dobivenih od različitih vrsta i temeljita analiza rizika povezana s olabavljivanjem propisa na području zdravlja životinja i javnog zdravlja.
(8)
Odbor BIOHAZ EFSA-e usvojio je 9. prosinca 2010. znanstveno mišljenje o reviziji kvantitativne procjene rizika (QRA) od GSE koje predstavljaju prerađene životinjske bjelančevine (PAP) (7). Odbor je zaključio da „na temelju podataka o nadzoru GSE u Uniji iz 2009. pod pretpostavkom kontaminacije od 0,1 % (granica otkrivanja PAP u hrani za životinje) prerađenih životinjskih bjelančevina dobivenih od nepreživača i u skladu s modelom kvantitativne procjene rizika za prerađene životinjske bjelančevine EFSA-e, procijenjena prosječna ukupna zaraza s GSE koja bi mogla ući u hranu za goveda u Uniji bila bi 0,2 puta infektivne oralne doze kod 50 % goveda.” Procjenjuje se „da bi to značilo da se s više od 95 % pouzdanosti očekuje manje od jedne dodatne životinje inficirane s GSE u populaciji goveda u Uniji na godinu.”
(9)
Rezolucijom Europskog parlamenta od 8. ožujka 2011. o manjku bjelančevina u EU: kako riješiti taj dugotrajni problem (8) poziva se Komisiju da Parlamentu i Vijeću podnese zakonodavni prijedlog koji dozvoljava uporabu PAP od klaoničkog otpada za proizvodnju krmiva za monogastrične životinje (svinje i perad) pod uvjetom da sastojci potječu od mesa koje je bilo odobreno za prehranu ljudi i da se u cijelosti provodi i kontrolira zabrana recikliranja unutar iste životinjske vrste i prisilnog kanibalizma.
(10)
Rezolucijom Europskog parlamenta od 6. srpnja 2011. o zakonodavstvu EU-a o transmisivnim spongiformnim encefalopatijama (TSE) i o povezanim kontrolama hrane i hrane za životinje - provedba i izgledi (9) podržava se, posebno s obzirom na postojeći manjak bjelančevina u Uniji, namjera Komisije za ukidanje odredbi zakonodavstva Unije kojima se zabranjuje hranidba nepreživača s prerađenim životinjskim bjelančevinama pod uvjetom da se to odnosi na nebiljojede i pod određenim uvjetima.
(11)
Tom se rezolucijom poziva da proizvodne i sterilizacijske metode koje se koriste za prerađene životinjske bjelančevine moraju biti u skladu s najstrožim sigurnosnim standardima i s pravilima iz Uredbe (EZ) br. 1069/2009 i na korištenje najnovijih i najsigurnijih raspoloživih tehnologija. Poziva se da postojeće zabrane o recikliranju unutar iste vrste ostanu na snazi, da proizvodni kanali PAP dobivenih od različitih vrsta budu potpuno odvojeni i da odvajanje takvih proizvodnih kanala kontroliraju nadležna tijela u državama članicama, a da reviziju vrši Komisija. Osim toga u njoj se navodi da se prije ukidanja zabrane uvede pouzdana metoda za pojedine životinjske vrste kojom je moguće identificirati vrstu podrijetla bjelančevina u hrani za životinje koja sadrži PAP tako da je moguće isključiti recikliranje unutar iste vrste i prisutnost PAP, da se proizvodnja PAP od materijala kategorije 1 ili 2 zabrane i da se za proizvodnju PAP koriste samo materijali kategorije 3 koji su primjereni za prehranu ljudi. Navedenom se rezolucijom odbacuje korištenje PAP dobivenih od nepreživača ili preživača u hrani za životinje za preživače.
(12)
Referentni laboratorij Europske unije za bjelančevine životinjskog podrijetla u hrani za životinje (EURL-AP) validirao je 9. ožujka 2012. novu dijagnostičku metodu na temelju DNA s kojom je moguće otkriti vrlo nisku razinu materijala dobivenog od preživača u hrani za životinje (10). Ta se metoda može koristiti pri vršenju rutinskih kontrola PAP i krmnih smjesa koje sadrže PAP kako bi se provjerila odsutnost bjelančevina podrijetlom od preživača.
(13)
Trenutačno nije dostupna niti jedna validirana dijagnostička metoda kojom je moguće otkriti prisutnost materijala dobivenih od svinja ili peradi. Stoga ne bi bilo moguće kontrolirati ispravnu provedbu zabrane recikliranja unutar iste vrste, ako bi bila ponovno dozvoljena uporaba PAP dobivenih od svinja u hrani za perad i uporaba PAP dobivenih od peradi u hrani za svinje.
(14)
Proizvodnja akvakulture ne predstavlja nikakav problem po pitanju sukladnosti sa zabranom recikliranja unutar iste vrste, jer su se postojeći zahtjevi po pitanju distribucije za korištenje ribljeg brašna u hrani za životinje akvakulture već pokazali kao učinkoviti.
(15)
Uz izuzetak ribljeg brašna i krmnih smjesa koje sadrže riblje brašno, koji su već odobreni za hranidbu nepreživača, potrebno je ponovno dozvoliti PAP dobivene od nepreživača i hranu za životinje koja sadrži takve PAP za hranidbu životinja akvakulture. Stroži zahtjevi moraju se primjenjivati tijekom sakupljanja, prijevoza i prerade takvih proizvoda kako bi se izbjegao svaki rizik međusobne kontaminacije s bjelančevinama preživača. Osim toga, trebalo bi provoditi redovito uzorkovanje i analize PAP i krmnih smjesa koje sadrže te PAP kako bi se provjerila odsutnost međusobne kontaminacije bjelančevinama preživača.
(16)
Trebalo bi stoga izbrisati zabranu hranidbe životinja akvakulture s PAP podrijetlom od nepreživača kako je propisano u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001. Zbog jasnoće zakonodavstva Unije primjereno je zamijeniti cijeli Prilog IV. Prilogom IV. iz Priloga ovoj Uredbi.
(17)
Točka 1. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 999/2001 upućuje na definicije hrane za životinje i nusproizvoda životinjskog podrijetla koji nisu namijenjeni prehrani ljudi iz pravnih akata Unije koji su u međuvremenu stavljeni izvan snage. Zbog jasnoće zakonodavstva Unije potrebno je ta upućivanja zamijeniti upućivanjima na odgovarajuće definicije sadržane u pravnim aktima na snazi. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 999/2001 trebalo bi stoga izmijeniti u skladu s ovom Uredbom.
(18)
S obzirom da države članice i gospodarski subjekti iz sektora hrane za životinje trebaju dovoljno vremena za prilagodbu svojih postupaka kontrole novim zahtjevima koje uvodi ova Uredba, ova Uredba se ne bi trebala primjenjivati odmah nakon njenog stupanja na snagu.
(19)
Uredbu (EZ) br. 999/2001 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(20)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilozi I. i IV. Uredbi (EZ) br. 999/2001 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. lipnja 2013.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2013.