NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.
32013R0617
L 175/13
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 617/2013
od 26. lipnja 2013.
o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn računala i računalnih poslužitelja
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim forumom iz članka 18. Direktive 2009/125/EZ,
budući da:
(1)
Na temelju Direktive 2009/125/EZ Komisija treba utvrditi zahtjeve za ekološki dizajn proizvoda povezanih s energijom koji predstavljaju značajan opseg prodaje i trgovine, imaju značajan utjecaj na okoliš i predstavljaju značajan potencijal za poboljšanje u smislu njihovog utjecaja na okoliš bez nametanja prekomjernih troškova.
(2)
Člankom 16. stavkom 2. točkom (a) Direktive 2009/125/EZ predviđa se da Komisija, u skladu s postupkom iz članka 19. stavka 3. i kriterijima određenima u članku 15. te nakon savjetovanja sa Savjetodavnim forumom, prema potrebi, uvodi provedbenu mjeru za uredsku opremu.
(3)
Komisija je provela pripremnu studiju gdje su analizirani tehnički, okolišni i ekonomski aspekti računala. Studija je uključivala dionike i zainteresirane strane iz Unije i trećih zemalja, a rezultati su dostupni javnosti.
(4)
Pripremna studija pokazala je da je potencijal isplativog poboljšanja u potrošnji električne energije računala između 2011. i 2020. procijenjen na oko 93 TWh, što odgovara emisijama CO2 od 43 Mt, a u 2020. na između 12,5 TWh i 16,3 TWh, što odgovara emisijama CO2 od 5,0-6,5 Mt. Shodno tome, računala predstavljaju skupinu proizvoda za koju bi trebalo utvrditi zahtjeve za ekološki dizajn.
(5)
S obzirom na to da je značajan dio potencijala ušteda energije stolnih tankih računala, radnih stanica, malih poslužitelja i računalnih poslužitelja povezan s učinkovitošću njihovog unutarnjeg napajanja i s obzirom na to da su tehničke specifikacije unutarnjeg napajanja za te proizvode slične onima za stolna računala i integrirana stolna računala, odredbe o učinkovitosti unutarnjeg napajanja ove Uredbe trebale bi se također primjenjivati na one prve navedene. Međutim, na druge aspekte okolišne učinkovitosti stolnih tankih računala, radnih stanica, mobilnih radnih stanica, malih poslužitelja i računalnih poslužitelja mogla bi se primijeniti određenija mjera za provedbu Direktive 2009/125/EZ.
(6)
Zasloni imaju posebne značajke i stoga bi trebali biti izuzeti iz područja primjene ove Uredbe. Međutim, uzimajući u obzir njihov značajan utjecaj na okoliš i njihov značajan potencijal za poboljšanje, na njih bi se mogla odnositi neka druga mjera za provedbu Direktive 2009/125/EZ i/ili Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o označivanju potrošnje energije i ostalih resursa proizvoda povezanih s energijom uz pomoć oznaka i standardiziranih informacija o proizvodu (2).
(7)
Zahtjevi za ekološki dizajn ne bi smjeli imati nikakav značajan negativan učinak na funkcionalnost proizvoda ili na potrošače, a posebno u pogledu novčane dostupnosti proizvoda, troškova životnog ciklusa i industrijske konkurentnosti. Nadalje, zahtjevi ne bi smjeli nametati proizvođačima primjenu zaštićene tehnologije ili prekomjerno administrativno opterećenje, niti bi smjeli negativno utjecati na zdravlje, sigurnost i okoliš.
(8)
Poboljšanja u energetskoj učinkovitosti računala trebalo bi postići primjenom postojećih nezaštićenih i isplativih tehnologija kojima se mogu smanjiti ukupni združeni nabavni i operativni troškovi.
(9)
Zahtjevi za ekološki dizajn trebali bi se uvoditi postupno kako bi se proizvođačima osigurao dovoljan rok za redizajniranje proizvoda koji podliježu ovoj Uredbi. Rokovi bi trebali biti takvi da se izbjegnu negativni učinci na ponudu računala te da se uzmu u obzir troškovi za proizvođače, posebno za mala i srednja poduzeća, osiguravajući pritom pravodobno postizanje ciljeva ove Uredbe.
(10)
Preispitivanje ove Uredbe predviđa se najkasnije tri i pol godine od njezinog stupanja na snagu.
(11)
Energetsku učinkovitost računala trebalo bi odrediti putem pouzdanih, točnih i ponovljivih metoda mjerenja, koje uzimaju u obzir priznate najsuvremenije, uključujući, prema potrebi, usklađene norme utvrđene u skladu s primjenjivim europskim zakonodavstvom o normizaciji (3).
(12)
S obzirom na to da zahtjevi za ekološki dizajn za primjenu električne energije u električnoj i elektroničkoj kućanskoj i uredskoj opremi u stanju pripravnosti i isključenosti ne odgovaraju u potpunosti značajkama računala, zahtjevi Uredbe Komisije (EZ) br. 1275/2008 od 17. prosinca 2008. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn za korištenje električne energije u električnoj i elektroničkoj kućanskoj i uredskoj opremi u stanju pripravnosti i isključenosti (4) ne bi se trebali primjenjivati na računala. Shodno tome, posebne zahtjeve u vezi s upravljanjem potrošnjom električne energije, kao i stanjem mirovanja, stanjem isključenosti i stanjem najmanje potrošnje kod računala trebalo bi odrediti u ovoj Uredbi, a Uredbu (EZ) br. 1275/2008 trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način.
(13)
Unatoč izuzimaju računala iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 1275/2008, odredbe Uredbe Komisije (EZ) br. 278/2009 od 6. travnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za korištenje električne energije u uvjetima bez opterećenja i prosječnu učinkovitost pod opterećenjem vanjskih izvora dobave električne energije (5) primjenjuju se na vanjska napajanja stavljena na tržište s računalima.
(14)
Sukladno članku 8. Direktive 2009/125/EZ, ovom bi se Uredbom trebali utvrditi primjenjivi postupci ocjene sukladnosti.
(15)
S ciljem olakšavanja provjera sukladnosti, od proizvođača bi trebalo zatražiti da u tehničkoj dokumentaciji iz priloga IV. i V. Direktivi 2009/125/EZ navedu informacije u mjeri u kojoj se te informacije odnose na zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi.
(16)
Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, postizanje potencijalnih predviđenih ušteda energije i pružanje potrošačima točnih informacija o energetskoj učinkovitosti proizvoda, u ovoj bi se Uredbi trebalo jasno navesti da proizvođači ne bi smjeli koristiti dopuštena odstupanja, propisana za nacionalna tijela za nadzor nad tržištem prilikom provedbe fizičkih ispitivanja radi utvrđivanja je li određeni model proizvoda povezanog s energijom u skladu s ovom Uredbom, kako bi dobili prostora za prijavu povoljnijih karakteristika modela nego što ih mogu opravdati mjerenja i izračuni navedeni u tehničkoj dokumentaciji proizvoda.
(17)
Trebalo bi odrediti referentne vrijednosti za trenutačno dostupne tehnologije visoke energetske učinkovitosti. To će pomoći osigurati široku raspoloživost i laku dostupnost informacija, posebno malim i srednjim poduzećima, što će dodatno olakšati uključivanje najbolje dizajniranih tehnologija i omogućiti razvoj učinkovitijih proizvoda za smanjenje potrošnje energije.
(18)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 19. stavkom 1. Direktive 2009/125/EZ,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi za ekološki dizajn za stavljanje na tržište računala i računalnih poslužitelja.
2. Ova se Uredba također primjenjuje na sljedeće proizvode koji se mogu napajati izravno iz električne mreže izmjenične struje (AC), uključujući putem vanjskog ili unutarnjeg napajanja:
(a)
stolna računala;
(b)
integrirana stolna računala;
(c)
prijenosna računala (uključujući tablet računala, slate računala i mobilna tanka računala);
(d)
stolna tanka računala;
(e)
radne stanice;
(f)
mobilne radne stanice;
(g)
male poslužitelje;
(h)
računalne poslužitelje.
3. Ova se Uredba ne primjenjuje na sljedeće skupine proizvoda:
(a)
blade sustav i sastavne dijelove;
(b)
uređaje poslužitelja;
(c)
poslužitelje s više čvorova;
(d)
računalne poslužitelje s više od četiri procesorska utora;
(e)
igraće konzole;
(f)
priključne stanice.
Članak 2.
Definicije
Primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
„računalo” znači uređaj koji obavlja logičke operacije i obrađuje podatke, sposoban je koristiti ulazne uređaje i prikazivati izlazne podatke na zaslonu te uobičajeno uključuje središnju procesorsku jedinicu (CPU) za izvršavanje radnji. Ako središnja procesorska jedinica (CPU) ne postoji, tada uređaj mora funkcionirati kao klijentski uređaj za povezivanje (client gateway) na računalni poslužitelj koji funkcionira kao računalna procesorska jedinica;
(2)
„računalni poslužitelj” znači računalni proizvod koji pruža usluge i upravlja mrežnim resursima za uređaje klijenta, kao što su stolna računala, prijenosna računala, stolna tanka računala, telefoni s internetskim protokolom (IP) ili drugi računalni poslužitelji. Računalni poslužitelj uobičajeno se stavlja na tržište za primjenu u podatkovnim centrima i uredskom/korporativnom okruženju. Računalnom poslužitelju ponajprije se pristupa putem mrežnih veza, a ne putem izravnih korisničkih ulaznih uređaja, kao što je tipkovnica ili miš.
Računalni poslužitelj ima sljedeće značajke:
(a)
namijenjen je podršci operativnih sustava (OS) računalnog poslužitelja i/ili hipervizora, a cilj mu je pokretanje poslovnih aplikacija koje je instalirao korisnik;
(b)
podržava kod za ispravak pogrešaka (ECC) i/ili međumemoriju (uključujući i konfiguracije s priključkom dvostrukog memorijskog modula (DIMM) i konfiguracija s ugrađenom međumemorijom (BOB));
(c)
stavljen je na tržište s jednim ili više izvora napajanja AC-DC (izmjenična struja - istosmjerna struja);
(d)
svi procesori imaju pristup zajedničkoj memoriji sustava i samostalno su vidljivi jednom operativnom sustavu (OS) ili hipervizoru;
(3)
„vanjsko napajanje” znači uređaj koji ima sljedeće značajke:
(a)
namijenjen je pretvaranju ulazne snage izmjenične struje (AC) iz ulaznog izvora snage električne mreže u istosmjernu struju (DC) nižeg napona ili izlaznu AC;
(b)
istodobno je moguća pretvorba u samo jedan izlazni napon istosmjerne struje (DC) ili izmjenične struje (AC);
(c)
namijenjen je primjeni sa zasebnim uređajem koji čini primarno opterećenje;
(d)
nalazi se u kućištu koje je fizički odvojeno od uređaja koji čini primarno opterećenje;
(e)
povezan je s uređajem koji čini primarno opterećenje putem pomičnog ili fiksnog žičanog vanjskog/unutarnjeg električnog priključka, kabela, vrpce ili drugog ožičenja; i
(f)
izlazna snaga na nazivnoj pločici nije veća od 250 W (vata);
(4)
„unutarnje napajanje” znači sastavni dio namijenjen pretvaranju napona izmjenične struje (AC) iz električne mreže u napon(e) istosmjerne struje (DC) za potrebe napajanja računala ili računalnog poslužitelja i ima sljedeće značajke:
(a)
nalazi se unutar kućišta računala ili računalnog poslužitelja, ali odvojeno od glavne ploče računala ili računalnog poslužitelja;
(b)
napajanje je povezano s električnom mrežom putem jednog kabela bez posrednih veza između napajanja i električne mreže; i
(c)
svi električni priključci između napajanja i sastavnih dijelova računala ili računalnog poslužitelja, uz izuzetak priključka istosmjerne struje (DC) za zaslon kod integriranog stolnog računala, nalaze se unutar kućišta računala.
Unutarnji pretvarači istosmjerne struje u istosmjernu struju koji se koriste za pretvaranje jednog napona istosmjerne struje (DC) iz vanjskog napajanja u više napona koje koristi računalo ili računalni poslužitelj ne smatraju se unutarnjim napajanjima;
(5)
„stolno računalo” znači računalo kod kojeg je glavna jedinica smještena na stalnoj lokaciji i nije namijenjena prenošenju, a namijenjen je uporabi s vanjskim zaslonom i vanjskim perifernim jedinicama kao što su tipkovnica i miš.
Za potrebe ove Uredbe definirane su sljedeće kategorije stolnih računala:
(a)
stolno računalo „kategorije A” znači stolno računalo koje ne odgovara definiciji stolnog računala kategorije B, kategorije C ili kategorije D;
(b)
stolno računalo „kategorije B” znači stolno računalo s:
i.
dvije fizičke jezgre unutar središnje procesorske jedinice (CPU); i
ii.
najmanje dva gigabajta (GB) memorije sustava;
(c)
stolno računalo „kategorije C” znači stolno računalo s:
i.
tri ili više fizičke jezgre unutar središnje procesorske jedinice (CPU); i
ii.
konfiguracijom od najmanje jedne od sljedećih dviju značajki:
-
najmanje dva gigabajta (GB) memorije sustava, i/ili
-
odvojena grafička kartica (dGfx);
(d)
stolno računalo „kategorije D” znači stolno računalo s:
i.
najmanje četiri fizičke jezgre unutar središnje procesorske jedinice (CPU); i
ii.
konfiguracijom od najmanje jedne od sljedećih dviju značajki:
-
najmanje četiri gigabajta (GB) memorije sustava, i/ili
-
odvojena grafička kartica (dGfx) koja udovoljava klasifikaciji G3 (podatkovne širine slikovnog međuspremnika (FB) 128 bitova), G4, G5, G6 ili G7;
(6)
„integrirano stolno računalo” znači računalo kod kojeg računalo i prikazni uređaj funkcioniraju kao jedinstvena jedinica koja prima svoje napajanje izmjeničnom strujom (AC) putem jednog kabela. Integrirana stolna računala dolaze u jedan od dva moguća oblika: (1) proizvod kod kojeg su prikazni uređaj i računalo fizički spojeni u jednu jedinicu; ili (2) proizvod kod kojeg je prikazni uređaj odvojen od računala, ali je povezan s glavnim okvirom električnim kabelom istosmjerne struje (DC). Integrirano stolno računalo namijenjeno je postavljaju na stalnoj lokaciji i nije namijenjeno za prenošenje. Integrirana stolna računala nisu prvotno namijenjena za prikaz i prihvat audiovizualnih signala.
Za potrebe ove Uredbe definirane su sljedeće kategorije integriranih stolnih računala:
(a)
integrirano stolno računalo „kategorije A” znači integrirano stolno računalo koje ne odgovara definiciji integriranog stolnog računala kategorije B, kategorije C ili kategorije D;
(b)
integrirano stolno računalo „kategorije B” znači integrirano stolno računalo s:
i.
dvije fizičke jezgre unutar središnje procesorske jedinice (CPU); i
ii.
najmanje dva gigabajta (GB) memorije sustava;
(c)
integrirano stolno računalo „kategorije C” znači integrirano stolno računalo s:
i.
tri ili više fizičke jezgre unutar središnje procesorske jedinice (CPU); i
ii.
konfiguracijom od najmanje jedne od sljedećih dviju značajki:
-
najmanje dva gigabajta (GB) memorije sustava, i/ili
-
odvojena grafička kartica (dGfx);
(d)
integrirano stolno računalo „kategorije D” znači integrirano stolno računalo s:
i.
najmanje četiri fizičke jezgre unutar središnje procesorske jedinice (CPU); i
ii.
konfiguracijom od najmanje jedne od sljedećih dviju značajki:
-
najmanje četiri gigabajta (GB) memorije sustava, i/ili
-
odvojena grafička kartica (dGfx) koja udovoljava klasifikaciji G3 (podatkovne širine slikovnog međuspremnika (FB) 128 bitova), G4, G5, G6 ili G7;
(7)
„prijenosno računalo” znači računalo namijenjeno posebno za prenošenje i rad tijekom duljih vremenskih razdoblja bilo s izravnom vezom na izvor izmjenične struje (AC) ili bez nje. Prijenosna računala koriste ugrađeni zaslon, s gledljivim dijagonalnim monitorom veličine od najmanje 22,86 cm (9 inča) i sposobna su raditi pomoću ugrađene baterije ili drugog prijenosnog izvora napajanja.
Prijenosna računala također obuhvaćaju sljedeće podvrste:
(a)
„tablet računalo” znači proizvod koji je vrsta prijenosnog računala, a uključuje pričvršćeni zaslon osjetljiv na dodir i pričvršćenu fizičku tipkovnicu;
(b)
„slate računalo” znači vrsta prijenosnog računala koje uključuje ugrađeni zaslon osjetljiv na dodir, ali nema stalno pričvršćenu fizičku tipkovnicu;
(c)
„mobilno tanko računalo” znači vrsta prijenosnog računala koje se oslanja na vezu s udaljenim računalnim izvorima (npr. računalni poslužitelj, udaljena radna stanica) za postizanje prvotne funkcije i nema rotacijske medije za pohranjivanje ugrađene u proizvod.
Za potrebe ove Uredbe definirane su sljedeće kategorije prijenosnih računala:
(a)
prijenosno računalo „kategorije A” znači prijenosno računalo koje ne odgovara definiciji prijenosnog računala kategorije B ili kategorije C;
(b)
prijenosno računalo „kategorije B” znači prijenosno računalo s najmanje jednom odvojenom grafičkom karticom (dGfx);
(c)
prijenosno računalo „kategorije C” znači prijenosno računalo s najmanje sljedećim značajkama:
(a)
najmanje dvije fizičke jezgre unutar središnje procesorske jedinice (CPU);
(b)
najmanje dva gigabajta (GB) memorije sustava; i
(c)
odvojena grafička kartica (dGfx) koja udovoljava klasifikaciji G3 (podatkovne širine slikovnog međuspremnika (FB) 128 bitova), G4, G5, G6 ili G7;
Proizvodi koji bi inače odgovarali definiciji prijenosnog računala, ali čija je potrebna snaga u stanju mirovanja manja od 6 W, ne smatraju se prijenosnim računalima za potrebe ove Uredbe;
(8)
„stolno tanko računalo” znači računalo koje se oslanja na vezu s udaljenim računalnim izvorima (npr. računalni poslužitelj, udaljena radna stanica) za postizanje prvotne funkcije i nema rotacijske medije za pohranjivanje ugrađene u proizvod. Namjena glavne jedinice stolnog tankog računala mora biti uporaba na stalnoj lokaciji (npr. na stolu), a ne prenošenje. Stolna tanka računala mogu prikazivati izlazne podatke bilo na vanjskom ili, ako je uključen s proizvodom, unutarnjem prikaznom uređaju;
(9)
„radna stanica” znači računalo visokog učinka namijenjeno jednom korisniku koje se ponajprije koristi za grafiku, računalno projektiranje, razvoj softvera, financijske i znanstvene primjene između ostalih računalnih intenzivnih zadataka, sa sljedećim značajkama:
(a)
ima srednje vrijeme između kvarova (MTBF) od najmanje 15 000 sati;
(b)
posjeduje kod za ispravak pogrešaka (ECC) i/ili međumemoriju;
(c)
udovoljava trima od sljedećih pet značajki:
(1)
ima dodatno električno napajanje za podržavanje visokokvalitetne grafike (tj. dodatno napajanje od 12 V sabirnice koja povezuje vanjske uređaje i središnju jedinicu (PCI)-E 6-pin);
(2)
njegov sustav je ožičen za veće od x4 PCI-E na matičnoj ploči pored utora za grafičku karticu i/ili PCI-X podrške;
(3)
ne podržava grafiku jedinstvenog pristupa memoriji (UMA);
(4)
uključuje pet ili više PCI, PCI-E ili PCI-X utora;
(5)
sposobno je pružiti višeprocesorsku podršku za dvije ili više središnjih procesorskih jedinica (CPU) (mora podržavati fizički odvojene CPU pakete/utore, tj. ne podržavati jedan CPU s više jezgri);
(10)
„mobilna radna stanica” znači računalo visokog učinka namijenjeno jednom korisniku koje se ponajprije koristi za grafiku, računalno projektiranje, razvoj softvera, financijske i znanstvene primjene između ostalih računalnih intenzivnih zadataka, isključujući igranje igara i koje je namijenjeno posebno za prenošenje i rad tijekom duljih vremenskih razdoblja bilo s izravnom vezom na izvor izmjenične struje (AC) ili bez nje. Mobilne radne stanice koriste ugrađeni zaslon i sposobne su raditi pomoću ugrađene baterije ili drugog prijenosnog izvora napajanja. Većina mobilnih radnih stanica koristi vanjsko napajanje i većina ih ima ugrađenu tipkovnicu i pokazni uređaj.
Mobilna radna stanica ima sljedeće značajke:
(a)
ima srednje vrijeme između kvarova (MTBF) od najmanje 13 000 sati;
(b)
ima najmanje jednu odvojenu grafičku karticu (dGfx) koja udovoljava klasifikaciji G3 (podatkovne širine slikovnog međuspremnika (FB) 128 bitova), G4, G5, G6 ili G7;
(c)
podržava uključivanje tri ili više unutarnja uređaja za pohranjivanje;
(d)
podržava najmanje 32 GB memorije sustava;
(11)
„mali poslužitelj” znači vrsta računala koja uobičajeno koristi sastavne dijelove stolnog računala u standardnom stolnom obliku, ali je ponajprije namijenjen da služi kao glavno računalo za pohranu za ostala računala i obavlja funkcije kao što su pružanje usluga mrežne infrastrukture i obrada podataka/medija te ima sljedeće značajke:
(a)
osmišljen je u obliku postolja, tornja ili drugom standardnom obliku sličnom onima stolnih računala tako da se sva obrada podataka, pohrana i mrežno sučelje nalaze unutar jednog okvira;
(b)
namijenjen je radu 24 sata dnevno sedam dana u tjednu;
(c)
namijenjen je ponajprije za rad u okruženju s istodobno više korisnika opslužujući nekoliko korisnika putem umreženih jedinica klijenta;
(d)
kada se stavlja na tržište s operativnim sustavom, operativni sustav namijenjen je aplikacijama za kućnog poslužitelja ili najjeftinijeg poslužitelja;
(e)
nije stavljen na tržište s odvojenom grafičkom karticom (dGfx) koja udovoljava bilo kojoj klasifikaciji osim G1;
(12)
„blade sustav i sastavni dijelovi” znači sustav sastavljen od kućišta („blade kućište”) u koji se umeću različite vrste blade pohrane i poslužitelja. Kućište osigurava zajedničke resurse o kojima ovise poslužitelji i pohrana. Blade sustavi osmišljeni su kao skalarno rješenje za povezivanje više računalnih poslužitelja ili jedinica pohrane unutar jednog kućišta i dizajnirani su tako da tehničari mogu jednostavno dodati ili zamijeniti (brza zamjena) tzv. bladeove (npr. blade poslužitelji) na terenu;
(13)
„uređaj poslužitelja” znači računalni poslužitelj u paketu s prethodno instaliranim operativnim sustavom i aplikacijskim softverom koji se koristi za obavljanje namjenske funkcije ili skupa usko povezanih funkcija. Uređaj poslužitelja pruža usluge putem jedne ili više mreža i njime se uobičajeno upravlja putem mrežnog ili linijskog sučelja naredbi. Prodavatelj prilagođava strojne i programske konfiguracije uređaja poslužitelja radi izvršavanja određenog zadatka, uključujući umreženje ili pohranu, te one nisu predviđene za programsku opremu koju pribavlja korisnik;
(14)
„poslužitelj s više čvorova” znači sustav sastavljen od kućišta u kojem su stavljena dva ili više samostalnih računalnih poslužitelja (ili čvorova), koji dijele jedno ili više napajanja. Kombinirana snaga za sve čvorove raspodjeljuje se putem zajedničkog (zajedničkih) napajanja. Poslužitelj s više čvorova osmišljen je i izgrađen kao jedinstveno kućište i nije predviđen za tzv. brzu izmjenu (mogućnost priključivanja na računalo i početka rada bez prethodnoga gašenja računala);
(15)
„poslužitelj s dva čvora” znači zajednička konfiguracija poslužitelja s više čvorova koja se sastoji od dva čvora poslužitelja;
(16)
„računalni poslužitelj s više od četiri procesorska utora” znači računalni poslužitelj koji sadrži više od četiri sučelja predviđenih za ugradnju procesora;
(17)
„igraća konzola” znači samostalni uređaj s napajanjem iz električne mreže čija je osnovna funkcija omogućivanje igranja video igara. Igraća konzola uobičajeno je predviđena za pružanje izlaza na vanjski zaslon kao glavni prikazni uređaj za igru. Igraće konzole u pravilu uključuju središnju procesorsku jedinicu (CPU), memoriju sustava i grafičku procesorsku jedinicu (jedinice) (GPU) te može uključivati tvrdi disk ili druge opcije unutarnje pohrane kao i optički disk. Igraće konzole uobičajeno koriste ručne upravljače ili druge interaktivne upravljače kao svoj primarni ulazni uređaj radije nego vanjsku tipkovnicu ili miš. Igraće konzole u pravilu ne uključuju konvencionalne osobne računalne operativne sustave, već umjesto toga koriste operativne sustave specifične za konzolu. Ručni uređaji za igranje, s ugrađenim zaslonom kao primarnim prikaznim uređajem za igranje igara i koji ponajprije funkcioniraju pomoću ugrađene baterije ili drugog prijenosnog izvora napajanja, a ne putem izravne veze na izvor izmjenične struje (AC), smatraju se vrstom igraće konzole;
(18)
„priključna stanica” znači odvojeni proizvod namijenjen priključivanju na računalo s ciljem obavljanja funkcija kao što je proširenje povezanosti ili objedinjavanje veza s perifernim uređajima. Priključne stanice mogu također olakšati punjenje unutarnjih baterija u povezanom računalu;
(19)
„središnja procesorska jedinica (CPU)” znači sastavni dio računala koja nadzire tumačenje i provedbu naredbi. Središnje procesorske jedinice mogu sadržavati jedan ili više fizičkih procesora poznatih kao „izvršne jezgre”. Izvršna jezgra znači procesor koji je fizički prisutan. Dodatni „virtualni” ili „logički” procesori koji proizlaze iz jedne ili više od jedne izvršne jezgre nisu fizičke jezgre. Više izvršnih jezgri može se nalaziti u procesorskom paketu zauzimajući jedan fizički utor središnje procesorske jedinice (CPU). Ukupan broj izvršnih jezgri u središnjoj procesorskoj jedinici (CPU) je zbroj izvršnih jezgri koje osiguravaju uređaji povezani sa svim fizičkim utorima središnje procesorske jedinice;
(20)
„odvojena grafička kartica” (dGfx) znači odvojeni unutarnji sastavni dio koji sadrži jednu ili više grafičkih procesorskih jedinica (GPU) s lokalnim sučeljem memorijskog upravljača i lokalnom memorijom specifičnom za grafiku i pripada jednoj od sljedećih kategorija:
(a)
G1 (FB_BW ≤ 16);
(b)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
(c)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
(d)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
(e)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
(f)
G6 (FB_BW 128 (podatkovne širine slikovnog međuspremnika (FB) 192 bitova);
(g)
G7 (FB_BW 128 (podatkovne širine slikovnog međuspremnika (FB) ≥ 192 bitova));
„širina pojasa slikovnog međuspremnika” (FB _BW) znači količina podataka koju sve grafičke procesorske jedinice (GPU) na odvojenoj grafičkoj kartici (dGfx) obrađuju u sekundi, a koja se izračunava pomoću sljedeće formule:
gdje je:
(a)
širina pojasa slikovnog međuspremnika iskazana u gigabajtima u sekundi (GB/s);
(b)
brzina podataka efektivna frekvencija podataka memorije u MHz;
(c)
podatkovna širina podatkovna širina slikovnog međuspremnika memorije (FB), iskazana u bitovima (b);
(d)
„8” pretvara izračun u bajtove;
(e)
dijeljenje s 1 000 pretvara megabajte u gigabajte;
(21)
„unutarnja pohrana” znači sastavni dio ugrađen u računalo koji osigurava trajnu pohranu podataka;
(22)
„vrsta proizvoda” znači stolno računalo, integrirano stolno računalo, prijenosno računalo, stolno tanko računalo, radna stanica, mobilna radna stanica, mali poslužitelj, računalni poslužitelj, blade sustav i sastavni dijelovi, poslužitelj s više čvorova, uređaj poslužitelja, igraća konzola, priključna stanica, unutarnje napajanje ili vanjsko napajanje;
(23)
„stanje mirovanja prikaznog uređaja” znači stanje potrošnje u kojem se prikazni uređaj nalazi nakon primanja signala iz priključenog uređaja ili unutarnjeg podražaja (kao što je sat ili senzor zauzetosti). Prikazni uređaj također može ući u ovo stanje na temelju signala dobivenog zbog unosa korisnika. Prikazni uređaj mora se probuditi po primitku signala iz priključenog uređaja, mreže, daljinskog upravljanja i/ili unutarnjeg podražaja. Dok je prikazni uređaj u ovom načinu, ne proizvodi vidljivu sliku, uz moguću iznimku funkcija usmjerenih prema korisniku ili zaštitnih funkcija, kao što su informacije o proizvodu ili prikazi statusa, ili funkcije koje se temelje na senzoru.
Za potrebe prilogâ dodatne definicije utvrđene su u Prilogu I.
Članak 3.
Zahtjevi za ekološki dizajn
Zahtjevi za ekološki dizajn računala i računalnih poslužitelja navedeni su u Prilogu II.
Usklađenost računala i računalnih poslužitelja s primjenjivim zahtjevima za ekološki dizajn mjeri se u skladu s metodama navedenima u Prilogu III.
Članak 4.
Izmjena Uredbe (EZ) br. 1275/2008
U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1275/2008 točka 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2.
Oprema informacijske tehnologije namijenjena ponajprije za uporabu u domaćem okruženju, ali isključujući stolna računala, integrirana stolna računala i prijenosna računala kako je definirano u Uredbi Komisije (EU) br. 617/2013 (6).
Članak 5.
Primjena Uredbe (EZ) br. 278/2009
Članak 2. točka 1. podtočka (g) Uredbe (EZ) br. 278/2009 zamjenjuje se sljedećim:
„(g)
namijenjena je uporabi s električnom i elektroničkom kućanskom i uredskom opremom kako je navedeno u članku 2. točki 1. Uredbe (EZ) br. 1275/2008 ili s računalima kako je definirano u Uredbi Komisije (EU) br. 617/2013 (7).
Članak 6.
Ocjena sukladnosti
Postupak ocjene sukladnosti iz članka 8. Direktive 2009/125/EZ je sustav unutarnje kontrole dizajna naveden u Prilogu IV. toj direktivi ili sustav upravljanja za ocjenjivanje sukladnosti naveden u Prilogu V. toj direktivi.
Članak 7.
Nadzor nad tržištem i postupak provjere
Nadzor nad tržištem provodi se u skladu s pravilima utvrđenima u Direktivi 2009/125/EZ.
Provjera sukladnosti računala i računalnih poslužitelja s primjenjivim zahtjevima za ekološki dizajn provodi se u skladu s postupkom provjere navedenim u Prilogu III. točki 2. ove Uredbe.
Članak 8.
Okvirne referentne vrijednosti
Okvirne referentne vrijednosti za najučinkovitije proizvode i tehnologiju dostupne na tržištu u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe utvrđene su u Prilogu IV.
Članak 9.
Preispitivanje
Komisija preispituje ovu Uredbu i predstavlja rezultate tog preispitivanja Savjetodavnom forumu za ekološki dizajn najkasnije tri i pol godine od dana njezinog stupanja na snagu s obzirom na tehnološki napredak.
U svjetlu brzog tehnološkog razvoja, to preispitivanje uzima u obzir razvoje u programu Energy Star i mogućnosti pooštravanja zahtjeva za ekološki dizajn kako bi se značajno smanjila ili uklonila dopuštena energetska odstupanja, posebno za odvojene grafičke kartice (dGfx), ažurirale definicije/područje primjene i mogućnost uključivanja potrošnje energije integriranih zaslona.
Nadalje, preispitivanjem se posebno uzimaju u obzir različite faze životnog ciklusa, izvedivost uspostave i primjene zahtjeva za ekološki dizajn na druge značajne aspekte okoliša kao što je buka i učinkovitost uporabe materijala, uključujući zahtjeve o izdržljivosti, demontaži, mogućnosti recikliranja, standardizirana sučelja za punjače, kao i zahtjevi u vezi s informacijama o sadržaju određenih kritičnih sirovina te pitanjima o najmanjem broju ciklusa punjenja i zamjene baterija.
Članak 10.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Točke 3. i 6.1 Priloga II. primjenjuju se od stupanja na snagu Uredbe.
Točke 1.1, 1.3, 2., 4., 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 i 7.3 Priloga II. primjenjuju se od 1. srpnja 2014.
Točke 1.2 i 1.4 Priloga II. primjenjuju se od 1. siječnja 2016.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. lipnja 2013.