NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 526/2013
ze dne 21. května 2013
o Agentuře Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) a o zrušení nařízení (ES) č. 460/2004
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Elektronické komunikace, infrastruktura a služby jsou jak přímo, tak nepřímo důležitými faktory hospodářského a sociálního rozvoje. Hrají důležitou roli pro společnost a samy o sobě se staly obecně rozšířenými podobně jako zařízení pro dodávku elektřiny a vody a představují také důležité faktory při zásobování elektřinou, vodou a poskytování dalších klíčových služeb. Komunikační sítě plní funkci sociálního a inovačního katalyzátoru, přičemž znásobují dopad technologií a formují chování spotřebitelů, modely podnikání, průmysl, jakož i občanství a politický život. Jejich narušení může způsobit značnou fyzickou újmu a sociální a hospodářské škody, což zdůrazňuje význam opatření ke zvýšení ochrany a odolnosti zaměřených na zajištění kontinuity klíčových služeb. Bezpečnost elektronických komunikací, infrastruktury a služeb, zejména jejich integrita, dostupnost a důvěrnost, je postavena před výzvy, které se neustále rozšiřují a které mimo jiné souvisí s jednotlivými složkami komunikační infrastruktury a softwarem řídicím tyto složky, s infrastrukturou obecně a se službami poskytovanými prostřednictvím této infrastruktury. Obavy společnosti vzrůstají v neposlední řadě kvůli možným problémům z důvodu složitosti systému, poruch, systémových nedostatků, nehod, chyb a útoků, které mohou mít důsledky pro elektronickou a fyzickou infrastrukturu zajišťující služby důležité pro blahobyt evropských občanů.
(2)
Oblast hrozeb se neustále mění a bezpečnostní události mohou podlomit důvěru uživatelů v technologie, sítě a služby, a tím ovlivnit jejich schopnost plně využívat potenciálu vnitřního trhu a rozšířeného využívání informačních a komunikačních technologií (IKT).
(3)
Pravidelné posuzování stavu bezpečnosti sítí a informací v Unii na základě spolehlivých údajů Unie, ale i systematických předpovědí budoucího vývoje, výzev a hrozeb, a to jak na unijní, tak na celosvětové úrovni, je proto důležité pro tvůrce politik, odvětví a uživatele.
(4)
Rozhodnutím 2004/97/ES, Euratom (3), přijatém na zasedání Evropské rady dne 13. prosince 2003, zástupci členských států rozhodli, že Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA), která byla zřízena na základě návrhu Komise, bude mít sídlo v Řecku ve městě, které určí řecká vláda. Na základě tohoto rozhodnutí řecká vláda určila, že ENISA bude mít své sídlo v Heraklionu na Krétě.
(5)
Dne 1.dubna 2005 byla mezi agenturou a hostitelským členským státem uzavřena dohoda o sídle.
(6)
Hostitelský členský stát agentury by měl zajistit co nejlepší podmínky pro bezproblémové a účinné fungování agentury. V zájmu zajištění řádného a účinného plnění úkolů agentury, přijímání a udržení si zaměstnanců a v zájmu zvýšení účinnosti v oblasti vytváření sítí je naprosto nezbytné, aby bylo sídlo agentury vhodně umístěno, přičemž by mimo jiné mělo být zajištěno odpovídající dopravní spojení a zařízení pro manžely/manželky a děti zaměstnanců agentury. Nezbytná opatření by měla být stanovena v dohodě mezi agenturou a daným hostitelským členským státem uzavřené poté, co bude schválena správní rady agentury.
(7)
S cílem zlepšit svou provozní účinnost agentura zřídila pobočku v metropolitní oblasti Atén, jež by měla být spravována se souhlasem a za podpory hostitelského členského státu a v níž by měli pracovat provozní zaměstnanci agentury. Zaměstnanci administrativního úseku agentury (včetně výkonného ředitele) a zaměstnanci finančního oddělení, oddělení sekundárního výzkumu a analýz, oddělení pro správu informačních technologií a zařízení, oddělení pro lidské zdroje, oddělení pro odborné vzdělávání a oddělení pro komunikaci a veřejné záležitosti by měli mít svá pracoviště v Heraklionu.
(8)
Agentura má právo rozhodovat o svých organizačních záležitostech v zájmu zajištění řádného a účinného plnění svých úkolů, přičemž má dodržovat ustanovení o svém sídle a o pobočce v Aténách uvedená v tomto nařízení. S cílem zajistit vykonávání úkolů, v jejichž rámci je nezbytné spolupracovat s klíčovými zúčastněnými stranami, jako jsou orgány Unie, by agentura měla zejména přijmout potřebná praktická opatření zvyšující operační účinnost v této oblasti.
(9)
Evropský parlament a Rada přijaly v roce 2004 nařízení (ES) č. 460/2004 (4) o zřízení agentury ENISA za účelem přispět k cílům zajištění vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii a vytvoření kultury bezpečnosti sítí a informací v zájmu občanů, spotřebitelů, podniků a veřejné správy. V roce 2008 přijaly Evropský parlament a Rada nařízení (ES) č. 1007/2008 (5), kterým byl mandát agentury prodloužen do března 2012. Nařízení (ES) č. 580/2011 (6) prodlužuje mandát agentury do 13. září 2013.
(10)
Agentura by měla být nástupcem agentury ENISA zřízené nařízením (ES) č. 460/2004. Podle rozhodnutí zástupců členských států přijatého na zasedání Evropské rady dne 13. prosince 2003 by měl hostitelský členský stát udržovat a dále rozvíjet současná praktická ujednání, aby zajistil bezproblémový a účelný provoz agentury, včetně její pobočky se sídlem v Aténách, a usnadnil přijímání vysoce kvalifikovaných zaměstnanců a jejich udržení.
(11)
Od vytvoření agentury ENISA se úkoly v bezpečnosti sítí a informací změnily spolu s technologií, vývojem trhu a sociálně ekonomickým vývojem a byly předmětem dalšího zvažování a diskuse. Unie v reakci na měnící se úkoly aktualizovala své priority pro politiku bezpečnosti sítí a informací. Cílem tohoto nařízení je posílit agenturu, aby úspěšně přispívala k úsilí orgánů Unie a členských států o rozvoj evropské kapacity pro zvládnutí úkolů týkajících se bezpečnosti sítí a informací.
(12)
Opatření vnitřního trhu v oblasti bezpečnosti elektronických komunikací a obecněji v bezpečnosti sítí a informací si vyžadují různé formy technických a organizačních postupů orgánů Unie a členských států. Nestejnorodé uplatňování těchto požadavků může vést k neúčinným řešením a vytvářet překážky vnitřního trhu. Je tedy třeba vytvořit odborné středisko na úrovni Unie, které by poskytovalo pokyny, poradenství a pomoc v otázkách týkajících se bezpečnosti sítí a informací a které by bylo oporou orgánů Unie a členských států. Agentura může reagovat na tyto potřeby rozvojem a udržováním vysoké úrovně odborných znalostí a tím, že bude nápomocna orgánům Unie, členským státům a následně i podnikatelskému sektoru při dodržování právních a regulačních požadavků bezpečnosti sítí a informací a odhalování a řešení problémů v oblasti bezpečnosti sítí a informací, a bude tak přispívat k řádnému fungování vnitřního trhu.
(13)
Agentura by měla plnit úkoly, které jí byly uloženy právními akty Unie v oblasti elektronických komunikací, a celkově přispívat k vyšší úrovni bezpečnosti elektronických komunikací i ochrany soukromí a osobních údajů kromě jiného poskytováním odborných znalostí a poradenství, podporou výměny osvědčených postupů a předkládáním politických doporučení.
(14)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (7) požaduje, aby poskytovatelé veřejných elektronických komunikačních sítí nebo veřejně dostupných elektronických komunikačních služeb přijali příslušná opatření k zachování jejich integrity a bezpečnosti a stanoví vnitrostátním regulačním orgánům povinnost případně informovat mimo jiné agenturu o každém narušení bezpečnosti či ztrátě integrity, jež mají významný dopad na fungování sítí či služeb, a předkládat Komisi a agentuře výroční souhrnnou zprávu o obdržených oznámeních a přijatých opatřeních. Směrnice 2002/21/ES dále vyzývá agenturu, aby poskytováním stanovisek přispívala k harmonizaci příslušných technických a organizačních bezpečnostních opatření.
(15)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (8) stanoví pro poskytovatele veřejně dostupných elektronických komunikací povinnost, aby přijali vhodná technická a organizační opatření k zajištění bezpečnosti svých služeb, a stanoví také požadavek na zachování důvěrného charakteru sdělení a souvisejících provozních údajů. Pro poskytovatele služeb elektronických komunikací směrnice 2002/58/ES zavádí povinnost informovat o narušení osobních údajů a oznamovat je. Také požaduje, aby Komise s agenturou konzultovala veškerá technická prováděcí opatření, která mají být přijata, pokud jde o okolnosti nebo formát a postupy, jež se vztahují na povinnost informovat o narušení osobních údajů a oznamovat je. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (9) požaduje, aby členské státy stanovily, že osoby kontrolující osobní údaje musí přijmout vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělování nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů v síti, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování.
(16)
Agentura by měla přispívat k vysoké úrovni bezpečnosti sítí a informací a k lepší ochraně soukromí a osobních údajů a vytvářet a podporovat kulturu bezpečnosti sítí a informací v zájmu občanů, spotřebitelů, podniků a organizací veřejného sektoru v Unii, a napomáhat tak řádnému fungování vnitřního trhu. K dosažení tohoto cíle by agentuře měly být přiděleny nezbytné rozpočtové prostředky.
(17)
Vzhledem ke stále většímu významu elektronických sítí a komunikací, které nyní představují páteř evropského hospodářství, a stávající velikosti digitálního hospodářství by mělo dojít k navýšení finančních a lidských zdrojů vyčleněných pro agenturu tak, aby odpovídaly její posílené úloze a úkolům a jejímu klíčovému postavení při obraně evropského digitálního ekosystému.
(18)
Agentura by měla působit jako referenční bod a působit spolehlivě a důvěryhodně díky své nezávislosti, kvalitě poradenství, které poskytuje, a informacím, které šíří, transparentnosti svých postupů a metodám práce a náležité péči při plnění svých úkolů. Agentura by měla navázat na vnitrostátní úsilí a úsilí Unie a plnit své úkoly v plné spolupráci s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy a měla by být otevřena kontaktům s průmyslem a ostatními zúčastněnými stranami. Agentura by kromě toho měla vycházet ze vstupů soukromého sektoru a spolupráce s ním, což hraje významnou úlohu při zajišťování elektronických komunikací, infrastruktur a služeb.
(19)
V souboru úkolů by mělo být uvedeno, jak má agentura plnit své cíle a současně zajistit flexibilitu svých činností. Úkoly plněné agenturou by měly zahrnovat sběr příslušných informací a údajů potřebných k uskutečnění analýz rizik pro bezpečnost a odolnost elektronických komunikací, infrastruktury a služeb a k posouzení stavu bezpečnosti sítí a informací v Unii ve spolupráci s členskými státy, Komisí a případně s příslušnými zúčastněnými stranami. Agentura by měla zajistit koordinaci a spolupráci s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy a zvýšit spolupráci mezi zúčastněnými stranami v Evropě, a to zejména tím, že do svých činností zapojí příslušné vnitrostátní orgány a orgány Unie a špičkové odborníky soukromého sektoru v příslušných oblastech, zejména provozovatele sítí a poskytovatele služeb elektronických komunikací, výrobce vybavení sítí a prodejce softwaru, přičemž je nutno vzít v úvahu, že sítě a informační systémy jsou tvořeny spojením hardwaru, softwaru a služeb. Agentura by měla být nápomocna orgánům Unie a členským státům v dialogu s průmyslem při řešení bezpečnostních problémů hardwarových a softwarových produktů, a přispívat tím ke společnému přístupu k bezpečnosti sítí a informací.
(20)
Agentuře by měly být poskytnuty strategie v oblasti bezpečnosti sítí a informací, které zveřejnily orgány, instituce či jiné subjekty Unie nebo jednotlivé členské státy, aby měla k dispozici potřebné informace a zabránilo se zdvojování činností. Agentura by měla tyto strategie analyzovat a zajistit, aby byly předkládány ve formátu, který umožní jejich srovnání. Uvedené strategie a analýzy by měla v elektronické formě zpřístupnit veřejnosti.
(21)
Agentura by měla být Komisi nápomocna prostřednictvím poradenství, stanovisek a analýz ke všem záležitostem Unie souvisejícím s rozvojem politiky v oblasti bezpečnosti sítí a informací včetně ochrany kritické informační infrastruktury a odolnosti. Agentura by měla být rovněž nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a případně členským státům, které o to požádají, v jejich úsilí rozvíjet politiku a způsobilost bezpečnosti sítí a informací.
(22)
Agentura by měla plně zohlednit činnosti probíhající v oblasti výzkumu, vývoje a technologického hodnocení, zejména činnosti prováděné v rámci různých výzkumných iniciativ Unie, aby mohla orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a případně členským státům, které o to požádají, poskytovat poradenství ohledně potřeb výzkumu v oblasti bezpečnosti sítí a informací.
(23)
Agentura by měla být nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie, jakož i členským státům v jejich úsilí vytvářet a zvyšovat mezinárodní schopnost a připravenost předcházet problémům a incidentům v oblasti bezpečnosti sítí a informací, odhalovat je a reagovat na ně. Agentura by v tomto ohledu měla usnadňovat spolupráci mezi členskými státy navzájem a mezi Komisí a orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy. Agentura by za tímto účelem měla podporovat členské státy v jejich neustálém úsilí zvyšovat schopnost reakce a organizovat a provádět evropská a na žádost jednotlivých členských států vnitrostátní cvičení v oblasti kybernetické bezpečnosti.
(24)
K lepšímu pochopení úkolů v oblasti bezpečnosti sítí a informací je třeba, aby agentura analyzovala současná a nově se objevující rizika. Agentura by za tímto účelem měla ve spolupráci s členskými státy a případně statistickými orgány a dalšími subjekty shromáždit příslušné informace. Agentura by měla být rovněž nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a členským státům v jejich úsilí zaměřeném na sběr, analýzu a šíření údajů o bezpečnosti sítí a informací. Sběr příslušných statistických informací a údajů potřebných pro provádění analýz rizik pro bezpečnost a odolnost elektronických komunikací, infrastruktury a služeb by měl probíhat na základě informací poskytovaných členskými státy a na základě informovanosti agentury o infrastrukturách IKT orgánů Unie a v souladu s předpisy Unie a vnitrostátními předpisy v souladu s právem Unie. Agentura by na základě těchto informací měla udržovat povědomí o aktuálním stavu bezpečnosti sítí a informací a souvisejících tendencích v Unii v zájmu orgánů, institucí a jiných subjektů Unie a členských států.
(25)
Při plnění svých úkolů by agentura měla usnadňovat spolupráci mezi Unií a členskými státy v zájmu zlepšení informovanosti o stavu bezpečnosti sítí a informací v Unii.
(26)
Agentura by měla usnadňovat spolupráci mezi příslušnými nezávislými regulačními orgány členských států, zejména podporovat rozvoj, prosazování a výměnu osvědčených postupů a norem pro vzdělávací programy a programy na zvýšení informovanosti. Rozšířená výměna informací mezi členskými státy tato opatření usnadní. Agentura by měla přispívat ke zvyšování informovanosti jednotlivých uživatelů elektronických komunikací, infrastruktur a služeb, a to i tím, že bude nápomocna členským státům, které se rozhodly používat platformu pro informace ve veřejném zájmu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (10) k poskytování příslušných informací veřejného zájmu týkajících se bezpečnosti sítí a informací, a také tím, že bude nápomocna při vypracovávání těchto informací, které mají být součástí dodávky nových zařízení určených k použití ve veřejných komunikačních sítích. Agentura by měla rovněž podporovat spolupráci mezi zúčastněnými stranami na úrovni Unie, zčásti podporou sdílení informací, osvětových kampaní a vzdělávacích a školících programů.
(27)
Agentura by mimo jiné měla být nápomocna příslušným orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a členským státům při provádění veřejných vzdělávacích kampaní pro koncové uživatele, jejichž cílem je podporovat bezpečnější chování jednotlivců na internetu a zvyšovat informovanost o potenciálních hrozbách v kybernetickém světě, včetně počítačové kriminality jako phishingové útoky, botnety, finanční a bankovní podvody, jakož i podporovat základní nástroje ověřování a ochrany údajů.
(28)
Agentura by měla za účelem zajištění náležitého plnění svých cílů spolupracovat s příslušnými subjekty, včetně subjektů, které se zabývají počítačovou kriminalitou (například Europol) a ochranou soukromí, a vyměňovat si s nimi know-how a osvědčené postupy a poskytovat jim poradenství ohledně aspektů bezpečnosti sítí a informací, které by mohly mít dopad na jejich práci. Agentura by se měla snažit o dosažení součinnosti mezi úsilím těchto subjektů a jejím vlastním úsilím o prosazování vysoké bezpečnosti sítí a informací. Zástupcům vnitrostátních a unijních donucovacích orgánů a orgánů na ochranu soukromí by měla být umožněna účast ve stálé skupině zúčastněných stran. Při spolupráci s donucovacími orgány týkající se aspektů bezpečnosti sítí a informací, které by mohly mít dopad na jejich práci, by agentura měla respektovat stávající informační kanály a zavedené sítě.
(29)
Komise zahájila Evropské partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem pro odolnost jako flexibilní unijní platformu pro spolupráci v oblasti odolnosti infrastruktury IKT, v němž by agentura měla plnit úlohu zprostředkovatele a spojovat zúčastněné strany veřejného a soukromého sektoru za účelem posuzování priorit veřejné politiky, hospodářského a tržního rozměru úkolů a opatření pro odolnost IKT.
(30)
Agentura by za účelem podpory bezpečnosti sítí a informací a jejího zviditelnění měla usnadňovat spolupráci mezi příslušnými veřejnými orgány členských států, zejména prostřednictvím podpory rozvoje a výměny osvědčených postupů a programů na zlepšování informovanosti, ale i posílením jejich osvětových činností. Agentura by měla rovněž podporovat spolupráci mezi zúčastněnými stranami a orgány Unie, a to i podporou sdílení informací a činností za účelem zvyšování informovanosti.
(31)
Agentura by za účelem posílení vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii měla podporovat spolupráci a výměnu informací a osvědčených postupů mezi příslušnými organizacemi, například skupinami pro reakci na incidenty v oblasti počítačové bezpečnosti (CSIRT) a skupinami pro reakci na počítačové hrozby (CERT).
(32)
Základem infrastruktury Unie pro bezpečnost sítí a informací by měl být unijní systém řádně fungujících skupin CERT. Agentura by měla podporovat skupiny CERT v jednotlivých členských státech a skupinu CERT působící na úrovni Unie (EU CERT) při provozování sítě skupin CERT zahrnující také členy Evropské vládní skupiny CERT. S cílem napomáhat zajištění toho, aby každá ze skupin CERT měla dostatečně rozvinuté kapacity a aby tyto kapacity co nejvíce odpovídaly kapacitám nejvyspělejších skupin CERT, by agentura měla podporovat zavedení a fungování systému pro vzájemné hodnocení. Agentura by měla navíc prosazovat a podporovat spolupráci mezi příslušnými skupinami CERT v případě incidentů, útoků či poruch postihujících nebo potenciálně postihujících alespoň dvě spravované nebo chráněné sítě nebo infrastrukturu skupinami CERT.
(33)
Účinné politiky v oblasti bezpečnosti sítí a informací by měly být založeny na pečlivě vyvinutých metodách posuzování rizika ve veřejném i v soukromém sektoru. Metody a postupy posuzování rizika se používají na různých úrovních, aniž by existoval jednotný systém, který by zaručoval jejich účinné uplatňování. Podpora a rozvoj osvědčených postupů posuzování rizika a interoperabilních řešení řízení rizik u organizací veřejného a soukromého sektoru zvýší úroveň bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii. Agentura by měla za tímto účelem podporovat spolupráci mezi zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru na úrovni Unie a usnadňovat jejich úsilí zaměřené na vytvoření a převzetí evropských a mezinárodních standardů řízení rizik a měřitelné bezpečnosti elektronických produktů, systémů, sítí a služeb, které společně se softwarem tvoří sítě a informační systémy.
(34)
Agentura by měla sdílet zkušenosti a obecné informace s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, které se zabývají bezpečností sítí a informací, je-li to účelné a vhodné pro vykonávání jejích cílů a úkolů. Agentura by měla přispívat ke stanovení priorit výzkumu prováděného na úrovni Unie v oblastech odolnosti sítí a bezpečnosti sítí a informací a měla by tlumočit poznatky o potřebách průmyslu příslušným výzkumným institucím.
(35)
Agentura by měla vybízet členské státy a poskytovatele služeb, aby zvýšili své obecné standardy v oblasti bezpečnosti, a přiměli tak všechny uživatele internetu podniknout potřebné kroky k zajištění své vlastní bezpečnosti v oblasti počítačových sítí.
(36)
Otázky bezpečnosti sítí a informací jsou globálními tématy. Je nutná užší mezinárodní spolupráce pro zvýšení bezpečnostních standardů, včetně stanovení společných norem a kodexů chování, a zlepšení sdílení informací, jež podpoří pružnější mezinárodní spolupráci v reakci na problémy týkající se bezpečnosti sítí a informací, ale i společný globální přístup k nim. Agentura by za tímto účelem měla podporovat větší zapojení Unie a spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi tím, že případně poskytne nezbytné odborné znalosti a analýzy příslušným orgánům, institucím a jiným subjektům Unie.
(37)
Agentura by měla pracovat podle zásady subsidiarity, přičemž by měla zajistit odpovídající míru koordinace mezi členskými státy v otázkách týkajících se bezpečnosti sítí a informací, zvyšovat efektivnost vnitrostátních politik a zvyšovat tak jejich hodnotu, a podle zásady proporcionality, přičemž by neměla překročit rámec toho, co je nezbytné k dosažení cílů stanovených v tomto nařízení. Plnění úkolů agentury by mělo posilovat působnost následujících orgánů, ale nenarušovat ji, přičemž by nemělo předjímat, omezovat nebo se překrývat s pravomocemi a úkoly vnitrostátních regulačních orgánů podle směrnic týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací, jakož i Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (11) a Komunikačního výboru uvedeného ve směrnici 2002/21/ES, evropských normalizačních orgánů, vnitrostátních normalizačních orgánů a stálého výboru podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (12), předpisů pro služby informační společnosti a nezávislých dozorčích orgánů členských států, jak je stanoveno ve směrnici 95/46/ES.
(38)
Aby bylo dosaženo souladu se společným prohlášením a společným přístupem, na nichž se v červenci 2012 dohodla interinstitucionální pracovní skupina pro decentralizované agentury, je nezbytné stanovit určité zásady týkající se řízení agentury, přičemž účelem tohoto prohlášení a přístupu je zjednodušit činnost agentur a zlepšit jejich výkonnost.
(39)
Společné prohlášení a společný přístup by se případně měly odrazit také v pracovních programech agentury, hodnoceních agentury a postupech, které agentura používá pro podávání zpráv a v administrativě.
(40)
V zájmu řádného fungování agentury by Komise a členské státy měly zajistit, aby osoby, které mají být jmenovány členy správní rady, měly patřičnou odbornou kvalifikaci. Komise a členské státy by měly usilovat o omezení fluktuace svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita její činnosti.
(41)
Je zásadní, aby si agentura vybudovala a udržela pověst subjektu vyznačujícího se nestranností, integritou a vysokými odbornými standardy. Správní rada by proto měla přijmout komplexní pravidla pro prevenci a řešení konfliktu zájmů vztahující se na celou agenturu.
(42)
Vzhledem ke specifickým podmínkám, v nichž agentura pracuje, a náročným úkolům, před nimiž stojí, by její organizační struktura měla být zjednodušena a posílena, aby se zajistila její větší účinnost a účelnost. Z tohoto důvodu by mimo jiné měla být ustavena výkonná rada, která správní radě umožní se zaměřit na otázky strategického významu.
(43)
Správní rada by v souladu s pravidly přijatými podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (finanční nařízení) (13) měla jmenovat účetního.
(44)
Aby byla zajištěna efektivita agentury, měly by být členské státy a Komise zastoupeny ve správní radě, která by měla vymezit obecné směry činnosti agentury a zaručit, že bude své úkoly plnit v souladu s tímto nařízením. Správní radě by měly být svěřeny pravomoci potřebné pro sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, schvalování příslušných finančních předpisů, stanovení transparentních pracovních postupů pro přijímání rozhodnutí agentury, schvalování pracovního programu agentury, přijímání jejího jednacího řádu a vnitřních organizačních předpisů agentury, jmenování výkonného ředitele, rozhodování o prodloužení funkčního období výkonného ředitele v návaznosti na stanovisko, jež správní rada v této věci obdrží od Evropského parlamentu, a rozhodování o jeho odvolání. Správní rada by měla ustanovit výkonnou radu, která by jí byla nápomocna při plnění úkolů v administrativní a rozpočtové oblasti.
(45)
Řádné fungování agentury vyžaduje, aby byl její výkonný ředitel jmenován na základě projevených kvalit a doložených administrativních a řídicích schopností a rovněž odbornosti a zkušenosti v oblasti bezpečnosti sítí a informací a aby výkonný ředitel vykonával své povinnosti v organizaci vnitřního fungování agentury zcela nezávisle. Výkonný ředitel by měl za tímto účelem po předchozích konzultacích s Komisí zpracovat návrh pracovního programu agentury a učinit veškeré kroky nezbytné k zajištění jeho řádného plnění. Výkonný ředitel by měl vypracovávat výroční zprávy, které se předloží správní radě, a návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a měl by plnit rozpočet.
(46)
Výkonný ředitel by měl mít možnost sestavovat ad hoc pracovní skupiny, které by se věnovaly konkrétním otázkám, zejména vědecké, technické nebo právní či socioekonomické povahy. Při vytváření ad hoc pracovních skupin by výkonný ředitel měl usilovat o vstup a využití příslušných vnějších odborných znalostí nezbytných k tomu, aby byla agentura schopna získat aktuální dostupné informace o úkolech bezpečnosti souvisejících s rozvojem informační společnosti. Výkonný ředitel by měl zajistit, aby byli členové ad hoc pracovní skupiny vybráni na základě vysokých standardů odborných znalostí a se zřetelem k rovnovážnému zastoupení, přičemž by v těchto skupinách byli případně podle odborné příslušnosti zahrnuti zástupci veřejné správy členských států, orgánů Unie a soukromého sektoru, včetně průmyslu, uživatelů a vědeckých odborníků v oblasti bezpečnosti sítí a informací. Výkonný ředitel by měl, je-li to vhodné, případ od případu přizvat jednotlivé odborníky uznané jako odborně způsobilé v příslušné oblasti k účasti na jednáních pracovních skupin. Jejich výdaje by měla hradit agentura v souladu se svými vnitřními organizačními předpisy a předpisy přijatými podle finančního nařízení.
(47)
Pro pravidelný dialog se soukromým sektorem, organizacemi spotřebitelů a ostatními dotčenými zúčastněnými stranami by agentura měla mít stálou skupinu zúčastněných stran. Stálá skupina zúčastněných stran ustavená správní radou na návrh výkonného ředitele by se měla věnovat otázkám, které mají význam pro zúčastněné strany, a měla by je předkládat agentuře. Výkonný ředitel by měl k jednání skupiny přizvat zástupce Evropského parlamentu a jiných příslušných orgánů, je-li to vhodné a přiměřené vzhledem k pořadu jednání.
(48)
Vzhledem k tomu, že jsou zúčastněné strany dostatečně zastoupeny ve stále skupině zúčastněných stran, s níž jsou vedeny konzultace zejména ohledně návrhu pracovního programu, není již nutné, aby byly zúčastněné strany zastoupeny ve správní radě.
(49)
Agentura by měla uplatňovat odpovídající ustanovení práva Unie týkající se přístupu veřejnosti k dokumentům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14). Na informace zpracovávané agenturou pro účely jejího vnitřního fungování, jakož i na informace zpracovávané při plnění jejích úkolů by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (15).
(50)
Agentura by měla zejména dodržovat předpisy vztahující se na orgány a instituce Unie a rovněž vnitrostátní předpisy o nakládání s citlivými dokumenty.
(51)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury a bylo jí umožněno vykonávat další nové úkoly, včetně nečekaných naléhavých úkolů, měla by agentura mít k dispozici dostatečný a samostatný rozpočet, který je rozhodující měrou financován z příspěvků Unie a z příspěvků třetích zemí podílejících se na práci agentury. Většina zaměstnanců agentury by se měla přímo podílet na operativním plnění mandátu agentury. Hostitelský nebo jakýkoli jiný členský stát by měl mít možnost poskytnout dobrovolné příspěvky k příjmům agentury. Všechny subvence ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by měly podléhat rozpočtovému procesu Unie. Účetní dvůr by měl navíc provádět audit účetnictví agentury s cílem zajistit transparentnost a odpovědnost.
(52)
Vzhledem k neustále se měnícím hrozbám a k vývoji, k němuž dochází v rámci politiky Unie v oblasti bezpečnosti sítí a informací, a s cílem dosáhnout souladu s víceletým finančním rámcem by délka mandátu agentury měla být stanovena na časově omezenou dobu sedmi let s možností jejího prodloužení.
(53)
Činnosti agentury by měly být hodnoceny nezávisle. Při hodnocení by se mělo přihlížet k tomu, jaké účinnosti agentura dosahuje při plnění svých cílů, k jejím pracovním postupům a významu úkolů, které plní, aby bylo možné stanovit, zda jsou cíle agentury stále aktuální, a na základě toho rozhodnout, zda a na jakou dobu by její mandát měl být prodloužen.
(54)
Pokud na konci mandátu agentury Komise nepředloží návrh na jeho prodloužení, měly by agentura a Komise přijmout příslušná opatření zaměřená především na otázky související s pracovními smlouvami zaměstnanců a s rozpočtem.
(55)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací za účelem zajištění vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii, zvýšení informovanosti a vytvoření a prosazování kultury bezpečnosti sítí a informací ve společnosti v zájmu občanů, spotřebitelů, podniků a organizací veřejného sektoru v Unii a tím i pro zajištění vytváření a řádného fungování vnitřního trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak stanoví článek 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(56)
Nařízení (ES) č. 460/2004 by mělo být zrušeno.
(57)
Evropský inspektor pro ochranu údajův byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 a přijal své stanovisko dne 20. prosince 2010 (16),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
ODDÍL 1
OBLAST PŮSOBNOSTI, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA, dále jen „agentura“), aby plnila úkoly jí svěřené za účelem zajištění vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii, zvýšení informovanosti a vytvoření a prosazování kultury bezpečnosti sítí a informací ve společnosti v zájmu občanů, spotřebitelů, podniků a organizací veřejného sektoru v Unii, a tím i pro zajištění vytváření a řádného fungování vnitřního trhu.
2. Úkoly a cíli agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států týkající se bezpečnosti sítí a informací a v žádném případě činnosti týkající se veřejné bezpečnosti, obrany, národní bezpečnosti (včetně hospodářského blahobytu státu, pokud se otázky vztahují na problematiku národní bezpečnosti) ani činnosti státu v oblastech trestního práva.
3. Pro účely tohoto nařízení se „bezpečností sítí a informací“ rozumí schopnost sítě nebo informačního systému odolávat na určitém stupni spolehlivosti náhodným událostem či neoprávněným nebo svévolným zásahům, které narušují dostupnost, pravost, integritu a důvěrnost ukládaných nebo předávaných údajů, a související služby poskytované nebo přístupné prostřednictvím těchto sítí a systémů.
Článek 2
Cíle
1. Agentura rozvíjí a udržuje vysokou úroveň odborných znalostí.
2. Agentura je nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie při rozvíjení nezbytných politik v oblasti bezpečnosti sítí a informací.
3. Agentura je nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a členským státům při provádění politik, které jsou nezbytné k plnění právních a regulačních požadavků na bezpečnost sítí a informací podle stávajících i budoucích právních aktů Unie, a přispívá tím k řádnému fungování vnitřního trhu.
4. Agentura je nápomocna Unii a členským státům při zvyšování a posilování jejich schopnosti a připravenosti předcházet problémům a incidentům v oblasti bezpečnosti sítí a informací, odhalovat je a reagovat na ně.
5. Agentura využívá svých odborných znalostí k tomu, aby podněcovala širokou spolupráci subjektů z veřejného a soukromého sektoru.
Článek 3
Úkoly
1. Agentura s ohledem na cíl stanovený v článku 1 a v zájmu dosažení cílů uvedených v článku 2 při současném dodržování čl. 1 odst. 2 plní tyto úkoly:
a)
podporuje rozvoj politiky a práva Unie tím, že:
i)
je nápomocna a poskytuje poradenství ve všech záležitostech týkajících se politiky a práva Unie v oblasti bezpečnosti sítí a informací,
ii)
vykonává přípravné práce a poskytuje poradenství a analýzy při vytváření a novelizaci politiky a práva Unie v oblasti bezpečnosti sítí a informací,
iii)
provádí analýzy veřejně dostupných strategií pro bezpečnost sítí a informací a podporuje jejich zveřejňování;
b)
podporuje rozvíjení schopností tím, že:
i)
pomáhá členským státům na jejich žádost v úsilí rozvíjet a zdokonalovat prevenci, odhalování a analýzu problémů a incidentů v oblasti bezpečnosti sítí a informací a schopnost na ně reagovat, a poskytuje jim nezbytné znalosti,
ii)
podporuje a usnadňuje dobrovolnou spolupráci mezi členskými státy a mezi orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy při jejich úsilí předcházet problémům a incidentům v oblasti bezpečnosti sítí a informací, odhalovat je a reagovat na ně, pokud mají dopad přesahující hranice států,
iii)
je nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie v jejich úsilí rozvíjet schopnosti prevence, odhalování a analýzy problémů a incidentů v oblasti bezpečnosti sítí a informací, zejména tím, že pro ně zajišťuje fungování skupiny pro reakci na počítačové hrozby (CERT),
iv)
podporuje zvyšování úrovně schopností skupin CERT působících na vnitrostátní/vládní úrovni a na úrovni Unie, a to i prosazováním dialogu a výměny informací, přičemž cílem je zajistit, aby se s ohledem na aktuální stav každá skupina CERT vyznačovala společným souborem minimálních schopností a pracovala v souladu s osvědčenými postupy,
v)
podporuje přípravu a pořádání cvičení zaměřených na bezpečnost sítí a informací v Unii a členským státům na jejich žádost poskytuje poradenství ohledně cvičení na vnitrostátní úrovni,
vi)
je nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a členským státům v jejich úsilí zaměřeném na sběr a analýzu příslušných údajů v oblasti bezpečnosti sítí a informací a na jejich šíření probíhajícím v souladu s bezpečnostními požadavky členských států; na základě informací poskytnutých orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy v souladu s ustanoveními práva Unie a vnitrostátními právními předpisy v souladu s právem Unie udržuje rovněž povědomí orgánů, institucí a jiných subjektů Unie, jakož i členských států o aktuálním stavu, pokud jde o bezpečnost sítí a informací v Unii v jejich zájmu,
vii)
podporuje rozvíjení mechanismu včasného varování Unie, který doplňuje mechanismy jednotlivých členských států,
viii)
nabízí odbornou přípravu v oblasti bezpečnosti sítí a informací příslušným veřejným orgánům, a to případně ve spolupráci se zúčastněnými stranami;
c)
podporuje dobrovolnou spolupráci mezi příslušnými veřejnými orgány a mezi zúčastněnými stranami soukromého a veřejného sektoru, včetně vysokých škol a výzkumných středisek v Unii, a podporuje zvyšování informovanosti, a to mimo jiné tím, že:
i)
prosazuje spolupráci mezi vnitrostátními a vládními skupinami CERT nebo skupinami pro reakci na incidenty v oblasti počítačové bezpečnosti (CSIRT), včetně skupiny CERT pro orgány, instituce a jiné subjekty Unie,
ii)
prosazuje rozvíjení a sdílení osvědčených postupů s cílem dosáhnout vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací,
iii)
usnadňuje dialog a úsilí zaměřené na rozvíjení a výměnu osvědčených postupů,
iv)
prosazuje osvědčené postupy, pokud jde o sdílení informací a zvyšování informovanosti,
v)
podporuje orgány, instituce a jiné subjekty Unie a členské státy, pokud o to požádají, při organizování akcí zaměřených na zvyšování informovanosti, a to i na úrovni jednotlivých uživatelů, ale i jinou osvětovou činnost za účelem posílení bezpečnosti sítí a informací a zlepšení její viditelnosti poskytováním osvědčených postupů a pokynů;
d)
podporuje vývoj a výzkum a normalizaci tím, že:
i)
usnadňuje stanovení a zavádění evropských a mezinárodních norem pro řízení rizik a pro bezpečnost elektronických produktů, sítí a služeb,
ii)
poskytuje Unii a členským státům poradenství ohledně potřeb výzkumu v oblasti bezpečnosti sítí a informací s cílem umožnit účinnou reakci na současná a nově vznikající rizika a hrozby pro bezpečnost sítí a informací, a to i pokud jde o nové a nově vznikající informační a komunikační technologie, a účinně využívat technologie pro prevenci rizika;
e)
spolupracuje s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, včetně těch, které se zabývají počítačovou kriminalitou a ochranou soukromí a osobních údajů, s cílem řešit otázky společného zájmu, a to i prostřednictvím:
i)
výměny know-how a osvědčených postupů,
ii)
poskytování poradenství ve věcech týkajících se relevantních aspektů bezpečnosti sítí a informací v zájmu vytvoření synergií.
f)
přispívá k úsilí Unie zaměřenému na spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v zájmu prosazení mezinárodní spolupráce v oblasti bezpečnosti sítí a informací, a to i tím, že:
i)
se případně angažuje jako pozorovatel a organizátor mezinárodních cvičení, provádí analýzu jejich výsledků a předkládá o nich zprávu,
ii)
usnadňuje výměnu osvědčených postupů příslušných organizací,
iii)
poskytuje orgánům Unie odborné znalosti.
2. Orgány instituce a jiné subjekty Unie a orgány členských států se mohou na agenturu obracet s žádostí o radu v případě, že dojde k porušení bezpečnosti nebo ztrátě integrity, které mohou mít významný dopad na fungování sítí a služeb.
3. Agentura plní úkoly, které jí byly svěřeny právními akty Unie.
4. Agentura nezávisle formuluje své závěry a doporučení a poskytuje poradenství v otázkách souvisejících s oblastí působnosti a s cíli tohoto nařízení.
ODDÍL 2
ORGANIZACE
Článek 4
Složení agentury
1. Agentura má:
a)
správní radu;
b)
výkonného ředitele a zaměstnance a
c)
stálou skupinu zúčastněných stran.
2. Správní rada zřídí výkonnou radu, aby přispěla ke zvýšení účinnosti a účelnosti fungování agentury.
Článek 5
Správní rada
1. Správní rada stanoví obecné směry činnosti agentury a zajišťuje, aby agentura pracovala v souladu s předpisy a zásadami stanovenými v tomto nařízení. Rovněž zajišťuje, aby práce agentury byla v souladu s činnostmi členských států a na úrovni Unie.
2. Správní rada přijímá roční a víceletý pracovní program agentury.
3. Správní rada přijímá výroční zprávu o činnosti agentury a nejpozději do 1. července následujícího roku ji zašle Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. Výroční zpráva obsahuje účetní výkaz a popisuje, nakolik agentura naplnila ukazatele výkonnosti. Výroční zpráva se zveřejňuje.
4. Správní rada přijme strategii proti podvodům, která je úměrná rizikům podvodu s ohledem na analýzy nákladů a přínosů opatření, jež mají být provedena.
5. Správní rada zajistí náležitá opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z šetření Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a z různých interních či externích auditních zpráv a hodnocení.
6. Správní rada přijme pravidla pro prevenci a řešení střetu zájmů.
7. Správní rada ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci svěřené Služebním řádem úředníků Evropské unie a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád ostatních zaměstnanců“) stanovených nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (17) orgánu oprávněnému ke jmenování a orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy na základě pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
Správní rada v souladu s postupem podle článku 110 služebního řádu přijme rozhodnutí založené na čl. 2 odst. 1 služebního řádu a na článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců, kterým přenese pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování na výkonného ředitele. Výkonný ředitel může tyto pravomoci dále přenést.
Pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, může správní rada zrušit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel dále přenesl. V takovém případě může správní rada na omezené časové období přenést tyto pravomoci na jednoho ze svých členů, kterým není výkonný ředitel.
8. Správní rada přijme příslušná prováděcí pravidla služebního řádu a pracovního řádu ostatních zaměstnanců v souladu s postupem podle článku 110 služebního řádu.
9. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může prodloužit jeho funkční období nebo jej odvolat v souladu s článkem 24 tohoto nařízení.
10. Správní rada přijímá svůj jednací řád a jednací řád výkonné rady po konzultaci s Komisí. Jednací řád umožní urychlená rozhodnutí buď písemným postupem nebo prostřednictvím konferencí na dálku.
11. Správní rada přijme vnitřní organizační předpisy agentury po konzultaci s útvary Komise. Tyto předpisy se zveřejňují.
12. Správní rada schvaluje finanční předpisy platné pro agenturu. Tyto předpisy se smějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (18), pouze pokud je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury a s předchozím souhlasem Komise.
13. Správní rada po konzultaci s útvary Komise a po náležitém informování Evropského parlamentu a Rady přijme víceletý plán zaměstnanecké politiky.
Článek 6
Složení správní rady
1. Správní radu tvoří jeden zástupce každého členského státu a dva zástupci jmenovaní Komisí. Všichni zástupci mají hlasovací právo.
2. Každý člen správní rady má náhradníka, který jej zastupuje v případě jeho nepřítomnosti.
3. Členové správní rady a jejich náhradníci jsou jmenováni na základě jejich znalosti úkolů a cílů agentury, s přihlédnutím k manažerským, administrativním a rozpočtovým dovednostem důležitým pro plnění úkolů uvedených v článku 5. Komise a členské státy by se měly snažit o to, aby se omezila fluktuace jejich zástupců ve správní radě a zajistila se kontinuita práce rady. Komise a členské státy usilují o dosažení vyváženého zastoupení mužů a žen ve správní radě.
4. Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků je čtyři roky. Toto období lze prodloužit.
Článek 7
Předseda správní rady
1. Správní rada volí z řad svých členů na dobu tří let předsedu a místopředsedu, kteří mohou být zvoleni opakovaně. Nemůže-li předseda vykonávat své povinnosti, zaujme jeho místo z moci úřední místopředseda.
2. Předseda může být vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů.
Článek 8
Zasedání
1. Zasedání správní rady svolává předseda.
2. Řádné zasedání správní rady se koná nejméně jednou ročně. Z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně jedné třetiny členů rady se konají rovněž mimořádná zasedání.
3. Výkonný ředitel se účastní zasedání správní rady bez hlasovacího práva.
Článek 9
Hlasování
1. Správní rada přijímá rozhodnutí absolutní většinou hlasů svých členů.
2. Pro schválení jednacího řádu správní rady, vnitřních organizačních předpisů, rozpočtu, ročního a víceletého pracovního programu agentury, jmenování, prodloužení funkčního období nebo odvolání výkonného ředitele a jmenování předsedy správní rady je zapotřebí dvoutřetinové většiny hlasů všech členů správní rady.
Článek 10
Výkonná rada
1. Správní radě je nápomocna výkonná rada.
2. Výkonná rada připravuje rozhodnutí přijímaná správní radou a týkající se pouze administrativní a rozpočtové oblasti.
Společně se správní radou zajistí náležitá opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z šetření úřadu OLAF a z různých interních či externích auditních zpráv a hodnocení.
Aniž jsou dotčeny povinnosti výkonného ředitele stanovené v článku 11, je mu výkonná rada nápomocna a radí mu, pokud jde o provádění rozhodnutí správní rady v administrativní a rozpočtové oblasti.
3. Výkonná rada se skládá z pěti členů jmenovaných z řad členů správní rady, z nichž jedním je předseda správní rady, který smí předsedat i výkonné radě, a dalším jeden ze zástupců Komise.
4. Funkční období členů výkonné rady je totožné s funkčním obdobím členů správní rady stanoveným v čl. 6 odst. 4.
5. Zasedání výkonné rady se koná alespoň jednou za tři měsíce. Předseda výkonné rady svolává další zasedání na žádost členů této rady.
Článek 11
Povinnosti výkonného ředitele
1. Agenturu řídí výkonný ředitel, který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý.
2. Výkonný ředitel odpovídá za:
a)
běžnou správu agentury;
b)
provádění rozhodnutí přijatých správní radou;
c)
vypracování ročního pracovního programu a víceletého pracovního programu po konzultaci se správní radou, a za jejich předložení správní radě po konzultaci s Komisí;
d)
provádění ročního pracovního programu a víceletého pracovního programu a podávání zpráv o jejich provádění správní radě;
e)
vypracování výroční zprávy o činnosti agentury a její předložení správní radě ke schválení;
f)
vypracování akčního plánu v návaznosti na závěry zpětných hodnocení a zprávy o pokroku, kterou předkládá každé dva roky Komisi;
g)
ochranu finančních zájmů Unie uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním jednáním, účinnými kontrolami a zpětným získáním nesprávně vyplacených částek v případech, kdy jsou zjištěny nesrovnalosti, a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi;
h)
vypracování strategie agentury pro boj proti podvodům a její předložení správní radě ke schválení;
i)
zajištění toho, aby agentura vykonávala své činnosti v souladu s požadavky subjektů využívajících jejích služeb, zejména s ohledem na přiměřenost poskytovaných služeb;
j)
rozvíjení a udržování styků s orgány a institucemi či jinými subjekty Unie;
k)
rozvíjení a udržování styků s podnikatelským sektorem a organizacemi spotřebitelů pro zajištění pravidelného dialogu s příslušnými zúčastněnými stranami;
l)
jiné úkoly, které jsou výkonnému řediteli uloženy tímto nařízením.
3. Výkonný ředitel může v případě potřeby a v rámci cílů a úkolů agentury zřizovat ad hoc pracovní skupiny složené z odborníků, mimo jiné i z příslušných orgánů členských států. Informuje o tom správní radu v předstihu. Postupy týkající se zejména složení těchto skupin, jmenování odborníků výkonným ředitelem a činnosti ad hoc pracovních skupin jsou stanoveny ve vnitřních organizačních předpisech agentury.
4. Výkonný ředitel dá administrativní podpůrný personál a jiné zdroje v případě potřeby k dispozici správní a výkonné radě.
Článek 12
Stálá skupina zúčastněných stran
1. Správní rada na návrh výkonného ředitele ustaví stálou skupinu zúčastněných stran složenou z uznávaných odborníků zastupujících zúčastněné strany, jako jsou průmysl informačních a komunikačních technologií, poskytovatelé veřejně dostupných elektronických komunikačních sítí nebo služeb, organizace spotřebitelů, vědečtí odborníci v oblasti bezpečnosti sítí a informací a zástupci vnitrostátních regulačních orgánů oznámených podle směrnice 2002/21/ES i donucovacích orgánů a orgánů pro ochranu soukromí.
2. Postupy týkající se zejména počtu, složení a jmenování členů Stálé skupiny zúčastněných stran správní radou, návrhu výkonného ředitele a činnosti skupiny jsou stanoveny ve vnitřních organizačních předpisech agentury a jsou zveřejňovány.
3. Stálé skupině zúčastněných stran předsedá výkonný ředitel nebo osoba, kterou vždy pro danou záležitost výkonný ředitel určí.
4. Funkční období členů Stálé skupiny zúčastněných stran je dva a půl roku. Členové správní rady nesmějí být členy Stálé skupiny zúčastněných stran. Odborníci z řad Komise a členských států jsou oprávněni účastnit se jednání a podílet se na činnosti Stálé skupiny zúčastněných stran. K účasti na zasedáních a na práci Stálé skupiny zúčastněných stran mohou být přizváni zástupci dalších subjektů, kteří nejsou členy Stálé skupiny zúčastněných stran a jejichž účast považuje výkonný ředitel za důležitou.
5. Stálá skupina zúčastněných stran poskytuje agentuře poradenství při vykonávání jejích činností. Radí zejména výkonnému řediteli při přípravě návrhu pracovního programu agentury a při zajišťování komunikace s příslušnými zúčastněnými stranami ve všech otázkách souvisejících s pracovním programem.
ODDÍL 3
ČINNOST
Článek 13
Pracovní program
1. Agentura vykonává svou činnost v souladu s ročním a víceletým pracovním programem, který obsahuje všechny plánované aktivity.
2. Pracovní program obsahuje odpovídající ukazatele výkonnosti umožňující účinné hodnocení dosažených výsledků, pokud jde o cíle.
3. Výkonný ředitel odpovídá za vypracování návrhu pracovního programu agentury po konzultaci s útvary Komise. Výkonný ředitel předkládá správní radě každý rok do 15. března návrh pracovního programu pro příští rok.
4. Do 30. listopadu každého roku poté, co obdrží stanovisko Komise, přijme správní rada pracovní program agentury na následující rok. Pracovní program zahrnuje výhled na více let. Správní rada zajistí, aby pracovní program odpovídal cílům agentury a rovněž legislativním a politickým prioritám Unie v oblasti bezpečnosti sítí a informací.
5. Pracovní program je uspořádán v souladu se zásadou řízení podle činností. Pracovní program odpovídá odhadu příjmů a výdajů agentury a jejímu rozpočtu na daný účetní rok.
6. Výkonný ředitel předloží pracovní program po jeho schválení správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní jej. Na výzvu příslušného výboru Evropského parlamentu výkonný ředitel představí přijatý roční pracovní program a zúčastní se výměny názorů o tomto programu.
Článek 14
Žádosti podávané agentuře
1. Žádosti o poradenství a pomoc v rámci cílů a úkolů agentury jsou podávány výkonnému řediteli a doprovázeny základními informacemi, které objasňují danou otázku. Výkonný ředitel informuje správní a výkonnou radu o obdržených žádostech, možných dopadech na zdroje a následně o dalším postupu ve věci žádosti. Pokud agentura žádost zamítne, musí své rozhodnutí odůvodnit.
2. Žádosti podle odstavce 1 může podávat:
a)
Evropský parlament;
b)
Rada;
c)
Komise;
d)
jakýkoli příslušný subjekt určený členským státem, například vnitrostátní regulační orgán ve smyslu článku 2 směrnice 2002/21/ES.
3. Správní rada stanoví ve vnitřních organizačních předpisech agentury praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2, zejména s ohledem na podávání žádostí, stanovení pořadí jejich důležitosti, další postupy a informování správní a výkonné rady o žádostech podávaných agentuře.
Článek 15
Prohlášení o zájmech
1. Členové správní rady, výkonný ředitel a úředníci dočasně přidělení členskými státy učiní prohlášení o závazcích a prohlášení, z nějž vyplývá, zda existují nějaké přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost, či nikoli. Prohlášení musí být správná a úplná, musí být podávána každoročně písemnou formou a aktualizována, kdykoli je to nezbytné.
2. Členové správní rady, výkonný ředitel a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti ad hoc pracovních skupin, učiní nejpozději na začátku každého zasedání správné a úplné prohlášení o zájmech, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost vzhledem k bodům na pořadu jednání, a neúčastní se jednání a hlasování o těchto bodech.
3. Agentura ve svých vnitřních organizačních předpisech stanoví praktická opatření týkající se pravidel o prohlášení o zájmech podle odstavců 1 a 2.
Článek 16
Transparentnost
1. Agentura zajistí, aby své činnosti vykonávala s vysokou mírou transparentnosti a v souladu s články 17 a 18.
2. Agentura zajistí, aby veřejnost a všechny zainteresované strany měly k dispozici náležité, objektivní, spolehlivé a snadno dostupné informace, zejména s ohledem na výsledky její činnosti. Zveřejní rovněž prohlášení o zájmech učiněná v souladu s článkem 15.
3. Správní rada může na návrh výkonného ředitele zainteresovaným stranám umožnit, aby se účastnily projednání některých činností agentury jako pozorovatelé.
4. Agentura přijme ve svých vnitřních organizačních předpisech praktická opatření pro dodržování pravidel transparentnosti podle odstavců 1 a 2.
Článek 17
Důvěrnost
1. Aniž je dotčen článek 18, nesděluje agentura třetím osobám informace, které zpracovává, které obdržela a pro které bylo odůvodněně vyžádáno zcela či částečně důvěrné zacházení.
2. Členové správní rady, výkonný ředitel, členové stálé skupiny zúčastněných stran, externí odborníci účastnící se ad hoc pracovních skupin a zaměstnanci agentury, včetně úředníků dočasně přidělených členskými státy, jsou povinni i po skončení svých funkcí zachovávat důvěrnost podle článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
3. Agentura přijme ve svých vnitřních organizačních předpisech praktická opatření pro dodržování pravidel důvěrnosti podle odstavců 1 a 2.
4. Pokud je to třeba pro vykonávání úkolů agentury, správní rada rozhodne, že agentuře umožní zpracovávat utajované informace. Správní rada v tomto případě po dohodě s útvary Komise přijme vnitřní organizační předpisy, v nichž se uplatňují bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESVO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (19). Tyto vnitřní organizační předpisy se vztahují kromě jiného na ustanovení o výměně, zpracování a ukládání utajovaných informací.
Článek 18
Přístup k dokumentům
1. Na dokumenty, které má agentura v držení, se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.
2. Správní rada přijme do šesti měsíců od zřízení agentury prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování EU nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článku 263 Smlouvy o fungování EU.
ODDÍL 4
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 19
Schvalování rozpočtu
1. Příjmy agentury zahrnují příspěvek z rozpočtu Unie, příspěvky třetích zemí, které se účastní činnosti agentury v souladu s článkem 30, a dobrovolné peněžní či věcné příspěvky členských států. Členské státy, které poskytují dobrovolné příspěvky, nesmí na základě tohoto příspěvku požadovat žádné zvláštní právo nebo službu.
2. Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správu, technickou podporu, infrastrukturu a provoz a výdaje vyplývající ze smluv uzavřených s třetími stranami.
3. Do 1. března každého roku připraví výkonný ředitel návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok a spolu s návrhem plánu pracovních míst jej předá správní radě.
4. Příjmy a výdaje musejí být vyrovnané.
5. Správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů připraveného výkonným ředitelem sestaví každoročně odhad příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada zašle každý rok do 31. března tento odhad, který zahrnuje návrh plánu pracovních míst a předběžný pracovní program, Komisi a třetím zemím, s nimiž Unie uzavřela dohody v souladu s článkem 30.
7. Tento odhad předloží Komise spolu s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Unie Evropskému parlamentu a Radě
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do předběžného návrhu rozpočtu Unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši subvence ze souhrnného rozpočtu a předloží je Evropskému parlamentu a Radě v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Evropský parlament a Rada schvalují položky subvencí pro agenturu.
10. Evropský parlament a Rada přijmou plán pracovních míst agentury.
11. Správní rada spolu s pracovním programem přijme rozpočet agentury. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Unie. Správní rada případně upraví rozpočet a pracovní program agentury v souladu se souhrnným rozpočtem Unie. Správní rada předloží rozpočet neprodleně Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
Článek 20
Boj proti podvodům
1. V zájmu usnadnění boje proti podvodům, úplatkářství a jinému protiprávnímu jednání podle nařízení (ES) č. 1073/1999 (20) agentura během šesti měsíců od zahájení činnosti přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (21) a přijme příslušná ustanovení vztahující se na veškeré zaměstnance agentury, přičemž použije šablonu stanovenou v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr má pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří od agentury obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Úřad OLAF smí provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení (ES) č. 1073/1999 a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (22), aby se zjistilo, zda v souvislosti s grantem nebo zakázkou financovanou ze strany agentury nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu přijatá agenturou obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 21
Plnění rozpočtu
1. Za plnění rozpočtu agentury je odpovědný výkonný ředitel.
2. Interní auditor Komise vykonává ve vztahu k agentuře stejné pravomoci jako ve vztahu k útvarům Komise.
3. Do 1. března po ukončení každého rozpočtového roku (1. březen roku N + 1) předá účetní agentury účetnímu Komise prozatímní účty se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za daný rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a decentralizovaných subjektů podle článku 147 finančního nařízení.
4. Do 31. března roku N + 1 předá účetní Komise prozatímní účty agentury Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za daný rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímním účtům agentury podle článku 148 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku agentury a zašle ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce agentury.
7. Do 1. července roku N + 1 předá výkonný ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady, včetně zprávy o rozpočtovém a finančním řízení za daný rozpočtový rok a připomínek Účetního dvora, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
8. Výkonný ředitel zajistí zveřejnění konečné účetní závěrky.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září roku N + 1. Zároveň zašle jedno vyhotovení této odpovědi správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok v souladu s čl. 165 odst. 3 finančního nařízení.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady do 15. května roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku N.
ODDÍL 5
ZAMĚSTNANCI
Článek 22
Obecná ustanovení
Na zaměstnance agentury se vztahuje služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla přijatá na základě dohody mezi orgány Unie k provedení tohoto služebního řádu.
Článek 23
Výsady a imunita
Na agenturu a její zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU.
Článek 24
Výkonný ředitel
1. Výkonný ředitel je zaměstnán jako dočasný zaměstnanec agentury podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje po otevřeném a transparentním výběrovém řízení správní rada ze seznamu kandidátů navržených Komisí.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem je agentura zastoupena předsedou správní rady.
Před jmenováním je kandidát zvolený správní radou vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pět let. Do konce tohoto období Komise provede posouzení, které zohlední hodnocení výsledků výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
4. Správní rada může na návrh Komise, který zohledňuje posouzení uvedené v odstavci 3, a poté, co obdrží stanovisko Evropského parlamentu, funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit, a to na dobu nepřesahující pět let.
5. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Je-li výkonný ředitel vyzván, učiní do tří měsíců před tímto prodloužením prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpoví otázky jeho členů.
6. Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se nesmí účastnit dalšího výběrového řízení na tutéž pozici.
7. Výkonný ředitel může být odvolán z funkce pouze rozhodnutím správní rady.
Článek 25
Vyslaní národní odborníci a další pracovníci
1. Agentura může využívat vyslané národní odborníky nebo jiné pracovníky, kteří nejsou v agentuře zaměstnáni. Na tyto pracovníky se nevztahuje služební řád ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, kterým stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury.
ODDÍL 6
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
Právní postavení
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Ve všech členských státech má agentura nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou přiznává právnickým osobám jejich právo. Zejména může nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. S cílem zlepšit provozní účinnost agentury je zachována pobočka zřízená v metropolitní oblasti Atén.
Článek 27
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škodu, kterou způsobí ona nebo její zaměstnanci při výkonu své funkce.
Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí odpovídajícími předpisy vztahujícími se na zaměstnance agentury.
Článek 28
Jazyky
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (23). Členské státy a ostatní jimi určené subjekty se mohou na agenturu obracet a přijímat odpovědi v libovolném úředním jazyce orgánů Evropské unie.
2. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 29
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování údajů týkajících se fyzických osob, zejména při plnění svých úkolů, se agentura řídí zásadami ochrany osobních údajů uvedenými v nařízení (ES) č. 45/2001 a podléhá ustanovením tohoto nařízení.
2. Správní rada přijme prováděcí opatření uvedená v čl. 24 odst. 8 nařízení (ES) č. 45/2001. Správní rada může přijmout další opatření nezbytná pro uplatňování nařízení č. 45/2001 ze strany agentury.
Článek 30
Účast třetích zemí
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí, které uzavřely s Evropskou unií dohody, na jejichž základě přijaly a používají právní akty Unie v oblasti, na kterou se vztahuje toto nařízení.
2. Na základě odpovídajících ustanovení těchto dohod budou stanovena pravidla, která určí zejména povahu, rozsah a způsob účasti těchto zemí na činnosti agentury, včetně ustanovení týkajících se účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvků a zaměstnanců.
Článek 31
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných informací
Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady obsažené v bezpečnostních pravidlech Komise pro ochranu utajovaných informací Evropské unie (EUCI) a citlivých informací nepodléhajících utajení, která jsou vymezena v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom. Vztahuje se to kromě jiného na ustanovení o výměně, zpracování a ukládání takových informací.
ODDÍL 7
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 32
Hodnocení a přezkum
1. Do 20. června 2018 nechá Komise provést hodnocení, které posoudí zejména dopad, účinnost a účelnost agentury a jejích pracovních postupů. Toto hodnocení se rovněž bude zabývat případnou potřebou upravit mandát agentury a finančních dopadů takovýchto úprav.
2. Hodnocení uvedené v odstavci 1 zohledňuje veškerou odezvu, kterou agentura v reakci na svou činnost zaznamenala.
3. Komise předá hodnotící zprávu společně se svými závěry Evropskému parlamentu, Radě a správní radě. Závěry hodnocení se zveřejní.
4. Součástí tohoto hodnocení je rovněž posouzení výsledků dosažených agenturou s ohledem na její cíle, mandát a úkoly. Pokud se Komise domnívá, že pokračování činnosti agentury je odůvodněné vzhledem k jejím určeným cílům, mandátu a úkolům, může navrhnout, aby byl mandát agentury stanovený v článku 36 prodloužen.
Článek 33
Spolupráce hostitelského členského státu
Hostitelský členský stát agentury poskytuje nejlepší možné podmínky, aby bylo zajištěno řádné fungování agentury, včetně přístupnosti lokality, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců, patřičného přístupu na pracovní trh, sociálního zabezpečení a zdravotní péče pro děti i pro manžely a manželky zaměstnanců.
Článek 34
Správní kontrola
Činnost agentury je pod dohledem veřejného ochránce práv v souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU.
Článek 35
Zrušení a nástupnictví
1. Nařízení (ES) č. 460/2004 se zrušuje.
Odkazy na rozhodnutí (ES) č. 460/2004 a na agenturu ENISA se považují za odkazy na toto rozhodnutí a v něm uvedenou agenturu.
2. Agentura je nástupkyní agentury zřízené nařízením (ES) č. 460/2004, pokud jde o veškeré vlastnictví, dohody, právní závazky, pracovní smlouvy, finanční závazky a odpovědnost.
Článek 36
Doba trvání
Agentura se zřizuje na dobu sedmi let od 19. června 2013.
Článek 37
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 21. května 2013.
32013R0526
L 165/41
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 526/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 21. svibnja 2013.
o Agenciji Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 460/2004
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Elektroničke komunikacije, infrastruktura i usluge bitni su čimbenici, izravno i neizravno, gospodarskog i društvenog razvoja. One imaju ključnu ulogu za društvo te su, jednako kao i električna energija ili vodoopskrba, postale sveprisutne komunalne usluge i predstavljaju ključne čimbenike u isporuci električne energije, vode i drugih kritičnih usluga. Komunikacijske mreže funkcioniraju kao katalizatori društva i inovacija, umnožavajući učinak tehnologija i oblikujući ponašanja potrošača, poslovne modele, industrije, kao i građansko i političko sudjelovanje. Njihovi poremećaji mogu uzrokovati značajnu fizičku, društvenu i gospodarsku štetu, čime se naglašava važnost mjera za povećanje zaštite i otpornosti s ciljem osiguravanja kontinuiteta kritičnih usluga. Sigurnost elektroničkih komunikacija, infrastrukture i usluga, posebno njihova cjelovitost, dostupnost i povjerljivost, izložena je sve većim izazovima koji se odnose, između ostalog, na pojedinačne komponente komunikacijske infrastrukture i softver za nadzor tih komponenata, cjelokupnu infrastrukturu i usluge koje se pružaju putem te infrastrukture. To je od sve većeg interesa za društvo, ne samo zbog mogućnosti pojave problema zbog složenosti sustava, nepravilnosti, kvarova sustava, nesreća, pogrešaka i napada koji mogu imati posljedice za elektroničku i fizičku infrastrukturu putem koje se pružaju usluge ključne za dobrobit europskih građana.
(2)
Opasnosti se neprekidno mijenjaju, a nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom mogu štetiti povjerenju koje korisnici imaju u tehnologiju, mreže i usluge, te time utjecati na njihovu mogućnost iskorištavanja punog potencijala unutarnjeg tržišta i rasprostranjene uporabe informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT).
(3)
Stoga su redovito ocjenjivanje stanja sigurnosti mreža i informacija u Uniji na temelju pouzdanih podataka Unije i sustavno predviđanje budućeg razvoja, izazova i opasnosti na razini Unije i na globalnoj razni važni za kreatore politike, industriju i korisnike.
(4)
Odlukom 2004/97/EZ, Euratom (3), donesenom na sastanku Europskog vijeća od 13. prosinca 2003., predstavnici država članica odlučili su da će Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA), koja je osnovana na temelju prijedloga koji je podnijela Komisija, imati sjedište u gradu u Grčkoj koji će odrediti grčka vlada. Na temelju te Odluke, grčka je vlada odredila da bi ENISA trebala imati sjedište u Heraklionu na Kreti.
(5)
Dana 1. travnja 2005. Agencija i država članica domaćin sklopile su Sporazum o sjedištu („Sporazum o sjedištu”).
(6)
Država članica domaćin Agencije trebala bi osigurati najbolje moguće uvjete za nesmetano i učinkovito djelovanje Agencije. Za pravilno i učinkovito obavljanje zadaća, za odabir i zadržavanje osoblja te za jačanje učinkovitosti aktivnosti umrežavanja nužno je da Agencija bude utemeljena na odgovarajućoj lokaciji na kojoj su, između ostalog, osigurani odgovarajuća prometna povezanost te prostori za supružnike i djecu koji prate članove osoblja Agencije. Potrebne aranžmane trebalo bi utvrditi u sporazumu između Agencije i države članice domaćina koji se sklapa nakon dobivanja suglasnosti Upravljačkog odbora Agencije.
(7)
Kako bi se poboljšala operativna učinkovitost Agencije, Agencija je osnovala podružnicu u gradskom području Atene koja bi se trebala voditi uz suglasnost i potporu države članice domaćina i u kojoj bi trebalo biti smješteno operativno osoblje Agencije. Osoblje koje primarno obavlja poslove u vezi s upravljanjem Agencijom (uključujući izvršnog direktora), financijama, istraživanjem i razvojem, upravljanjem IT-om i opremom, ljudskim resursima, obukom, komunikacijama i odnosima s javnošću trebalo bi biti smješteno u Heraklionu.
(8)
Agencija ima pravo utvrditi svoju organizaciju kako bi osigurala pravilno i djelotvorno obavljanje svojih zadaća, poštujući pritom odredbe o sjedištu i podružnici u Ateni utvrđene ovom Uredbom. Agencija bi trebala uspostaviti potrebna praktična rješenja za jačanje operativne učinkovitosti, posebno u vezi s obavljanjem zadaća koje uključuju interakciju s ključnim dionicima kao što su institucije Unije.
(9)
Europski parlament i Vijeće donijeli su 2004. Uredbu (EZ) br. 460/2004 (4) o osnivanju Europske agencije za mrežnu i informacijsku sigurnost u svrhu doprinosa ciljevima osiguravanja visoke razine mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji i razvoja kulture mrežne i informacijske sigurnosti u korist građana, potrošača, poduzeća i javnih uprava. Europski parlament i Vijeće donijeli su 2008. Uredbu (EZ) br. 1007/2008 (5) o produljenju mandata Agencije do ožujka 2012. Uredbom (EZ) br. 580/2011 (6) produljen je mandat Agencije do 13. rujna 2013.
(10)
Agencija bi trebala naslijediti ENISA-u osnovanu Uredbom (EZ) br. 460/2004. U okviru Odluke predstavnika država članica, koji su se sastali na zasjedanju Europskog vijeća od 13. prosinca 2003., država članica domaćin trebala bi zadržati i dodatno razvijati postojeća praktična rješenja kako bi se osiguralo nesmetano i učinkovito djelovanje Agencije, uključujući njezinu podružnicu u Ateni, i olakšali odabir i zadržavanje visokokvalificiranog osoblja.
(11)
Od uspostavljanja ENISA-e, s razvojem tehnologije i tržišta te društveno-gospodarskim razvojem promijenili su se izazovi mrežne i informacijske sigurnosti i postali temom dodatnih razmatranja i rasprava. Kao odgovor na izazove koji se mijenjaju, Unija je ažurirala svoje prioritete u vezi s politikom mrežne i informacijske sigurnosti. Cilj ove Uredbe je jačanje Agencije kako bi uspješno doprinosila nastojanjima institucija Unije i država članica u razvoju europskog kapaciteta za suočavanje s izazovima mrežne i informacijske sigurnosti.
(12)
Mjere na unutarnjem tržištu u području sigurnosti elektroničkih komunikacija te, općenitije, mrežne i informacijske sigurnosti zahtijevaju drukčije oblike tehničkih i organizacijskih primjena u institucijama Unije i državama članicama. Heterogena primjena tih zahtjeva može dovesti do neučinkovitosti i stvaranja prepreka na unutarnjem tržištu. Zbog toga je potrebno na razini Unije uspostaviti stručni centar za pružanje smjernica, savjeta i pomoći u vezi s pitanjima koja se odnose na mrežnu i informacijsku sigurnosti na koji se institucije Unije i države članice mogu osloniti. Agencija može odgovoriti na te potrebe tako da razvije i održava visoku razinu stručnosti i pruža pomoć institucijama Unije, državama članicama i poslovnoj zajednici kako bi im pomogla u ispunjavanju pravnih i regulatornih zahtjeva u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću i kako bi utvrdila i rješavala pitanja mrežne i informacijske sigurnosti te time doprinijela pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.
(13)
Agencija bi trebala obavljati zadaće koje su joj dane pravnim aktima Unije u području elektroničkih komunikacija i, općenito, doprinositi višoj razini sigurnosti elektroničkih komunikacija te zaštiti privatnosti i osobnih podataka putem, između ostalog, osiguravanja stručnih znanja i savjeta te poticanja razmjene najboljih praksa i ponude prijedloga u vezi s politikom.
(14)
Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (7) od operatora javnih elektroničkih komunikacijskih mreža ili pružatelja javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih usluga zahtijeva se da poduzmu odgovarajuće mjere za zaštitu njihove cjelovitosti i sigurnosti i uvodi se obveza za nacionalna regulatorna tijela da prema potrebi obavijeste Agenciju o, između ostalog, svim probojima zaštitnih mjera ili povredama cjelovitosti koji su imali značajan učinak na rad mreže ili usluga i dostave Komisiji i Agenciji sažetak godišnjeg izvješća o zaprimljenim prijavama i poduzetim mjerama. Direktivom 2002/21/EZ Agencija se nadalje poziva da putem davanja mišljenja doprinese usklađivanju odgovarajućih tehničkih i organizacijskih sigurnosnih mjera.
(15)
Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (8) od pružatelja javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih usluga zahtijeva se poduzimanje odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera za zaštitu sigurnosti usluga pružatelja i čuvanje povjerljivosti komunikacija i povezanih podataka o prometu. Direktivom 2002/58/EZ uvode se obveze informiranja i prijave u vezi s povredama osobnih podataka za pružatelje elektroničkih komunikacijskih usluga. Njome se također zahtijeva da se Komisija s Agencijom savjetuje o svim tehničkim provedbenim mjerama koje treba usvojiti i koje se odnose na okolnosti ili oblik obveza informiranja i prijave te postupke koji se na njih primjenjuju. Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom prijenosu takvih podataka (9) od država se članica zahtijeva da osiguraju da nadzornik mora provoditi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere za zaštitu osobnih podataka od slučajnog ili nezakonitog uništavanja ili slučajnoga gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja ili pristupa, posebno kada obrada uključuje prijenos podataka putem mreže te od svih drugih nezakonitih oblika obrade.
(16)
Agencija bi trebala doprinositi visokoj razini mrežne i informacijske sigurnosti, boljoj zaštiti privatnosti i osobnih podataka te razvoju i poticanju kulture mrežne i informacijske sigurnosti u korist građana, potrošača, poduzeća i organizacija javnog sektora u Uniji, te time doprinositi pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Kako bi se to postiglo, Agenciji bi trebalo dodijeliti potrebna proračunska sredstva.
(17)
S obzirom na sve veću važnost elektroničkih mreža i komunikacija, koje sada predstavljaju okosnicu europskoga gospodarstva, i stvarnu veličinu digitalnoga gospodarstva, financijski i ljudski resursi dodijeljeni Agenciji trebali bi se povećati kako bi odražavali sve veću ulogu i zadaće Agencije i njezin ključan položaj u obrani europskog digitalnog ekosustava.
(18)
Agencija bi trebala djelovati kao referentna točka te bi svojom neovisnošću, kvalitetom savjeta i informacija koje daje, transparentnošću svojih postupaka i metoda rada te marljivošću u obavljanju svojih zadaća trebala uspostaviti povjerenje. Agencija bi se trebala nadovezati na nacionalna nastojanja i nastojanja Unije i stoga bi trebala svoje zadaće obavljati u potpunoj suradnji s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije te s državama članicama i biti otvorena za kontakte s industrijom i drugim interesnim skupinama. Pored toga, Agencija bi se trebala oslanjati na informacije koje dobiva od privatnog sektora i suradnju s njim, budući da on ima važnu ulogu u zaštiti elektroničkih komunikacija, infrastrukture i usluga.
(19)
Skupom zadaća trebalo bi se naznačiti kako će Agencija ostvariti svoje ciljeve, pri čemu joj se treba omogućiti fleksibilnost u radu. Zadaće koje obavlja Agencija trebale bi uključivati prikupljanje odgovarajućih informacija i podataka potrebnih za provedbu analiza rizika u vezi sa sigurnošću i otpornošću elektroničkih komunikacija, infrastrukture i usluga i za ocjenjivanje, u suradnji s državama članicama, Komisijom i, prema potrebi, interesnim skupinama, stanja mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji. Agencija bi trebala osigurati koordinaciju i suradnju s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i državama članicama i ojačati suradnju između dionika u Europi, posebno tako da u svoje aktivnosti uključi nadležna nacionalna tijela i tijela Unije te stručnjake na visokoj razini za relevantna područja iz privatnog sektora, ponajprije pružatelje elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, proizvođače mrežne opreme i dobavljače softvera, uzimajući pritom u obzir da se mrežni i informacijski sustavi sastoje od kombinacije hardvera, softvera i usluga. Agencija bi trebala pružati pomoć institucijama Unije i državama članicama u dijalogu s industrijom s ciljem rješavanja problema u vezi sa sigurnošću hardverskih i softverskih proizvoda te time doprinositi suradničkom pristupu mrežnoj i informacijskoj sigurnosti.
(20)
Strategije za mrežnu i informacijsku sigurnost koje su objavili institucija, tijelo, ured ili agencija Unije ili država članica trebale bi se dostaviti Agenciji za informaciju i kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora. Agencija bi trebala analizirati strategije i poticati njihovo predstavljanje u obliku kojim se olakšava usporedivost. Strategije i svoje analize Agencija bi trebala elektroničkim putem staviti na raspolaganje javnosti.
(21)
Agencija bi trebala pomagati Komisiji davanjem savjeta, mišljenja i analiza u vezi sa svim pitanjima Unije koja se odnose na razvoj politike u području mrežne i informacijske sigurnosti, uključujući zaštitu kritične informacijske infrastrukture i otpornost. Agencija bi također trebala pomagati institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i, prema potrebi te na njihov zahtjev, državama članicama u njihovim nastojanjima u vezi s razvojem politike i sposobnosti mrežne i informacijske sigurnosti.
(22)
Agencija bi trebala u potpunosti uzeti u obzir tekuće aktivnosti istraživanja, razvoja i tehnološkog ocjenjivanja, posebno one aktivnosti koje provode različite istraživačke inicijative Unije kako bi institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i, prema potrebi te na njihov zahtjev, državama članicama pružati savjete o potrebama za istraživanjem u području mrežne i informacijske sigurnosti.
(23)
Agencija bi trebala pomagati institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije te državama članicama u njihovim nastojanjima da izgrade i ojačaju prekogranične sposobnosti i spremnost za sprečavanje i otkrivanje problema i nezgoda u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću te za odgovor na njih. S tim u vezi, Agencija bi trebala olakšati suradnju među državama članicama te između Komisije i drugih institucija, tijela, ureda i agencija Unije i država članica. U tu svrhu Agencija bi trebala pružati podršku državama članicama u njihovim neprekidnim nastojanjima da poboljšaju sposobnost odgovora i organiziraju i provode europske vježbe za nezgode u vezi sa sigurnosnom zaštitom te, na zahtjev države članice, nacionalne vježbe.
(24)
Kako bi bolje razumjela izazove u području mrežne i informacijske sigurnosti, Agencija bi trebala analizirati postojeće rizike i rizike koji se pojavljuju. U tu svrhu Agencija bi trebala, u suradnji s državama članicama i, prema potrebi, sa statističkim tijelima i drugima, prikupljati relevantne informacije. Nadalje, Agencija bi trebala pomagati institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i državama članicama u njihovim nastojanjima da prikupe, analiziraju i distribuiraju podatke o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti. Prikupljanje odgovarajućih statističkih informacija i podataka potrebnih za provedbu analiza rizika u vezi sa sigurnošću i otpornošću elektroničkih komunikacija, infrastrukture i usluga provodi se na temelju informacija koje dostavljaju države članice i uvida Agencija u infrastrukturu IKT-a institucija Unije sukladno odredbama Unije i nacionalnim odredbama u skladu s pravom Unije. Na temelju tih informacija Agencija bi trebala biti upoznata s najnovijim stanjem mrežne i informacijske sigurnosti i povezanim kretanjima u Uniji u korist institucija, tijela, ureda i agencija Unije i država članica.
(25)
Obavljanjem svojih zadaća Agencija bi trebala olakšati suradnju između Unije i država članica s ciljem podizanja svijesti o stanju mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji.
(26)
Agencija bi trebala olakšati suradnju među nadležnim neovisnim regulatornim tijelima država članica, posebno pružanjem podrške razvoju, promicanju i razmjeni najboljih praksa i standarda za obrazovne programe i programe za podizanje svijesti. Povećanom razmjenom informacija između država članica olakšat će se takva mjera. Agencija bi trebala doprinositi podizanju svijesti pojedinačnih korisnika elektroničkih komunikacija, infrastrukture i usluga, također tako što će državama članicama koje su se odlučile primjenjivati platformu za informacije od javnog interesa predviđenu Direktivom 2002/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (Direktiva o univerzalnoj usluzi) (10) pružati pomoć u izradi relevantnih informacija od javnog interesa u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću te tako što će pružati pomoći u izradi informacija koje će biti priložene novim uređajima namijenjenim za uporabu u javnim komunikacijskim mrežama. Agencija bi također trebala pružati podršku suradnji između dionika na razini Unije, djelomično putem poticanja razmjene informacija, kampanja za podizanje svijesti te obrazovnih programa i programa osposobljavanja.
(27)
Agencija bi trebala, između ostalog, pružati pomoć relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i državama članicama u javnim obrazovnim kampanjama za krajnje korisnike s ciljem poticanja sigurnijeg ponašanja pojedinaca na internetu, podizanja svijesti o potencijalnim opasnostima u kibernetičkom prostoru, uključujući kibernetički kriminal kao što su phishing napadi, mreže zaraženih računala (botnet) te financijske i bankovne prijevare, i poticanja osnovnog savjetovanja o autentikaciji i zaštiti podataka.
(28)
Kako bi osigurala potpuno ostvarivanje svojih ciljeva, Agencija bi se trebala povezati s relevantnim tijelima, uključujući tijela koja se bave kibernetičkim kriminalom kao što je Europol i tijelima za zaštitu privatnosti radi razmjene znanja i iskustava i najboljih praksa te pružanja savjeta o aspektima mrežne i informacijske sigurnosti koji mogu utjecati na njihov rad. Agencija bi trebala težiti ostvarivanju sinergije između nastojanja tih tijela i vlastitih nastojanja u promicanju napredne mrežne i informacijske sigurnosti. Predstavnici nacionalnih tijela kaznenog progona i tijela kaznenog progona na razini Unije te nacionalnih tijela i tijela Unije za zaštitu privatnosti trebali bi imati pravo da budu zastupljeni u Stalnoj interesnoj skupini Agencije. Prilikom povezivanja s tijelima kaznenog progona u vezi s aspektima mrežne i informacijske sigurnosti koji mogu utjecati na njihov rad, Agencija bi trebala poštovati postojeće informacijske kanale i uspostavljene mreže.
(29)
Komisija je pokrenula europsko javno-privatno partnerstvo za otpornost kao fleksibilnu platformu za suradnju na otpornosti infrastrukture IKT-a na razini Unije, u okviru koje bi Agencija trebala olakšati povezivanje dionika radi rasprave o prioritetima javnog poretka, gospodarskim i tržišnim dimenzijama izazova i mjerama za otpornost IKT-a.
(30)
S ciljem poticanja mrežne i informacijske sigurnosti i njezine vidljivosti, Agencija bi trebala olakšati suradnju među nadležnim javnim tijelima država članica, posebno pružanjem podrške razvoju i razmjeni najboljih praksa i programa za podizanje svijesti i jačanjem njihovih aktivnosti uključivanja. Agencija bi također trebala podupirati suradnju između dionika i institucija Unije, djelomično poticanjem aktivnosti u vezi s razmjenom informacija i podizanjem svijesti.
(31)
Kako bi povećala naprednu razinu mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji, Agencija bi trebala poticati suradnju i razmjenu informacija i najboljih praksa između relevantnih organizacija, kao što su timovi za odgovor na nezgode u vezi s računalnom sigurnošću (CSIRT) i timovi za odgovor na računalne opasnosti (CERT).
(32)
Sustav pravilno funkcionirajućih CERT-a Unije trebao bi biti temelj infrastrukture Unije za mrežnu i informacijsku sigurnost. Agencija bi trebala pružati podršku CERT-ima država članica i CERT-u Unije u vezi s upravljanjem mrežom CERT-a, uključujući članice europske skupine vladinih CERT-a. Kako bi pomogla u osiguravanju da svaki CERT ima dovoljno napredne sposobnosti i da te sposobnosti u što većoj mjeri odgovaraju sposobnostima najrazvijenijih CERT-a, Agencija bi trebala poticati uspostavljanje i rad sustava stručnog pregleda. Nadalje, Agencija bi trebala poticati i podržavati suradnju između relevantnih CERT-a u slučaju nezgoda ili poremećaja mreža ili infrastrukture kojima upravljaju ili koje štite CERT-i i koje uključuju ili mogu uključivati najmanje dva CERT-a ili u slučaju napada na takve mreže ili infrastrukturu.
(33)
Učinkovite politike mrežne i informacijske sigurnosti trebale bi se temeljiti na dobro razvijenim metodama za procjenu rizika u javnom i privatnom sektoru. Metode i postupci za procjenu rizika koriste se na različitim razinama, međutim ne postoji zajednička praksa u vezi s njihovom učinkovitom primjenom. Poticanjem i razvojem najboljih praksa za procjenu rizika i za interoperabilna rješenja za upravljanje rizicima u organizacijama javnog i privatnog sektora povećat će se razina sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava u Uniji. U tu svrhu Agencija bi trebala podupirati suradnju između dionika na razini Unije te time olakšati njihova nastojanja u vezi s utvrđivanjem i preuzimanjem europskih i međunarodnih norma za upravljanje rizicima i za mjerljivu sigurnost elektroničkih proizvoda, sustava, mreža i usluga koji zajedno sa softverom čine mrežne i informacijske sustave.
(34)
Ako je to potrebno i korisno za ispunjavanje njezinih ciljeva i zadaća, Agencija bi trebala razmijeniti iskustva i opće informacije s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije koji se bave mrežnom i informacijskom sigurnošću. Agencija bi trebala doprinositi utvrđivanju prioriteta u pogledu istraživanja na razini Unije, u područjima otpornosti mreže te mrežne i informacijske sigurnosti, i trebala bi relevantnim istraživačkim institucijama prenositi saznanja o potrebama industrije.
(35)
Agencija bi trebala poticati države članice i pružatelje usluga na povećanje općih sigurnosnih norma kako bi svi korisnici interneta poduzeli potrebne korake za osiguranje svoje osobne kibernetičke sigurnosti.
(36)
Problemi u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću predstavljaju globalna pitanja. Postoji potreba za užom međunarodnom suradnjom kako bi se poboljšale sigurnosne norme, uključujući definiciju zajedničkih norma ponašanja i kodeksa ponašanja, razmjenu informacija, poticanje brže međunarodne suradnje kao odgovor na pitanja mrežne i informacijske sigurnosti, kao i zajednički globalni pristup tim pitanjima. U tu bi svrhu Agencija trebala, pružanjem, gdje je to potrebno, potrebnog stručnog znanja i analize relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, podupirati daljnje uključivanje Unije i njezinu suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.
(37)
Agencija bi trebala djelovati u skladu s načelom supsidijarnosti i na taj način osigurati odgovarajući stupanj suradnje među državama članicama na pitanjima koja se odnose na mrežnu i informacijsku sigurnost i unaprijediti učinkovitost nacionalnih politika te im time dodati vrijednost u skladu s načelom proporcionalnosti, ne prelazeći pritom ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva utvrđenih ovom Uredbom. Obavljanjem svojih zadaća Agencija bi trebala ojačati nadležnosti nacionalnih regulatornih tijela, ali se pritom ne bi trebala u njih uplitati niti bi trebala prisvojiti ili sprečavati relevantne ovlasti i zadaće ili se preklapati s relevantnim ovlastima i zadaćama nacionalnih regulatornih tijela u skladu s direktivama o elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama, Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) osnovanog Uredbom (EZ) br. 1211/2009 (11) i Komunikacijskog odbora u skladu Direktivom 2002/21/EZ, europskih normizacijskih tijela, nacionalnih normizacijskih tijela i Stalnog odbora u skladu s Direktivom 98/34/EZ (12) i neovisnih nadzornih tijela država članica u skladu s Direktivom 95/46/EZ.
(38)
Potrebno je provesti određena načela u vezi s upravljanjem Agencijom radi usklađivanja sa zajedničkom izjavom i zajedničkim pristupom koje je u srpnju 2012. dogovorila Međuinstitucionalna radna skupina za decentralizirane agencije EU-a, pri čemu je svrha izjave i pristupa usuglašavanje aktivnosti agencija i poboljšanje njihovog djelovanja.
(39)
Zajednička izjava i zajednički pristup trebali bi se, prema potrebi, odražavati i u programima rada Agencije, ocjenjivanjima Agencije te praksi Agencije u vezi s izvješćivanjem i upravljanjem.
(40)
Kako bi Agencija pravilno funkcionirala, Komisija i države članice trebale bi osigurati da osobe koje će imenovati u Upravljački odbor imaju odgovarajuća stručna znanja. Komisija i države članice također bi trebale nastojati ograničiti fluktuaciju predstavnika u Upravljačkom odboru kako bi se osigurao kontinuitet njegovog rada.
(41)
Bitno je da Agencija uspostavi i održava ugled na temelju nepristranosti, integriteta i visokih profesionalnih standarda. U skladu s tim, Upravljački bi odbor trebao usvojiti sveobuhvatna pravila za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njima kojima je obuhvaćena cijela Agencija.
(42)
S obzirom na jedinstvene okolnosti Agencije i teške izazove s kojima je suočena, organizacijska struktura Agencije trebala bi biti pojednostavnjena i ojačana kako bi se osigurale veća učinkovitost i djelotvornost. Stoga bi trebalo, između ostalog, osnovati Izvršni odbor kako bi se Upravljačkom odboru omogućila usredotočenost na strateški važna pitanja.
(43)
Upravljački bi odbor trebao imenovati računovođu u skladu s pravilima donesenim na temelju Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (13) („Financijska uredba”).
(44)
Kako bi se osigurala učinkovitost Agencije, države članice i Komisija trebale bi biti zastupljene u Upravljačkom odboru, koji bi trebao definirati opći smjer djelovanja Agencije i osigurati provedbu njezinih zadaća u skladu s ovom Uredbom. Upravljačkom bi odboru trebale biti povjerene ovlasti potrebne za izradu proračuna, provjeru njegovog izvršenja, usvajanje odgovarajućih financijskih pravila, uspostavu transparentnih radnih postupaka za donošenje odluka Agencije, usvajanje programa rada Agencije, donošenje poslovnika i unutarnjih pravila rada Agencije, imenovanje izvršnog direktora, odlučivanje o produljenju mandata izvršnog direktora nakon pribavljanja mišljenja Europskog parlamenta i odlučivanje o prestanku njegovog mandata. Upravljački bi odbor trebao uspostaviti Izvršni odbor koji će mu pomagati s upravnim i proračunskim zadaćama.
(45)
Nesmetano funkcioniranje Agencije zahtijeva imenovanje njezinog izvršnog direktora na temelju zasluga i dokumentiranih upravnih i rukovoditeljskih sposobnosti, kao i kompetencija i iskustava koji su relevantni za mrežnu i informacijsku sigurnost te da izvršni direktor izvršava svoje obaveze potpuno neovisno u odnosu na organizaciju unutarnjeg funkcioniranja Agencije. S tim u vezi, izvršni bi direktor trebao, nakon prethodnog savjetovanja s Komisijom, pripremiti prijedlog programa rada Agencije i poduzeti sve potrebne korake kako bi osigurao njegovu pravilnu provedbu. Izvršni bi direktor trebao pripremiti godišnje izvješće koje se dostavlja Upravljačkom odboru, izraditi izvješće o procjenama prihoda i rashoda Agencije te provoditi proračun.
(46)
Izvršni bi direktor trebao imati mogućnost osnivanja ad hoc radnih skupina za rješavanje određenih pitanja, a posebno pitanja znanstvene, tehničke, pravne ili društveno-gospodarske prirode. Pri osnivanju ad hoc radnih skupina izvršni bi direktor trebao zatražiti informacije od relevantnih vanjskih stručnjaka i oslanjati se na njihovo stručno znanje kako bi se Agenciji omogućio pristup najnovijim raspoloživim informacijama u vezi sa sigurnosnim izazovima povezanim s razvojem informacijskog društva. Izvršni bi direktor trebao osigurati odabir članova ad hoc radnih skupina u skladu s najvišim standardima struke, uzimajući pritom u obzir ravnotežu među predstavnicima kada je to potrebno s obzirom na predmetna specifična pitanja, između javnih uprava država članica, institucija Unije i privatnog sektora, uključujući industriju, korisnike i akademske stručnjake iz područja mrežne i informacijske sigurnosti. Izvršni bi direktor trebao imati mogućnost da, ovisno o slučaju i kada je to primjereno, pozove pojedinačne priznate stručnjake iz relevantnog područja da sudjeluju u postupcima radne skupine. Njihove bi troškove trebala podmiriti Agencija u skladu sa svojim unutarnjim pravilima i u skladu s pravilima donesenim na temelju Financijske uredbe.
(47)
Agencija bi trebala imati Stalnu interesnu skupinu kao savjetodavno tijelo kako bi se osigurao redoviti dijalog s privatnim sektorom, organizacijama potrošača i drugim interesnim skupinama. Stalna interesna skupina, koju na prijedlog izvršnog direktora osniva Upravljački odbor, trebala bi biti usredotočena na pitanja relevantna za dionike te bi trebala skrenuti pozornost Agencije na njih. Izvršni bi direktor trebao, prema potrebi i u skladu s dnevnim redom sastanaka, imati mogućnost pozvati predstavnike Europskog parlamenta i drugih relevantnih tijela da sudjeluju na sastancima skupine.
(48)
Budući da je predviđena široka zastupljenost dionika u Stalnoj interesnoj skupini i da će se sa skupinom provoditi savjetovanje posebno u vezi s nacrtom programa rada, više ne postoji potreba za osiguravanjem zastupljenosti dionika u Upravljačkom odboru.
(49)
Agencija bi trebala primjenjivati relevantne odredbe Unije o javnom pristupu dokumentima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (14). Na informacije koje Agencija obrađuje u svrhe koje se odnose na njezino unutarnje funkcioniranje te informacije koje obrađuje prilikom obavljanja svojih zadaća trebala bi se primjenjivati Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretnju takvih podataka (15).
(50)
Agencija bi se trebala pridržavati odredaba primjenljivih na institucije Unije i nacionalnog zakonodavstva u vezi s postupanjem s osjetljivim dokumentima.
(51)
Kako bi se zajamčila potpuna autonomija i neovisnost Agencije i kako bi joj se omogućilo obavljanje dodatnih i novih zadaća, uključujući nepredviđene hitne zadaće, Agenciji bi trebalo osigurati dostatni i autonomni proračun s prihodima prvenstveno iz doprinosa Unije i doprinosa trećih zemalja koje sudjeluju u radu Agencije. Veći dio osoblja Agencija trebao bi izravno sudjelovati u operativnoj provedbi mandata Agencije. Državi članici domaćinu ili bilo kojoj drugoj državi članici trebalo bi omogućiti davanje dobrovoljnih doprinosa prihodima Agencije. Na subvencije koje se financiraju iz općeg proračuna Europske unije trebao bi se i dalje primjenjivati proračunski postupak Unije. Štoviše, Revizorski sud trebao bi provesti reviziju računa Agencije radi osiguranja transparentnosti i odgovornosti.
(52)
S obzirom na to da se opasnosti neprekidno mijenjaju i s obzirom na razvoj politike Unije u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću te s ciljem usklađivanja višegodišnjeg financijskog okvira, trajanje mandata Agencije trebalo bi biti ograničeno na sedam godina s mogućnošću produljenja.
(53)
Rad Agencije trebao bi se ocjenjivati neovisno. Prilikom ocjenjivanja trebalo bi uzeti u obzir učinkovitost Agencije u ostvarivanju njezinih ciljeva, njezine načine rada i relevantnost njezinih zadaća kako bi se utvrdilo jesu li ciljevi Agencije još uvijek valjani ili nisu te, na temelju toga, treba li i za koje razdoblje produljiti njezin mandat.
(54)
Ako pri kraju trajanja mandata Agencije Komisija nije podnijela prijedlog za produljenje mandata, Agencija i Komisija trebale bi poduzeti relevantne mjere, posebno u vezi s pitanjima koja se odnose na ugovore osoblja i proračunske postupke.
(55)
Budući da cilj ove Uredbe, odnosno osnivanje Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost u svrhu doprinosa visokoj razini mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji i kako bi se podigla svijesti te razvila i poticala kultura mrežne i informacijske sigurnosti u društvu u korist građana, potrošača, poduzeća i organizacija javnog sektora u Uniji, te time doprinijelo uspostavljanju i pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, države članice ne mogu dostatno ostvariti, nego ga je moguće bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je određeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz istog članka, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(56)
Uredbu (EZ) br. 460/2004 trebalo bi staviti izvan snage.
(57)
Provedeno je savjetovanje s europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 i usvojeno je njegovo mišljenje od 20. prosinca 2010. (16),
DONIJELI SU OVU UREDBU:
ODJELJAK 1.
PODRUČJE PRIMJENE, CILJEVI I ZADAĆE
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom osniva Agencija Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA, dalje u tekstu „Agencija”) koja će obavljati dodijeljene joj zadaće te time doprinositi visokoj razini mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji, podizati svijest o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti i razvijati te poticati kulturu mrežne i informacijske sigurnosti u društvu u korist građana, potrošača, poduzeća i organizacija javnog sektora u Uniji te na taj način doprinositi uspostavljanju i pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.
2. Ciljevima i zadaćama Agencije ne dovode se u pitanje nadležnosti država članica u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću, a u svakom slučaju neaktivnosti koje se odnose na javnu sigurnost, obranu, nacionalnu sigurnost (uključujući gospodarsku dobrobit države kada se pitanja odnose na nacionalnu sigurnost) i aktivnosti države u područjima kaznenog prava.
3. U smislu ove Uredbe „mrežna i informacijska sigurnost” znači sposobnost mreže ili informacijskog sustava da se na određenoj razini pouzdanosti odupre slučajnim događajima ili nezakonitim ili zlonamjernim aktivnostima kojima se ugrožava dostupnost, autentičnost, cjelovitost i povjerljivost pohranjenih ili prenesenih podataka i povezanih usluga koje te mreže i sustavi nude ili koji su dostupni putem tih sustava i mreža.
Članak 2.
Ciljevi
1. Agencija razvija i održava visoku razinu stručnosti.
2. Agencija pomaže institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u razvoju politika u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću.
3. Agencija pomaže institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i državama članicama u provedbi politika potrebnih za ispunjavanje pravnih i regulatornih zahtjeva u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću u skladu s postojećim i budućim pravnim aktima Unije te na taj način doprinosi pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.
4. Agencija pomaže Uniji i državama članicama u poboljšanju i jačanju njihovih sposobnosti i spremnosti za sprečavanje i otkrivanje problema i nezgoda u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću te za odgovor na njih.
5. Agencija se koristi svojim stručnim znanjima kako bi potaknula široku suradnju između izvršitelja iz javnog i privatnog sektora.
Članak 3.
Zadaće
1. U smislu članka 1. i s ciljem ostvarivanja ciljeva iz članka 2., poštujući pritom članak 1. stavak 2., Agencija obavlja sljedeće zadaće:
(a)
podupire razvoj politike i prava Unije:
i.
pružanjem pomoći i savjeta u vezi sa svim pitanjima koja se odnose na politiku i pravo Unije u području mrežne i informacijske sigurnosti;
ii.
osiguravanjem pripremnih radova, savjeta i analiza u vezi s razvojem i ažuriranjem politike i prava Unije u području mrežne i informacijske sigurnosti;
iii.
analiziranjem javno dostupnih strategija za mrežnu i informacijsku sigurnost i poticanjem njihovog objavljivanja;
(b)
podupire razvoj sposobnosti:
i.
pružanjem podrške, na njihov zahtjev, državama članicama u nastojanjima da razviju i poboljšaju sprečavanje, otkrivanje i analizu problema i nezgoda u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću i sposobnost odgovora na njih te osiguravanjem potrebnih znanja;
ii.
poticanjem i olakšavanjem dobrovoljne suradnje među državama članicama te između institucija, tijela, ureda i agencija Unije i država članica u njihovim nastojanjima da spriječe, otkriju i odgovore na probleme i nezgode u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću ako ti problemi i nezgode imaju prekogranični učinak;
iii.
pružanjem pomoći institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije u njihovim nastojanjima da razviju sprečavanje, otkrivanje i analizu problema i nezgoda u vezi s mrežnom i informacijskom sigurnošću i sposobnost odgovora na njih, posebno putem pružanja podrške radu tima za odgovor na računalne opasnosti (CERT) u njihovu korist;
iv.
pružanjem podrške podizanju razine sposobnosti nacionalnih/vladinih CERT-a i CERT-a Unije, također putem poticanja dijaloga i razmjene informacija s ciljem osiguravanja da, s obzirom na najnovija tehnička dostignuća, svaki CERT udovoljava zajedničkom skupu minimalnih sposobnosti i da djeluje u skladu s najboljim praksama;
v.
pružanjem podrške organizaciji i provedbi vježba Unije u području mrežne i informacijske sigurnost i, na njihov zahtjev, pružanjem savjeta državama članicama u vezi s nacionalnim vježbama;
vi.
pružanjem pomoći institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i državama članicama u njihovim nastojanjima da prikupe, analiziraju i distribuiraju relevantne podatke o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti u skladu sa sigurnosnim zahtjevima država članica; na temelju informacija koje pružaju institucije, tijela, uredi i agencije Unije i države članice sukladno odredbama prava Unije i nacionalnim odredbama u skladu s pravom Unije, očuvanjem svijesti o najnovijem stanju mrežne i informacijske sigurnosti u Uniji u ime i u korist institucija, tijela, ureda i agencija Unije i država članica;
vii.
pružanjem podrške razvoju mehanizma ranog uzbunjivanja Unije kojim se dopunjuju mehanizmi država članica;
viii.
ponudom osposobljavanja u području mrežne i informacijske sigurnosti za relevantna javna tijela, prema potrebi u suradnji s dionicima;
(c)
podupire dobrovoljnu suradnju među nadležnim javnim tijelima te između dionika, uključujući sveučilišta i istraživačke centre Unije, i podizanje svijesti, između ostalog:
i.
poticanjem suradnje između nacionalnih i vladinih CERT-a ili timova za odgovor na nezgode u vezi s računalnom sigurnošću (CSIRT), uključujući CERT za institucije, tijela, urede i agencije Unije;
ii.
poticanjem razvoja i razmjene najboljih praksa s ciljem postizanja napredne razine mrežne i informacijske sigurnosti;
iii.
olakšavanjem dijaloga i nastojanja u vezi s razvojem i razmjenom najboljih praksa;
iv.
poticanjem najboljih praksa za razmjenu informacija i podizanje svijesti;
v.
pružanjem podrške institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i, na njihov zahtjev, državama članicama i njihovim nadležnim tijelima u organiziranju podizanja svijesti, uključujući na razini pojedinačnih korisnika, i drugih aktivnosti uključivanja s ciljem povećanja mrežne i informacijske sigurnosti i njezine vidljivosti osiguravanjem najboljih praksa i smjernica;
(d)
podupire istraživanja i razvoj te normizaciju:
i.
olakšavanjem utvrđivanja i preuzimanja europskih i međunarodnih norma za upravljanje rizicima i za sigurnost elektroničkih proizvoda, mreža i usluga;
ii.
pružanjem savjeta Uniji i državama članicama o potrebama za istraživanjem u području mrežne i informacijske sigurnosti kako bi se omogućili učinkoviti odgovori na postojeće rizike i opasnosti za mrežnu i informacijsku sigurnost te rizike i opasnosti koji se pojavljuju, također i u vezi s novim informacijskim i komunikacijskih tehnologijama u nastajanju te kako bi se učinkovito koristile tehnologije za sprečavanje rizika;
(e)
surađuje s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, uključujući one koji se bave pitanjima kibernetičkog kriminala i zaštite privatnosti i osobnih podataka, s ciljem rješavanja pitanja od zajedničkog interesa, uključujući:
i.
razmjenom znanja i iskustava te najboljih praksa;
ii.
pružanjem savjeta o relevantnim aspektima mrežne i informacijske sigurnosti radi razvoja sinergija;
(f)
doprinosi nastojanjima Unije u vezi sa suradnjom s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama radi poticanja međunarodne suradnje na pitanjima mrežne i informacijske sigurnosti, uključujući:
i.
sudjelovanjem, prema potrebi, u ulozi promatrača i u organizaciji međunarodnih vježbi, analiziranjem ishoda takvih vježba i izvješćivanjem o njima;
ii.
olakšavanjem razmjene najboljih praksa relevantnih organizacija;
iii.
osiguravanjem stručnog znanja institucijama Unije.
2. Institucije, tijela, uredi i agencije Unije i tijela država članica mogu zatražiti savjet od Agencije u slučaju proboja zaštitnih mjera ili povrede cjelovitosti sa značajnim učinkom na rad mreža i usluga.
3. Agencija obavlja zadaće koje su joj dodijeljene na temelju pravnih akata Unije.
4. Agencija neovisno izvodi svoje zaključke te daje smjernice i savjete u vezi s pitanjima koja su obuhvaćena područjem primjene i ciljevima ove Uredbe.
ODJELJAK 2.
ORGANIZACIJA
Članak 4.
Sastav Agencije
1. Agencija se sastoji od:
(a)
Upravljačkog odbora;
(b)
izvršnog direktora i osoblja; i
(c)
Stalne interesne skupine.
2. Kako bi se doprinijelo povećanju učinkovitosti i djelotvornosti rada Agencije, Upravljački je odbor dužan uspostaviti Izvršni odbor.
Članak 5.
Upravljački odbor
1. Upravljački odbor definira opći smjer djelovanja Agencije i osigurava rad Agencije u skladu s pravilima i načelima utvrđenim ovom Uredbom. On također osigurava usklađenost rada Agencije s aktivnostima koje provode države članice i Unija.
2. Upravljački odbor usvaja godišnji i višegodišnji plan rada Agencije.
3. Upravljački odbor usvaja godišnje izvješće o aktivnostima Agencije i šalje ga do 1. srpnja sljedeće godine Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. Godišnje izvješće uključuje financijske izvještaje i u njemu je opisano kako je Agencija ispunila pokazatelje uspješnosti. Godišnje se izvješće objavljuje.
4. Upravljački odbor donosi strategiju za suzbijanje prijevara koja je razmjerna rizicima prijevare, uzimajući u obzir analizu troškova i koristi mjera koje će se provoditi.
5. Upravljački odbor osigurava odgovarajuće praćenje nalaza i preporuka proizišlih iz istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i različitih unutarnjih ili vanjskih izvješća o reviziji i ocjenjivanja.
6. Upravljački odbor donosi pravila za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njima.
7. U vezi s osobljem Agencije, Upravljački odbor izvršava ovlasti koje su mu dodijeljene Pravilnikom o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Europske unije („Pravilnik o osoblju” i „Uvjeti zaposlenja ostalih službenika”) utvrđenim Uredbom (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (17) o tijelu za imenovanje i o tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovora o radu.
U skladu s postupkom iz članka 110. Pravilnika o osoblju, Upravljački odbor donosi odluku o delegiranju relevantnih ovlasti tijela za imenovanje na izvršnog direktora na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika. Izvršni direktor može dalje delegirati te ovlasti.
Kad to opravdavaju iznimne okolnosti, Upravljački odbor može opozvati delegiranje ovlasti tijela za imenovanje na izvršnog direktora i ovlasti koje je dalje delegirao izvršni direktor. U tom ih slučaju Upravljački odbor može delegirati na ograničeno razdoblje jednom od svojih članova ili članu osoblja koji nije izvršni direktor.
8. Upravljački odbor donosi odgovarajuća pravila za provedbu Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika u skladu s postupkom predviđenim u članku 110. Pravilnika o osoblju.
9. Upravljački odbor imenuje izvršnog direktora i može produljiti njegov mandat ili ga razriješiti dužnosti u skladu s člankom 24. ove Uredbe.
10. Upravljački odbor nakon savjetovanja s Komisijom donosi svoj poslovnik i poslovnik Izvršnog odbora. Poslovnikom se osiguravaju brze odluke putem pisanog postupka ili daljinske konferencije.
11. Upravljački odbor nakon savjetovanja sa službama Komisije donosi unutarnja pravila rada Agencije. Ta se pravila objavljuju.
12. Upravljački odbor donosi financijska pravila primjenljiva na Agenciju. Ona ne smiju odstupati od Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 19. studenoga 2002. o okvirnoj Financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (18), osim ako takvo odstupanje ne nalažu posebni zahtjevi u pogledu djelovanja Agencije te uz prethodnu suglasnost Komisije.
13. Nakon savjetovanja sa službama Komisije i nakon pravovremenog obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća, Upravljački odbor usvaja višegodišnji plan kadrovske politike.
Članak 6.
Sastav Upravljačkog odbora
1. Upravljački se odbor sastoji od po jednog predstavnika svake države članice i dva predstavnika koje imenuje Komisija. Svi predstavnici imaju pravo glasa.
2. Svaki član Upravljačkog odbora ima zamjenika koji ga predstavlja u slučaju njegove odsutnosti.
3. Članovi Upravljačkog odbora i njihovi zamjenici imenuju se na temelju njihovog poznavanja zadaća i ciljeva Agencije, uzimajući pritom u obzir rukovodeće, upravne i proračunske vještine relevantne za ispunjavanje zadaća navedenih u članku 5. Komisija i države članice trebaju nastojati ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u Upravljačkom odboru kako bi se osigurao kontinuitet njegovog rada. Komisija i države članice za cilj imaju postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Upravljačkom odboru.
4. Mandat članova Upravljačkog odbora i njihovih zamjenika je četiri godine. Taj se mandat može produljiti.
Članak 7.
Predsjednik Upravljačkog odbora
1. Upravljački odbor iz redova svojih članova bira predsjednika i zamjenika predsjednika na razdoblje od tri godine s mogućnošću ponovnog imenovanja. Zamjenik predsjednika po službenoj dužnosti zamjenjuje predsjednika ako potonji nije u mogućnosti obavljati svoje zadaće.
2. Relevantni odbori Europskog parlamenta mogu pozvati predsjednika da pred odborom da izjavu i odgovori na pitanja članova.
Članak 8.
Sjednice
1. Sjednice Upravljačkog odbora saziva njegov predsjednik.
2. Upravljački odbor održava redovitu sjednicu najmanje jednom godišnje. Upravljački odbor također održava izvanredne sjednice na zahtjev predsjednika ili najmanje trećine svojih članova.
3. Izvršni direktor sudjeluje na sjednicama Upravljačkog odbora bez prava glasa.
Članak 9.
Glasovanje
1. Upravljački odbor donosi odluke apsolutnom većinom svojih članova.
2. Za usvajanje poslovnika Upravljačkog odbora, unutarnjih pravila rada Agencije, proračuna, godišnjeg i višegodišnjeg programa rada, za imenovanje, produljenje mandata ili razriješenje izvršnog direktora i imenovanje predsjednika Upravljačkog odbora potrebna je dvotrećinska većina svih članova Upravljačkog odbora.
Članak 10.
Izvršni odbor
1. Upravljačkom odboru pomaže Izvršni odbor.
2. Odluke koje priprema Izvršni odbor i donosi Upravljački odbor odnose se samo na upravna i proračunska pitanja.
Zajedno s Upravljačkim odborom, Izvršni odbor osigurava odgovarajuće praćenje nalaza i preporuka proizišlih iz istraga OLAF-a i različitih unutarnjih ili vanjskih izvješća o reviziji i ocjenjivanja.
Ne dovodeći u pitanje odgovornosti izvršnog direktora koje su utvrđene u članku 11., Izvršni odbor pruža pomoć i savjete izvršnom direktoru u provedbi odluka Upravljačkog odbora o upravnim i proračunskim pitanjima.
3. Izvršni odbor čine pet članova imenovana iz redova članova Upravljačkog odbora, uključujući predsjednika Upravljačkog odbora, koji također može predsjedati Izvršnim odborom, i jedan predstavnik Komisije.
4. Mandat članova Izvršnog odbora jednak je mandatu članova Upravljačkog odbora utvrđenom u članku 6. stavku 4.
5. Izvršni se odbor sastaje najmanje jednom u tri mjeseca. Predsjednik Izvršnog odbora saziva dodatne sjednice na zahtjev članova Izvršnog odbora.
Članak 11.
Zadaće izvršnog direktora
1. Agencijom upravlja njezin izvršni direktor koji je neovisan u obavljanju svojih dužnosti.
2. Izvršni je direktor odgovoran za:
(a)
svakodnevno upravljanje Agencijom;
(b)
provedbu odluka koje je donio Upravljački odbor;
(c)
nakon savjetovanja s Upravljačkim odborom, pripremu godišnjeg programa rada i višegodišnjeg programa rada te njihovu dostavu Upravljačkom odboru nakon savjetovanja s Komisijom;
(d)
provedbu godišnjeg programa rada i višegodišnjeg programa rada i izvješćivanje Upravljačkog odbora o njihovoj provedbi;
(e)
pripremu godišnjeg izvješća o aktivnostima Agencije i njegovo podnošenje Upravljačkom odboru na odobrenje;
(f)
pripremu akcijskog plana nastavno na zaključke naknadnog ocjenjivanja i izvješćivanje Komisije o napretku svake dvije godine;
(g)
zaštitu financijskih interesa Unije primjenom preventivnih mjera za suzbijanje prijevara, korupcije i ostalih nezakonitih aktivnosti, djelotvornim provjerama i, ako se otkriju nepravilnosti, povratom pogrešno isplaćenih iznosa i, prema potrebi, izricanjem djelotvornih, razmjernih i odvraćajućih upravnih i financijskih sankcija;
(h)
pripremu strategije za suzbijanje prijevara za Agenciju i njezino podnošenje Upravljačkom odboru na odobrenje;
(i)
osiguravanje da Agencija svoje aktivnosti obavlja u skladu sa zahtjevima korisnika usluga, posebno u pogledu adekvatnosti pruženih usluga;
(j)
uspostavljanje i održavanje kontakta s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije;
(k)
uspostavljanje i održavanje kontakta s poslovnom zajednicom i organizacijama potrošača radi osiguravanja redovitog dijaloga s interesnim skupinama;
(l)
druge zadaće dodijeljene izvršnom direktoru ovom Uredbom.
3. Prema potrebi i u okviru ciljeva i zadaća Agencije, izvršni direktor može osnivati ad hoc radne skupine sastavljene od stručnjaka, uključujući stručnjake iz nadležnih tijela država članica. Upravljački odbor mora biti unaprijed obaviješten. Postupci koji se posebno odnose na sastav, imenovanje stručnjaka od strane izvršnog direktora i rad ad hoc radnih skupina utvrđeni su u unutarnjim pravilima rada Agencije.
4. Kada god je to potrebno, izvršni direktor stavlja upravno pomoćno osoblje i druge resurse na raspolaganje Upravljačkom odboru i Izvršnom odboru.
Članak 12.
Stalna interesna skupina
1. Upravljački odbor, odlučujući na prijedlog izvršnog direktora, osniva Stalnu interesnu skupinu sastavljenu od priznatih stručnjaka koji zastupaju interesne skupine, kao što su industrija IKT-a, pružatelji elektroničkih komunikacijskih mreža ili usluga dostupnih javnosti, skupine potrošača, akademski stručnjaci za mrežnu i informacijsku sigurnost i predstavnici nacionalnih regulatornih tijela prijavljenih u skladu s Direktivom 2002/21/EZ te od tijela kaznenog progona i tijela za zaštitu privatnosti.
2. Postupci koji se posebno odnose na broj, sastav i imenovanje članova Stalne interesne skupine od strane Upravljačkog odbora, prijedlog izvršnog direktora i rad Skupine utvrđeni su unutarnjim pravilima rada Agencije i objavljuju se.
3. Stalnom interesnom skupinom predsjeda izvršni direktor ili bilo koja osoba koju, ovisno o slučaju, imenuje izvršni direktor.
4. Mandat članova Stalne interesne skupine traje dvije i pol godine. Članovi Upravljačkog odbora ne mogu biti članovi Stalne interesne skupine. Stručnjaci Komisije i država članica imaju pravo prisustvovanja sjednicama Stalne interesne skupine i sudjelovanja u njezinom radu. Na sjednice Stalne interesne skupine i na sudjelovanje u njezinom radu mogu se pozvati predstavnici drugih tijela koja izvršni direktor smatra relevantnima koji nisu članovi Stalne interesne skupine.
5. Stalna interesna skupina savjetuje Agenciju u vezi s obavljanjem njezinih aktivnosti. Ona posebno savjetuje izvršnog direktora u vezi s izradom prijedloga programa rada Agencije i osiguravanjem komunikacije s interesnim skupinama o svim pitanjima koja se odnose na program rada.
ODJELJAK 3.
RAD
Članak 13.
Program rada
1. Agencija obavlja poslove u skladu sa svojim godišnjim programom rada i višegodišnjim programom rada koji sadrže sve njene planirane aktivnosti.
2. Program rada uključuje prilagođene pokazatelje uspješnosti koji omogućuju učinkovitu procjenu rezultata ostvarenih s obzirom na ciljeve.
3. Izvršni je direktor odgovoran za izradu nacrta programa rada Agencije nakon prethodnog savjetovanja sa službama Komisije. Do 15. ožujka svake godine izvršni direktor Upravljačkom odboru dostavlja nacrt programa rada za sljedeću godinu.
4. Do 30. studenoga svake godine Upravljački odbor usvaja program rada Agencije za sljedeću godinu nakon zaprimanja mišljenja Komisije. Program rada uključuje višegodišnje izglede. Upravljački odbor osigurava usklađenost programa rada s ciljevima Agencije te zakonodavnim prioritetima i prioritetima politike Unije u području mrežne i informacijske sigurnosti.
5. Program rada organiziran je u skladu s načelom upravljanja na temelju aktivnosti. Program rada u skladu je s izvješćem o procjenama prihoda i rashoda Agencije i proračunom Agencije za istu financijsku godinu.
6. Nakon što ga usvoji Upravljački odbor, izvršni direktor prosljeđuje program rada Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i državama članicama i objavljuje ga. Na poziv relevantnog odbora Europskog parlamenta, izvršni direktor predstavlja usvojeni godišnji program rada i razmjenjuje mišljenja o njemu.
Članak 14.
Zahtjevi upućeni Agenciji
1. Zahtjevi za savjete i pomoć koji su obuhvaćeni ciljevima i zadaćama Agencije upućuju se izvršnom direktoru i uključuju popratne informacije kojima se objašnjava pitanje koje treba riješiti. Izvršni direktor obavješćuje Upravljački odbor i Izvršni odbor o zaprimljenim zahtjevima, potencijalnim implikacijama u vezi s resursima i pravodobno o praćenju zahtjeva. U slučaju odbijanja zahtjeva, Agencija je dužna dati obrazloženje.
2. Zahtjeve iz stavka 1. mogu podnijeti:
(a)
Europski parlament;
(b)
Vijeće;
(c)
Komisija;
(d)
svako nadležno tijelo koje je imenovala država članica, kao što je nacionalno regulatorno tijelo definirano u članku 2. Direktive 2002/21/EZ.
3. Praktična rješenja za primjenu stavaka 1. i 2., posebno u vezi s podnošenjem zahtjeva Agenciji, određivanjem njihovih prioriteta, njihovim praćenjem i obavješćivanjem Upravljačkog odbora i Izvršnog odbora o zahtjevima upućenim Agenciji utvrđuje Upravljački odbor u unutarnjim pravilima rada Agencije.
Članak 15.
Izjava o interesima
1. Članovi Upravljačkog odbora i Izvršnog odbora te službenici koje su privremeno uputile države članice daju izjavu o obvezama i izjavu u kojoj navode nepostojanje ili postojanje bilo kakvog izravnog ili neizravnog interesa koji bi mogao utjecati na njihovu neovisnost. Izjave moraju biti točne i potpune, potpisuju se svake godine i ažuriraju prema potrebi.
2. Članovi Upravljačkog odbora, izvršni direktor i vanjski stručnjaci koji sudjeluju u ad hoc radnim skupinama daju, najkasnije na početku svake sjednice, točnu i potpunu izjavu o svim interesima koji bi mogli utjecati na njihovu neovisnost u vezi s točkama dnevnog reda i suzdržavaju se od sudjelovanja u raspravi i glasovanja o takvim točkama.
3. Agencija u svojim unutarnjim pravilima rada utvrđuje praktična rješenja za pravila o izjavama o interesima iz stavaka 1. i 2.
Članak 16.
Transparentnost
1. Agencija osigurava provedbu svojih aktivnosti na visokoj razini transparentnosti i u skladu s člancima 17. i 18.
2. Agencija osigurava da javnost i sve zainteresirane strane dobiju odgovarajuće, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije, posebno u pogledu rezultata njenog rada. Ona također objavljuje izjave o interesima dane u skladu s člankom 15.
3. Upravljački odbor, odlučujući na prijedlog izvršnog direktora, može dopustiti zainteresiranim stranama promatranje provedbe određenih aktivnosti Agencije.
4. Agencija u svojim unutarnjim pravilima rada utvrđuje praktična rješenja za provedbu pravila o transparentnosti iz stavaka 1. i 2.
Članak 17.
Povjerljivost
1. Ne dovodeći u pitanje članak 18., Agencija ne daje trećim stranama informacije koje obrađuje ili prima, a za koje je podnesen opravdan zahtjev da s njima djelomično ili u cijelosti postupa kao s povjerljivim informacijama.
2. Članovi Upravljačkog odbora, izvršni direktor, članovi Stalne interesne skupine, vanjski stručnjaci koji sudjeluju u radu ad hoc radnih skupina i članovi osoblja Agencije, uključujući službenike koje privremeno upućuju države članice, poštuju zahtjeve u pogledu povjerljivosti iz članka 339. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), čak i nakon što prestanu obavljati svoje dužnosti.
3. Agencija u svojim unutarnjim pravilima rada utvrđuje praktična rješenja za provedbu pravila o povjerljivosti iz stavaka 1. i 2.
4. Ako je to potrebno za obavljanje zadaća Agencije, Upravljački odbor donosi odluku kojom Agenciji dopušta obradu klasificiranih podataka. U tom slučaju Upravljački odbor, u dogovoru sa službama Komisije, donosi unutarnja pravila rada primjenjujući načela sigurnosti utvrđena Odlukom Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom od 29. studenoga 2001. o izmjeni njezina unutarnjeg poslovnika (19). Ta pravila obuhvaćaju, između ostalog, odredbe o razmjeni, obradi i čuvanju klasificiranih podataka.
Članak 18.
Pristup dokumentima
1. Na dokumente koje posjeduje Agencija primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1049/2001.
2. Upravljački odbor donosi pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 u roku od šest mjeseci nakon osnivanja Agencije.
3. Odluke koje Agencija donosi prema članku 8. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 mogu biti predmetom pritužbe Europskom ombudsmanu u skladu s člankom 228. UFEU-a ili tužbe pred Sudom Europske unije u skladu s člankom 263. UFEU-a.
ODJELJAK 4.
FINANCIJSKE ODREDBE
Članak 19.
Usvajanje proračuna
1. Prihodi Agencije sastoje se od doprinosa iz proračuna Unije, doprinosa trećih zemalja koje sudjeluju u radu Agencije kako je predviđeno člankom 30. i dobrovoljnih doprinosa država članica u novcu ili u naravi. Države članice koje daju dobrovoljne doprinose ne mogu na temelju toga zahtijevati nikakva posebna prava ili usluga.
2. Rashodi Agencije uključuju troškove osoblja, upravne troškove, troškove tehničke podrške, infrastrukturne i operativne troškove te troškove proizišle is ugovora sklopljenih s trećim stranama.
3. Do 1. ožujka svake godine izvršni direktor sastavlja nacrt izvješća o procjenama prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu te ga prosljeđuje Upravljačkom odboru zajedno s nacrtom plana radnih mjesta.
4. Prihodi i rashodi moraju biti uravnoteženi.
5. Svake godine Upravljački odbor, na temelju nacrta izvješća o procjenama prihoda i rashoda koji je sastavio izvršni direktor, izrađuje izvješće o procjenama prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu.
6. Do 31. ožujka svake godine Upravljački odbor šalje izvješće o procjenama, koje uključuje nacrt plana radnih mjesta zajedno s nacrtom programa rada, Komisiji i trećim zemljama s kojima je Unija sklopila sporazume u skladu s člankom 30.
7. Komisija prosljeđuje izvješće o procjenama Europskom parlamentu i Vijeću zajedno s nacrtom općeg proračuna Unije.
8. Na temelju navedenog izvješća o procjenama, Komisija u nacrt proračuna Unije unosi procjene koje smatra potrebnima za plan radnih mjesta i iznos subvencije na teret općeg proračuna, koji dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 314. UFEU-a.
9. Europski parlament i Vijeće odobravaju dodjelu sredstava za subvencije Agencije.
10. Europski parlament i Vijeće usvajaju plan radnih mjesta Agencije.
11. Zajedno s programom rada, Upravljački odbor usvaja proračun Agencije. On postaje konačan nakon konačnog usvajanja općeg proračuna Unije. Upravljački odbor prema potrebi prilagođava proračun i program rada Agencije u skladu s općim proračunom Unije. Upravljački odbor bez odlaganja prosljeđuje proračun Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.
Članak 20.
Suzbijanje prijevara
1. Kako bi se olakšalo suzbijanje prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999 (20), Agencija u roku od šest mjeseci od početka svog rada pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. u vezi s internim istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (21) i donosi odgovarajuće odredbe primjenljive na sve zaposlenike Agencije, koristeći se obrascem utvrđenim u Prilogu tom Sporazumu.
2. Revizorski sud ima ovlasti provoditi reviziju, na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije od Agencije.
3. OLAF može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenim Uredbom (EZ) br. 1073/1999 i Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (22) kako bi utvrdio je li počinjena prijevara, korupcija ili bilo koja druga nezakonita aktivnost koja utječe na financijske interese Unije u vezi s bespovratnim sredstvima ili ugovorom koji financira Agencija.
4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori, sporazumi o bespovratnim sredstvima i odluke o bespovratnim sredstvima Agencije sadrže odredbe kojima se Revizorski sud i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s njihovim odgovarajućim nadležnostima.
Članak 21.
Provedba proračuna
1. Izvršni je direktor odgovoran za provedbu proračuna Agencije.
2. Unutarnji revizor Komisije ima jednake ovlasti u odnosu na Agenciju kao i u odnosu na uprave Komisije.
3. Do 1. ožujka nakon svake financijske godine (1. ožujka godine N + 1) računovođa Agencije šalje privremene financijske izvještaje računovođi Komisije, zajedno s izvješćem o proračunskom i financijskom poslovanju za tu financijsku godinu. Računovođa Komisije konsolidira privremene financijske izvještaje institucija i decentraliziranih tijela u skladu s člankom 147. Financijske uredbe.
4. Do 31. ožujka godine N + 1 računovođa Komisije šalje Revizorskom sudu privremene financijske izvještaje Agencije, zajedno s izvješćem o proračunskom i financijskom poslovanju za tu financijsku godinu. Izvješće o proračunskom i financijskom poslovanju za financijsku godinu prosljeđuje se također Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Po primitku primjedaba Revizorskog suda u vezi s privremenim financijskim izvještajima Agencije, u skladu s člankom 148. Financijske uredbe, izvršni direktor na vlastitu odgovornost sastavlja završne financijske izvještaje Agencije i šalje ih Upravljačkom odboru radi davanja mišljenja.
6. Upravljački odbor daje mišljenje o završnim financijskim izvještajima Agencije.
7. Do 1. srpnja godine N + 1 izvršni direktor dostavlja završne financijske izvještaje, uključujući izvješće o proračunskom i financijskom poslovanju za predmetnu financijsku godinu i primjedbe Revizorskog suda, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu, zajedno s mišljenjem Upravljačkog odbora.
8. Izvršni direktor objavljuje završne financijske izvještaje.
9. Izvršni direktor Revizorskom sudu šalje odgovor na primjedbe do 30. rujna godine N + 1, a Upravljačkom odboru šalje primjerak tog odgovora.
10. Izvršni direktor dostavlja Europskom parlamentu, na njegov zahtjev, sve informacije potrebne za nesmetanu primjenu postupka davanja razrješnice za predmetnu financijsku godinu, kako je utvrđeno u članku 165. stavku 3. Financijske uredbe.
11. Europski parlament na preporuku Komisije daje razrješnicu izvršnom direktoru prije 15. svibnja godine N + 2 u vezi s provedbom proračuna za godinu N.
ODJELJAK 5.
OSOBLJE
Članak 22.
Opće odredbe
Na osoblje Agencije primjenjuju se Pravilnik o osoblju, Uvjeti zaposlenja ostalih službenika i pravila koja su dogovorno donijele institucije Unije za primjenu tog Pravilnika o osoblju.
Članak 23.
Povlastice i imunitet
Na Agenciju i njezino osoblje primjenjuje se Protokol br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u.
Članak 24.
Izvršni direktor
1. Izvršni je direktor zaposlen kao privremeni službenik Agencije u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
2. Izvršnog direktora imenuje Upravljački odbor s popisa kandidata koji predlaže Komisija nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira.
Agenciju prilikom sklapanja ugovora s izvršnim direktorom zastupa predsjednik Upravljačkog odbora.
Kandidat kojeg je odabrao Upravljački odbor poziva se prije imenovanja da pred relevantnim odborom Europskog parlamenta da izjavu i odgovori na pitanja njegovih članova.
3. Mandat izvršnog direktora traje pet godina. Do kraja tog razdoblja Komisija provodi procjenu u kojoj se uzimaju u obzir ocjena uspješnosti izvršnog direktora te budući izazovi i zadaće Agencije.
4. Upravljački odbor može, odlučujući na prijedlog Komisije u kojem se uzima u obzir procjena iz stavka 3. i nakon pribavljanja mišljenja Europskog parlamenta, produljiti mandat izvršnog direktora za najviše pet godina.
5. Upravljački odbor obavješćuje Europski parlament o svojoj namjeri produljenja mandata izvršnog direktora. U roku od tri mjeseca prije takvog produljenja izvršni direktor, ako je pozvan, daje izjavu pred relevantnim odborom Europskog parlamenta i odgovara na pitanja njegovih članova.
6. Izvršni direktor čiji je mandat produljen ne može sudjelovati u još jedom postupku odabira za isto radno mjesto.
7. Izvršnog se direktora može razriješiti dužnosti odlukom Upravljačkog odbora.
Članak 25.
Upućeni nacionalni stručnjaci i drugo osoblje
1. Agencija se može koristiti upućenim nacionalnim stručnjacima ili drugim osobljem koje nije zaposleno u Agenciji. Na takvo se osoblje ne primjenjuju Pravilnik o osoblju i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika.
2. Upravljački odbor donosi odluku o utvrđivanju pravila za upućivanje nacionalnih stručnjaka agenciji.
ODJELJAK 6.
OPĆE ODREDBE
Članak 26.
Pravni status
1. Agencija je tijelo Unije. Ona ima pravnu osobnost.
2. U svim državama članicama Agencija ima najširu pravnu i poslovnu sposobnost koja se nacionalnim pravnim propisima priznaje pravnim osobama. Ona posebno može stjecati pokretnine i nekretnine ili njima raspolagati te biti stranka u sudskom postupku.
3. Agenciju zastupa njezin izvršni direktor.
4. Zadržava se podružnica uspostavljena u metropolitanskom području Atene s ciljem poboljšanja operativne učinkovitosti Agencije.
Članak 27.
Odgovornost
1. Ugovorna odgovornost Agencije uređena je pravom koje se primjenjuje na predmetni ugovor.
Sud Europske unije nadležan je za donošenje presuda na temelju bilo koje arbitražne klauzule sadržane u ugovoru koji sklopi Agencija.
2. U slučaju izvanugovorne odgovornosti, Agencija u skladu s općim načelima prava država članica nadoknađuje svaku štetu koju je prouzročila Agencija ili njezini službenici prilikom obavljanja svojih dužnosti.
Sud Europske unije nadležan je za sve sporove u vezi s nadoknadom takve štete.
3. Osobna odgovornost službenika prema Agenciji uređuje se relevantnim uvjetima koji se primjenjuju na osoblje Agencije.
Članak 28.
Jezici
1. Na Agenciju se primjenjuje Uredba br. 1 od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (23). Države članice i druga tijela koja su imenovale države članice mogu se obratiti Agenciji i dobiti odgovor na službenom jeziku institucija Unije po svom izboru.
2. Prevoditeljske usluge potrebne za funkcioniranje Agencije osigurava Prevoditeljski centar za tijela Europske unije.
Članak 29.
Zaštita osobnih podataka
1. Pri obradi podataka koji se odnose na pojedince, Agencija posebno tijekom obavljanja svojih zadaća poštuje načela zaštite osobnih podataka iz Uredbe (EZ) br. 45/2001 i podliježe njezinim odredbama.
2. Upravljački odbor usvaja provedbene mjere iz članka 24. stavka 8. Uredbe (EZ) br. 45/2001. Upravljački odbor može usvojiti dodatne mjere koje su potrebne kako bi Agencija primjenjivala Uredbu (EZ) br. 45/2001.
Članak 30.
Sudjelovanje trećih zemalja
1. Agencija je otvorena za suradnju s trećim zemljama koje su sklopile sporazume s Europskom unijom na temelju kojih su donijele i primjenjuju pravne akte Unije u području koje obuhvaća ova Uredba.
2. Na temelju relevantnih odredaba tih sporazuma utvrđuju se mehanizmi kojima se posebno određuju priroda, opseg i način na koji će te zemlje sudjelovati u radu Agencije, uključujući odredbe koje se odnose na sudjelovanje u inicijativama koje poduzima Agencija, financijske doprinose i osoblje.
Članak 31.
Sigurnosni propisi o zaštiti klasificiranih podataka
Agencija primjenjuje sigurnosna načela sadržana u sigurnosnim propisima Komisije za zaštitu klasificiranih podataka Europske unije (EUCI) i osjetljivih neklasificiranih podataka u skladu s Prilogom Odluci 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom. Navedeno obuhvaća, između ostalog, odredbe o razmjeni, obradi i čuvanju takvih podataka.
ODJELJAK 7.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 32.
Ocjenjivanje i preispitivanje
1. Do 20. lipnja 2018. Komisija naručuje ocjenjivanje, posebno kako bi procijenila učinak, djelotvornost i učinkovitost Agencije i njezinih načina rada. Ocjenjivanje također obuhvaća moguću potrebu za izmjenom mandata Agencije i financijske implikacije takve izmjene.
2. Prilikom ocjenjivanje iz stavka 1. uzimaju se u obzir sve povratne informacije pružene Agenciji kao odgovor na njezine aktivnosti.
3. Komisija prosljeđuje izvješće o ocjenjivanju zajedno s njegovim zaključcima Europskom parlamentu, Vijeću i Upravljačkom odboru. Nalazi ocjenjivanja se objavljuju.
4. U okviru ocjenjivanja provodi se procjena rezultata koje je Agencija ostvarila s obzirom na svoje ciljeve, mandat i zadaće. Ako Komisija daljnje djelovanje Agencije smatra opravdanim s obzirom na dodijeljene ciljeve, mandat i zadaće, ona može predložiti produljenje trajanja mandata Agencije utvrđenog u članku 36.
Članak 33.
Suradnja s državom članicom domaćinom
Država članica domaćin Agencije osigurava najbolje moguće uvjete kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje Agencije, uključujući dostupnost lokacije, postojanje odgovarajućih obrazovnih objekata za djecu članova osoblja, odgovarajući pristup tržištu rada, socijalno osiguranje i zdravstvenu zaštitu za djecu i supružnike.
Članak 34.
Administrativna kontrola
Rad Agencije nadzire Europski ombudsman u skladu s člankom 228. UFEU-a.
Članak 35.
Stavljanje izvan snage i sljedništvo
1. Uredba (EZ) br. 460/2004 stavlja se izvan snage.
Upućivanja na Uredbu (EZ) br. 460/2004 i ENISA-u smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i Agenciju.
2. Agencija nasljeđuje Agenciju osnovanu Uredbom (EZ) br. 460/2004 u vezi s cjelokupnim vlasništvom, svim sporazumima, pravnim obvezama, ugovorima o radu, financijskim obvezama i odgovornostima.
Članak 36.
Trajanje
Agencija se osniva na razdoblje od sedam godina od 19. lipnja 2013.
Članak 37.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 21. svibnja 2013.