PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
32013R0430
L 129/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 430/2013
od 13. svibnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i prekidu postupka u vezi s Indonezijom
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Europska komisija („Komisija”) uvela je 15. studenoga 2012. Uredbom (EU) br. 1071/2012 (2) („Privremena uredba”) privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajlanda.
(2)
Postupak je pokrenut putem obavijesti o pokretanju postupka (3) objavljene 16. veljače 2012. nakon pritužbe koju je 3. siječnja 2012. podnio Odbor za zaštitu industrije lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje pribora za cijevi s navojem od temperiranog željeza („temperirani pribor s navojem”) u Uniji.
(3)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile također je omogućena rasprava.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i analizirati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(6)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da proizvod koji ona uvozi ne bi trebao biti dio dotičnog proizvoda jer taj proizvod ima određene tehničke posebnosti. Taj temperirani pribor ima stožaste navoje, za razliku od usporednih navoja na ostalom uvezenom temperiranom priboru.
(7)
Međutim, ispitni postupak pokazao je da, osim tih tehničkih obilježja, taj pribor sa stožastim navojima ima jednaka fizička i tehnička svojstva kao ostali uvezeni temperirani pribor. Nadalje, što se tiče upotrebe, ispitni postupak pokazao je da se pribor sa stožastim navojima koristi na sličan način kao ostali uvezeni temperirani pribor. Zaista, u jednoj državi članici gdje se koriste obje vrste, utvrđeno je da su one međusobno zamjenjive. Zahtjev je stoga odbačen.
(8)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da se pribor od bijelog temperiranog lijeva može prodavati po cijeloj Uniji, dok se pribor od crnog temperiranog lijeva može prodavati samo u Irskoj, na Cipru, na Malti i u Ujedinjenoj Kraljevini. Stoga, navodno, pribor od crnog i pribor od bijelog temperiranog lijeva na tržištu Unije ne konkuriraju u potpunosti.
(9)
Međutim, ispitni postupak pokazao je da većina uvoza pribora od crnog temperiranog lijeva podrijetlom iz dotičnih zemalja odlazi u kontinentalne europske zemlje poput Njemačke, Italije, Poljske ili Španjolske. Stoga se zaključuje da navoji od crnog i bijelog temperiranog lijeva u potpunosti konkuriraju na tržištu Unije, a ne samo u ograničenom broju država članica.
(10)
Jedan je uvoznik ponovio svoju tvrdnju da tijela kompresijskog pribora ne bi trebala biti obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda. Taj uvoznik je tvrdio da tijela kompresijskog pribora imaju drugačiju namjenu i priložio odgovarajuće dokaze koji pokazuju da je navoje na tijelima kompresijskog pribora lako razlikovati od navoja na standardnom priboru jer su izrađeni prema drukčijem standardu ISO (4). Nakon razmatranja dostavljenih dokaza zaključeno je da bi u skladu s njima trebalo ograničiti opseg proizvoda.
(11)
Druge dvije zainteresirane stranke zahtijevale su da se iz opsega proizvoda isključi pribor za električne cijevi od temperiranog željeza i, posebno, kružni spojni ormarići s navojima od temperiranog željeza koji su ključni element svih električnih cijevi i instalacijskog pribora za električne cijevi. Tvrdili su da takvi spojni ormarići imaju drukčiju namjenu (tj. smještaj i zaštitu sustava električnih žica, za razliku od osiguravanja protoka plina ili tekućine bez curenja što je namjena standardnog pribora koji se ispituje u ovom postupku). Lako ih je razlikovati i od drugog pribora (umjesto da budu potpuno nepropusni za tekućinu i plin, imaju lako otvorive poklopce kako bi pri sastavljanju u sustav nakon uvoza omogućili jednostavan pristup kabelima). Nakon pažljivog razmatranja tih tvrdnji, zaključeno je da bi kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca trebalo isključiti iz opsega proizvoda.
(12)
U pogledu gore navedenog, smatralo se prikladnim revidirati definiciju opsega proizvoda utvrđenu u Privremenoj uredbi. Stoga se dotični proizvod konačno definira kao lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 7307 19 10, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca.
(13)
U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave od 17. do 21. i 23. do 28. Privremene uredbe.
C. ODABIR UZORAKA
(14)
Nakon privremene objave nisu primljeni nikakvi komentari u vezi s odabirom uzoraka proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika. Slijedom toga, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 29. do 31. Privremene uredbe.
D. DAMPING
1. Narodna Republika Kina
1.1 Tretman tržišnoga gospodarstva i individualni tretman
(15)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu nalaza tretmana tržišnoga gospodarstva i individualnog tretmana, potvrđuju se uvodne izjave 32. do 46. Privremene uredbe.
1.2 Analogna zemlja
(16)
U izostanku komentara o odabiru analogne zemlje, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 47. do 53. Privremene uredbe.
1.3 Uobičajena vrijednost, izvozna cijena, usporedba
(17)
Jedan kineski proizvođač izvoznik tvrdio je da bi uobičajenu vrijednost trebalo izračunati na temelju domaće prodaje jedinog proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje, čak i ako nije izvršena u reprezentativnim količinama kako je određeno u članku 2. stavku 2. Osnovne uredbe. Ta se tvrdnja može prihvatiti u slučaju analogne zemlje. U skladu s tim, domaća prodaja koju je u uobičajenom tijeku trgovine izvršio jedini proizvođač koji surađuje iz analogne zemlje korištena je za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(18)
Isti taj kineski proizvođač izvoznik tvrdio je da bi dampinšku maržu trebalo utvrditi na temelju cjelokupne izvozne prodaje, a ne samo za vrste proizvoda izravno usporedive s vrstama koje proizvođač iz analogne zemlje prodaje na svojem domaćem tržištu. Ta je tvrdnja prihvaćena. Za te vrste proizvoda koje nisu izravno usporedive, uobičajena vrijednost temeljila se na aritmetičkom prosjeku uobičajene vrijednosti njima odgovarajućih vrsta proizvoda, koji je prilagođen tržišnom vrijednosti razlika u fizičkim svojstvima u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) Osnovne uredbe.
(19)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 54., od 59. do 61. i od 64. do 67. Privremene uredbe.
1.4 Dampinške marže
(20)
Za trgovačka društva u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(21)
Na temelju toga, konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. osnovne Uredbe. U skladu s tim, ta je marža utvrđena na temelju marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(23)
Na temelju toga, dampinška marža za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak utvrđena je na 41,1 %.
(24)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a dampinške marže utvrđene su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s obujmom kineskog izvoza, kako je utvrđeno dolje u uvodnoj izjavi 51.
(25)
S obzirom na to da je suradnjom pokriveno više od 50 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju te da se industrija može smatrati segmentiranom zbog velikog broja proizvođača izvoznika u NRK-u, razina suradnje može se smatrati visokom. Stoga je preostala dampinška marža postavljena na razinu trgovačkog društva u uzorku koje ima najvišu dampinšku maržu.
(26)
Na temelju toga, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostala trgovačka društva koja surađuju
41,1
Sva ostala trgovačka društva
57,8
2. Indonezija
2.1 Uobičajena vrijednost, izvozna cijena i usporedba
(27)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 75. do 87. i 91. Privremene uredbe u vezi s Indonezijom.
2.2 Dampinške marže
(28)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam uvoza jedinog indonezijskog trgovačkog društva koje surađuje predstavljao je više od 80 % ukupnog indonezijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale indonezijske proizvođače izvoznike postavljena je na istu razinu kao i za trgovačko društvo koje surađuje.
(29)
Na temelju toga, konačne dampinške marže za indonezijska trgovačka društva izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Sva ostala trgovačka društva
11,0
3. Tajland
3.1 Uobičajena vrijednost, izvozna cijena i usporedba
(30)
Nisu primljeni nikakvi komentari koji bi doveli do ikakvih promjena u primijenjenoj metodologiji ili izračunu stvarnog dampinga provedenog u vezi s Tajlandom.
(31)
U skladu s tim potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 75. do 88. Privremene uredbe u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom za Tajland.
3.2 Dampinške marže
(32)
Rezultat revizije i podešavanja izračuna dampinga bila je nešto niža marža od 15,5 % za jednog od tajlandskih proizvođača izvoznika. Dampinška marža za drugog proizvođača izvoznika koji surađuje konačno se potvrđuje na privremenoj razini.
(33)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam izvoza dvaju tajlandskih trgovačkih društava koja surađuju predstavljao je više od 80 % ukupnog tajlandskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale tajlandske proizvođače izvoznike postavljena je na razinu najviše dampinške marže dva trgovačka društva koja surađuju.
(34)
Na temelju toga, konačne dampinške marže za tajlandska trgovačka društva izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Sva ostala trgovačka društva
50,7
E. ŠTETA
1. Proizvodnja u Uniji
(35)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu proizvodnje Unije, potvrđuje se uvodna izjava 94. Privremene uredbe. Dodaje se da su tijekom razmatranog razdoblja istovjetni proizvod proizvodila još tri proizvođača iz Unije koja su prekinula proizvodnju između 2008. i 2009., i još jedan proizvođač koji je prekinuo proizvodnju pred kraj razmatranog razdoblja.
2. Definicija industrije Unije
(36)
Zainteresirane stranke tvrdile su da obje skupine proizvođača Unije u uzorku uvoze dotični proizvod, zbog čega se ne bi trebale smatrati dijelom industrije Unije prema članku 4. stavku 1. točki (a).
(37)
U tom pogledu, utvrđeno je da obje skupine proizvođača iz Unije u uzorku zaista uvoze dotični proizvod. Međutim, kao prvo, trebalo bi napomenuti da nalaz koji potvrđuje da neki proizvođač iz Unije uvozi dotični proizvod ne vodi do automatskog isključenja tog proizvođača iz industrije Unije, a kao drugo, za svakog proizvođača iz Unije taj je uvoz bio neznatan u usporedbi s ukupnom proizvodnjom i prodajom tih skupina trgovačkih društava. Stoga se potvrđuje da se obje te skupine trgovačkih društava smatraju dijelom industrije Unije.
(38)
Osim toga, jedna zainteresirana stranka tvrdila je da jednog proizvođača iz Unije ne bi trebalo smatrati dijelom industrije Unije jer je taj proizvođač navodno povezan s jednim uvoznikom dotičnog proizvoda. Međutim, kao prvo, trebalo bi napomenuti da nalaz o odnosu/povezanosti nekog proizvođača iz Unije s uvoznikom ne vodi do automatskog isključenja tog proizvođača iz industrije Unije, i, kao drugo, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da odnos/povezanost tog proizvođača iz Unije s uvoznikom, ako uopće postoji, ispunjava kriterije članka 4. stavka 2. Osnovne uredbe. Nadalje, količine koje uvozi navodno povezani uvoznik čine samo mali udio količina koje proizvodi i prodaje navodno povezani proizvođač iz Unije. Stoga, čak i kad bi se utvrdilo da postoji odnos/povezanost tog proizvođača iz Unije s uvoznikom, taj proizvođač iz Unije i dalje bi se smatrao dijelom industrije Unije.
(39)
U pogledu definicije industrije Unije za potrebe ocjene štete, smatra se da svi proizvođači iz unije koji za vrijeme razmatranog razdoblja proizvode istovjetni proizvod čine industriju Unije, i stoga će se dalje u tekstu nazivati „industrija Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
3. Potrošnja u Uniji
(40)
Jedna zainteresirana stranka komentirala je činjenicu da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja proizvodnja industrije Unije bila veća od prodaje. Istodobno je prijavljeno smanjenje zaliha, što nije uvjerljivo jer bi se, ako je proizvodnja veća od prodaje, zalihe trebale povećavati.
(41)
U tom pogledu se napominje da je, iako su u privremenoj fazi izvješća o proizvodnji i zalihama bila točna, došlo do pogreške u izvješćima o prodaji u Uniji industrije Unije i dio obujma prodaje proizvođača iz Unije koji nisu u uzorku nije u potpunosti uzet u obzir. To je ispravljeno te je u skladu s tim trebalo revidirati potrošnju u Uniji i tržišne udjele na tržištu Unije. Zbog prekida proizvodnje triju proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja, što je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, revizija u vezi s potrošnjom u Uniji ima značajniji učinak u početku razmatranog razdoblja.
(42)
Potrošnja Unije drastično se smanjila za 28 % između 2008. i 2009. da bi se naknadno povećala za 7 postotnih bodova na razinu 21 % ispod potrošnje na početku razmatranog razdoblja.
Potrošnja Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja u Uniji
84 270
60 807
60 640
66 493
Indeks
100
72
72
79
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
4. Uvoz iz dotičnih zemalja
4.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(43)
S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Indonezije, konačno se potvrđuje da je činio samo oko 2,5 % sveukupnog uvoza istovjetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Dakle, može se smatrati da taj uvoz ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije u pogledu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe ili odredaba Antidampinškog sporazuma WTO-a.
(44)
U pogledu gore navedenog, konačno je odlučeno da se taj uvoz ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz NRK-a i Tajlanda.
(45)
U pogledu kumulativne ocjene uvoza iz NRK-a i Tajlanda za potrebe analize štete i uzročnosti, zainteresirane stranke tvrdile su da tajlandski uvoz ne bi trebalo kumulativno ocjenjivati s kineskim uvozom iz više razloga.
(46)
Kao prvo, tvrdilo se da je obujam prodaje tajlandskog uvoza znatno manji od kineskog uvoza, i da se obujam tajlandskog uvoza smanjuje u apsolutnom smislu. Međutim, količina tajlandskog uvoza nije zanemariva, i stoga je dovoljna da bi kumulacija bila opravdana. Osim toga, iako se tajlandski uvoz smanjuje u apsolutnom smislu kako je pokazano niže u tablici u uvodnoj izjavi 51., dobio je 19 % tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja, kako je pokazano niže u tablici u uvodnoj izjavi 52.
(47)
Što se tiče cijena, tvrdilo se da se tajlandski uvoz prodaje po cijenama koje su u prosjeku više od cijena kineskog uvoza. Iako je to točno, tajlandski uvoz i dalje značajno snižava cijene industrije Unije. Nadalje, razlika u cijeni tajlandskog i kineskog uvoza stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja sa 698 EUR/tona 2008. na 472 EUR/ton tijekom RIP-a, kako je pokazano u tablici u uvodnoj izjavi 108. Privremene uredbe.
(48)
U izostanku drugih tvrdnji i komentara, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 98. do 105. Privremene uredbe.
4.2. Obujam, tržišni udio i uvozne cijene dotičnog dampinškog uvoza, cijene tog uvoza i sniženje cijena
(49)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da je obujam uvoza za NRK naveden u uvodnoj izjavi Privremene uredbe previsok, jer odgovarajuća oznaka KN uključuje sve vrste lijevanog pribora za cijevi, a ne samo pribor s navojem.
(50)
U tom pogledu, napominje se da se nije smatralo da je čitava količina prijavljena pod tom oznakom KN pribor s navojem. Obujam prijavljen u Privremenoj uredbi već je bio ispravljen naniže, prema podacima koje su dostavile državna carinska tijela. Taj obujam bio je u skladu s podacima iz pritužbe. Zainteresirane stranke imale su dovoljno vremena za podnošenje komentara u vezi s tim. Međutim, nijedna zainteresirana stranka nije dostavila nikakve podatke po tom pitanju ni prije objave Privremene uredbe, niti unutar vremenskog roka odobrenog za dostavu komentara na Privremenu uredbu. Kineska trgovačka komora dostavila je neke količinske podatke u vezi s navodnom točnom razinom kineskog uvoza vrlo kasno u tijeku postupka, gotovo dva mjeseca nakon roka za dostavu komentara na Privremenu uredbu, što znači da su dostavljeni gotovo godinu dana nakon pokretanja ispitnog postupka, kad su podaci bili prvi put objavljeni u verziji pritužbe koja nije povjerljiva. Dostava tih podataka nakon isteka roka ne omogućuje da se ti podaci provjere putem objektivnog postupka ispitivanja, a da se razdoblje ispitnog postupka neopravdano ne produži na više od 15-mjesečnog roka kako je utvrđeno u članku 6. stavku 9. Osnovne uredbe. U svakom slučaju, čini se da ti podaci značajno podcjenjuju količine kineskog uvoza, jer su temeljeni isključivo na procjenama u vezi s uvozom trgovačkih društava koja surađuju, zbog čega se ne mogu smatrati točnima. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(51)
Međutim, nekoliko uvoznika dostavilo je podatke u vezi sa svojim uvozom proizvoda koji nisu dotični proizvod pod istom oznakom KN tijekom razmatranog razdoblja. Ti podaci mogli su se uzeti u obzir, pa je obujam uvoza iz dotičnih zemalja u skladu s njima revidiran naniže.
Obujam uvoza iz Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
24 180
20 876
20 416
28 894
Indeks
100
86
84
119
Tajland
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
Dvije dotične zemlje
27 903
23 558
23 747
32 379
Indeks
100
84
85
116
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
(52)
Kao posljedica pitanja glede prodaje industrije Unije u Uniji navedenog u uvodnoj izjavi 41., tržišni udio dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja također je trebalo revidirati. Tržišni udio dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja povećao se za 15,6 postotnih bodova s 33,1 % na 48,7 % tijekom razmatranog razdoblja. Do tog je rasta tržišnog udjela uglavnom došlo između 2010. i RIP-a, tijekom razdoblja oporavka potražnje.
Tržišni udio Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indeks
100
120
117
151
Tajland
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indeks
100
100
124
119
Dvije dotične zemlje
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indeks
100
117
118
147
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
(53)
Jedna zainteresirana stranka zahtijevala je objavu podataka o ukupnoj prodajnoj cijeni po vrsti proizvoda za industriju Unije. Međutim, s obzirom na to da se uzorak proizvođača iz Unije sastojao od samo dviju skupina proizvođača, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 111. Privremene uredbe, iz razloga povjerljivosti nije bilo moguće objaviti stvarne ukupne podatke. Taj je razlog primjenjiv i na objavu cijene ukupne prodaje po vrsti proizvoda.
(54)
Zainteresirane stranke tvrdile su da uvoz iz dotičnih zemalja ulazi u Uniju na drugoj razini trgovine od robe koju prodaju proizvođači iz Unije. Naime, potvrđeno je da je to točno, i da industrija Unije i uvoznici uglavnom dijele značajan broj potrošača. Ta se tvrdnja stoga mogla prihvatiti, i razlika je uzeta u obzir u obliku prilagodbe za razinu trgovine.
(55)
Kao posljedica toga, marže sniženja cijena navedene u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe revidirane su naniže. Unatoč tome, utvrđene marže sniženja cijena uglavnom su i dalje bile značajne pri 25 % do 45 %, a jedina iznimka bio je jedan tajlandski izvoznik za kojeg je utvrđena marža sniženja cijena od oko 10 %.
(56)
U izostanku drugih tvrdnji i komentara, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 108. do 109. Privremene uredbe.
3. Stanje industrije Unije
(57)
U nedostatku bilo kakvih tvrdnji ili komentara, potvrđuje se uvodna izjava 111. Privremene uredbe.
5.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(58)
U nedostatku komentara o proizvodnji, proizvodnim kapacitetima i iskorištenosti kapaciteta, potvrđuju se uvodne izjave 112. do 114. Privremene uredbe.
5.2 Zalihe
(59)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu zaliha, potvrđuje se uvodna izjava 115. Privremene uredbe.
5.3 Obujam prodaje i tržišni udio
(60)
S obzirom na pitanje navedeno gore u uvodnoj izjavi 41., trebalo je revidirati i obujam proizvodnje i tržišni udio industrije Unije. Obujam prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije značajno se smanjio za 36 % između 2008. i 2009. zbog smanjene potražnje. Međutim, nakon 2009., potražnja u Uniji povećala se za otprilike 6 000 tona, kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 42., ali prodaja u Uniji smanjila se za dodatnih 5 postotnih bodova ili 2 440 tona do kraja razmatranog razdoblja.
Obujam prodaje u Uniji (u tonama)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja u Uniji
48 823
31 069
30 466
28 629
Indeks
100
64
62
59
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku, pritužba.
(61)
Tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju se stalno smanjivao te se smanjio za 26 % ili 14,8 postotnih bodova, dok se tržišni udio dampinškog uvoza u istom razdoblju povećao za 15,6 postotnih bodova, kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 52.
Tržišni udio Unije
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Tržišni udio
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indeks
100
88
87
74
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
(62)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da bi, kad bi se uzimao u obzir strani tržišni segment u Ujedinjenoj Kraljevini, industrija Unije imala veći tržišni udio, a tržišni udio kineskog uvoza bio bi manji na tom segmentu tržišta Unije.
(63)
Lako je moguće da industrija Unije ima veći tržišni udio na određenom tržišnom segmentu u nekoj državi članici. Naime, uobičajeno je da različiti gospodarski subjekti imaju drukčije tržišne udjele na različitim tržišnim segmentima svih država članica. Međutim, trenutačna analiza štete pokriva tržište Unije kao cjelinu. U tom pogledu, potvrđeno je da se tržišni udio industrije Unije značajno smanjio, kako je objašnjeno gore.
6. Zaključak o šteti
(64)
U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 118. do 133. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. UZROČNOST
1. Učinak ostalih čimbenika
1.1 Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(65)
Kao posljedica pitanja glede prodaje industrije Unije u Uniji navedenoga gore u uvodnoj izjavi 41., tržišni udio dampinškog uvoza iz ostalih trećih zemalja također je trebalo revidirati. Za ostale treće zemlje postojao je ograničeni uvoz tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ukupni tržišni udio uvoza iz zemalja koje nisu dvije dotične zemlje smanjio se za 0,8 postotnog boda s 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Sljedeći najveći izvori uvoza tijekom RIP-a bili su Brazil, Indonezija i Turska koji su imali tržišne udjele između 1,3 % i 1,5 %, i tržišni udio svih tih zemalja bio je stabilan ili se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja.
Tržišni udio uvoza
2008.
2009.
2010.
RIP
Brazil
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonezija
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turska
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostale zemlje
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Ukupno
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indeks
100
114
118
92
Izvor:
Eurostat.
(67)
Zbog ograničenog obujma i stabilnog trenda, može se zaključiti da uvoz iz trećih zemalja koje nisu dotične zemlje nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
1.2 Razvoj potrošnje u Uniji
(68)
Zainteresirane stranke tvrdile su da je potrošnja u Uniji imala negativan razvoj zbog porasta zamjenskih proizvoda proizvedenih od materijala koji nisu temperirano lijevano željezo, poput plastike, nehrđajućeg čelika, ugljičnog čelika i bakra, kao i zbog novih tehnologija povezivanja. Posljedično, neki proizvođači iz Unije proširili su svoje palete proizvoda, koje sada uključuju i neke od tih zamjenskih proizvoda.
(69)
U tom se pogledu napominje da su učinci zamjene razmotreni u uvodnoj izjavi 146. Privremene uredbe. Ti učinci zamjene imali su negativan utjecaj na potrošnju u Uniji, što je kao posljedica utjecalo na proizvodnju i obujam prodaje proizvođača iz Unije.
(70)
Međutim, kao što je već navedeno u privremenoj Uredbi, štetni učinak smanjene potrošnje u Uniji dodatno je pojačalo stabilno povećanje dampinškog uvoza koji je dobio 15,6 postotnih bodova tržišnog udjela na sve manjem tržištu. Kao što je navedeno gore u uvodnoj izjavi 60., potražnja u Uniji povećala se za otprilike 6 000 tona između 2009. i RIP-a, ali prodaja industrije Unije smanjila se za dodatnih 2 440 tona do kraja razmatranog razdoblja na tržištu koje se oporavljalo.
(71)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da negativan razvoj potrošnje u Uniji ne prekida uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
1.3 Smanjenje kapaciteta proizvodnje koje nije posljedica dampinškog uvoza
(72)
Zainteresirane stranke tvrdile su da je za smanjenje u proizvodnom kapacitetu Unije navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe odgovoran prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije između 2008. i 2009. zbog gospodarske krize. To smanjenje se zato navodno ne može pripisati uvozu iz dotičnih zemalja.
(73)
U tom pogledu naglašava se da je, kao što je već spomenuto u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, glavni razlog za smanjenje proizvodnog kapaciteta bio prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije.
(74)
Međutim, prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije ne može se smatrati samo posljedicom smanjene potražnje. Tijekom razmatranog razdoblja, tržište Unije koje se smanjivalo kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 42. bilo je izloženo sve većem uvozu iz dotičnih zemalja, koji je dobio 15,6 postotnih bodova tržišnog udjela kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 52. Stoga je jasno da prekidu proizvodnje triju proizvođača iz Unije i time smanjenju proizvodnog kapaciteta industrije Unije nije doprinijela samo smanjena potražnja. Postoji jasna veza i između smanjenja proizvodnog kapaciteta Unije i povećanja tržišnog udjela dampinškog uvoza.
1.4 Uvoz dotičnog proizvoda koji su vršili proizvođači iz Unije
(75)
Zainteresirane stranke tvrdile su da su si proizvođači iz Unije sami nanijeli štetu koju su pretrpjeli, s obzirom na to da su navodno uvozili značajne količine dotičnog proizvoda. Nalazi ispitnog postupka ne podupiru tu tvrdnju. Podaci koje su dostavili i proizvođači iz Unije i izvoznici koji surađuju pokazali su za svaku od skupina proizvođača iz Unije u uzorku da je taj uvoz bio neznatan u usporedbi s njihovom ukupnom proizvodnjom i prodajom robe koju su same proizvele, kako je već navedeno gore u uvodnoj izjavi 37. S obzirom na neznačajnost obujma dotičnog proizvoda koji je uvozila industrija Unije, zaključeno je da taj uvoz nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Posljedično, zahtjev je odbačen.
1.5 Korištenje 2008. kao početne godine
(76)
Zainteresirane stranke tvrdile su da se opadajući trend industrije EU-a u velikoj mjeri temelji na korištenju 2008. kao referentne točke za razmatrano razdoblje. Navodno je 2008. bila posebno dobra godina za industriju Unije. Međutim, podaci iz pritužbe navode da je stanje industrije EU-a 2007. bilo slično stanju iz 2008. ili bolje. Stoga se zaključuje da nalaz o šteti ne ovisi o korištenju 2008. kao početne godine.
2. Zaključak o uzročnosti
(77)
U svjetlu gore navedenog te u izostanku drugih tvrdnji ili komentara, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 134. do 153. Privremene uredbe.
(78)
Zaključno, potvrđuje se da je materijalna šteta industrije Unije, koja obuhvaća smanjenje profitabilnosti, obujma proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje i tržišnog udjela posljedica dotičnog dampinškog uvoza. Naime, učinak smanjene potražnje na negativan razvoj industrije Unije u smislu proizvodnog kapaciteta, proizvodnje i prodaje bio je ograničen.
(79)
S obzirom na gore opisanu analizu, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, potvrđuje se da ti ostali čimbenici ne mijenjaju činjenicu da se ocijenjena šteta mora pripisati dampinškom uvozu.
G. INTERES UNIJE
(80)
U izostanku bilo kakvih komentara potvrđuju se uvodne izjave 154. do 164. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
H. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(81)
Razine uklanjanja štete prilagođene su tako da se uzme u obzir prilagodba za razinu trgovine izvršena u izračunu sniženja cijena kako je određeno gore u uvodnim izjavama 54. i 55. U izostanku drugih posebnih komentara potvrđuju se uvodne izjave od 165. do 170. Privremene uredbe.
2. Konačne mjere
(82)
S obzirom na zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe, smatra se da treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda na razini najnižih utvrđenih marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe, koja je u svim slučajevima osim u jednom marža štete.
(83)
S obzirom na visoku razinu suradnje kineskih i tajlandskih proizvođača izvoznika, pristojba za sva ostala trgovačka društva za obje zemlje postavljena je na razinu najviše pristojbe koja se uvodi za trgovačka društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku iz predmetne zemlje. Pristojba za „sva ostala trgovačka društva” primijenit će se na ona trgovačka društva koja nisu surađivala s ispitnim postupkom i na trgovačka društva koja tijekom RIP-a nisu izvozila dotični proizvod u Uniju.
(84)
Za kineska trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu u uzorku navedena u Prilogu ovoj Uredbi, stopa privremene pristojbe određuje se na razini ponderiranog prosjeka stopa trgovačkih društava u uzorku.
(85)
Stope konačnih antidampinških pristojba iznose kako slijedi:
Narodna Republika Kina
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Stopa pristojbe (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd
24,6
89,4
24,6
Ostala trgovačka društva koja surađuju
41,1
86,3
41,1
Sva ostala trgovačka društva
57,8
Tajland
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Stopa pristojbe (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Sva ostala trgovačka društva
15,5
(86)
Stope antidampinških pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne može ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(87)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (5). sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(88)
U pogledu NRK-a, kako bi se osigurao jednaki tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe, jer se taj članak ne primjenjuje gdje se koristio odabir uzoraka.
(89)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora.
(90)
S obzirom na to da nakon konačne objave nisu izneseni nikakvi novi argumenti koji bi utjecali na ishod procjene ovog slučaja, nije opravdano mijenjati gore navedene nalaze.
I. OBVEZA
(91)
Jedan tajlandski proizvođač izvoznik koji surađuje ponudio je preuzimanje obveze u vezi s cijenom u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe. Međutim, dotični proizvod postoji u velikom broju vrsta proizvoda (taj proizvođač izvoznik prijavio je prodaju više od 900 vrsta proizvoda u EU), čije se cijene značajno razlikuju (do 200 % u okviru najčešće prodavanih vrsta, ali neke rjeđe prodavane vrste mogu biti i do 10 puta skuplje od ostalih), zbog čeg postoji veliki rizik od unakrsne naknade. Dodatno, te vrste proizvoda mogu se razviti u izvedbi i završnoj obradi. Stoga se proizvod smatra neprikladnim za preuzimanje obveza u vezi cijene. Također, Komisija je tijekom posljednjih godina dosljedno odbijala preuzimanje obveze u slučajevima kada je postojalo toliko različitih vrsta dotičnog proizvoda. Posljedično, ponuda za preuzimanje obveze odbačena je.
J. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(92)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se da bi trebalo konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom. Kada su konačne pristojbe više od privremenih pristojba, trebalo bi konačno naplatiti samo iznose osigurane na razini privremenih pristojba, i osloboditi iznose osigurane više od konačne stope antidampinških pristojba.
(93)
Budući da su tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružni spojni ormarići s navojima od temperiranog željeza bez poklopca isključena iz opsega proizvoda (vidjeti gornje uvodne izjave 8. i 11.), trebalo bi otpustiti iznose privremeno osigurane na uvoz tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružnih spojnih ormarića s navojima od temperiranog željeza bez poklopca.
K. PREKID ISPITNOG POSTUPKA U POGLEDU INDONEZIJE
(94)
Kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 43., može se smatrati da obujam dampinškog uvoza iz Indonezije ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije. Posljedično, smatra se da nisu potrebne zaštitne mjere i da bi trebalo prekinuti postupak u pogledu Indonezije.
(95)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti prekid postupka i nisu primljeni nikakvi prigovori,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajlanda.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe (%)
Dodatna oznaka TARIC
NRK
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd - Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd - Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Sva ostala trgovačka društva
57,8
B999
Tajland
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Sva ostala trgovačka društva
15,5
B999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 1071/2012 na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda. Oslobađaju se osigurani iznosi koji premašuju stope konačnih antidampinških pristojbi.
2. Oslobađaju se iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 1071/2012 na uvoz tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružnih spojnih ormarića s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda.
Članak 3.
Ako bilo koji novi proizvođač izvoznik iz NRK-a Komisiji dostavi dostatne dokaze da:
-
nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. siječnja do 31. prosinca 2011.),
-
nije povezan ni s jednim od izvoznika ili proizvođača u NRK-u koji podliježu mjerama uvedenim ovom Uredbom,
-
je uistinu u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili da je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju,
Članak 1. stavak 2. može se izmijeniti tako da se trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 41,1 % doda taj novi proizvođač izvoznik.
Članak 4.
Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 podrijetlom iz Indonezije.
Članak 5.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2013.