PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 897/2014
ze dne 18. srpna 2014
kterým se stanoví zvláštní ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 291 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (2), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedna ze složek nařízení (EU) č. 232/2014 zahrnuje spolupráci mezi jedním či více členskými státy Evropské unie na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi stanovenými v příloze I uvedeného nařízení a/nebo Ruskou federací na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie s cílem posílit přeshraniční spolupráci.
(2)
Nařízení (EU) č. 236/2014 stanoví pravidla pro provádění pomoci, která jsou společná pro všechny nástroje pro vnější činnost.
(3)
Nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví, že se přijmou prováděcí pravidla obsahující specifická ustanovení o provádění programů přeshraniční spolupráce. Tato pravidla mají zahrnovat mimo jiné ustanovení týkající se míry a způsobů spolufinancování; obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů; úlohy a funkce struktur programu, včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie; postupů pro zpětné získávání prostředků ve všech zúčastněných zemích; monitorování a hodnocení; propagačních a informačních činností; sdíleného a nepřímého řízení.
(4)
Programový dokument podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a tematické cíle a očekávané orientační výsledky této spolupráce a obsahuje seznam společných operačních programů, které mají být zavedeny.
(5)
Přeshraniční spolupráce by se měla provádět prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceleté priority, které jsou zaměřeny na jednotný soubor tematických cílů a mohou být prováděny za podpory Unie.
(6)
Je nezbytné vypracovat prováděcí pravidla, která stanoví podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení (EU) č. 232/2014, a ponechat při tom zúčastněným zemím určitou míru flexibility, co se týče podrobných ujednání ohledně organizace a provádění konkrétních programů, s přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám každého programu. Podle této zásady a v souladu s tímto nařízením by zúčastněné země měly společně předložit Komisi návrhy společných operačních programů k přijetí v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
(7)
S ohledem na skutečnost, že všechny zúčastněné země mají být zapojeny do rozhodovacích struktur programu, zatímco úkoly spojené s prováděním jsou obvykle svěřovány řídícímu orgánu se sídlem v členském státě, jsou zapotřebí pravidla upravující organizační strukturu vztahující se na funkce řídícího orgánu a rozdělení funkcí mezi orgány, které jsou součástí programových struktur, jakož i v rámci těchto orgánů.
(8)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 neponese Komise automaticky konečnou odpovědnost za zpětné získávání prostředků v partnerských zemích. Součástí prováděcích pravidel jsou proto nová ustanovení, která dávají zúčastněným zemím větší odpovědnost v oblasti řízení, kontroly a auditu. Programy budou muset na základě těchto pravidel vymezit své vlastní systémy řízení a kontroly. Partnerské země budou muset řídícím orgánům při provádění programů pomáhat tím, že zřídí vnitrostátní orgány, kontrolní kontaktní místa a skupiny auditorů.
(9)
V souladu s čl. 10 odst. 8 nařízení (EU) č. 232/2014 se v případě potřeby podepíší dohody mezi zúčastněnými zeměmi a řídícím orgánem s cílem vymezit ustanovení, která nejsou součástí dohod o financování podepsaných s partnerskými zeměmi nebo s Ruskou federací.
(10)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 nebudou postupy a pravidla udělování grantů vypracované Komisí pro vnější činnost nadále povinné. Za předpokladu, že budou splněny určité podmínky stanovené v tomto nařízení, by mělo být umožněno uplatňovat v programech postupy vypracované zúčastněnými zeměmi.
(11)
V souladu s čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 232/2014 lze financování podle uvedeného nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie. To umožní převést finanční prostředky z nařízení (EU) č. 232/2014 na programy financované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3). Stejné pravidlo existuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pro převod finančních prostředků do nařízení (EU) č. 232/2014 tak, aby pokrývaly účast příjemců podle druhého uvedeného nařízení v programech přeshraniční spolupráce, na něž se vztahuje toto nařízení. Tato nová pravidla zjednoduší řídící postupy pro účast těchto zemí v uvedených programech.
(12)
Vzhledem k tomu, že se programy obvykle provádějí prostřednictvím sdíleného řízení, měly by být systémy řízení a kontroly v souladu s pravidly Unie, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6) a rovněž s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky Unie byly při provádění programů využívány v souladu s platnými pravidly.
(13)
Tato opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014.
(14)
Aby bylo možné včasné plánování a provádění programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vymezují podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (EU) č. 232/2014 a v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„programem“ společný operační program ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 232/2014;
b)
„zúčastněnými zeměmi“ všechny členské státy, partnerské země v rámci přeshraniční spolupráce a kterákoli země Evropského hospodářského prostoru, která se účastní některého programu;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který zmiňuje čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a který stanoví strategické cíle, seznam programů, orientační víceletý příděl pro tyto programy a zeměpisnou způsobilost programů;
d)
„programovou oblastí“ hlavní regiony, přilehlé regiony, významná společenská, hospodářská či kulturní střediska zmíněná v čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014 a územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014;
e)
„hlavními regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a hraniční oblasti v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru vymezených v programovém dokumentu;
f)
„přilehlými regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 232/2014 a zeměpisné jednotky přiléhající k hlavním regionům v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru;
g)
„společným monitorovacím výborem“ společný výbor, který odpovídá za monitorování provádění programu;
h)
„řídícím orgánem“ orgán nebo subjekt určený zúčastněnými zeměmi, který odpovídá za řízení programu;
i)
„národním orgánem“ subjekt určený každou ze zúčastněných zemí, který nese konečnou odpovědnost za podporu řídícího orgánu při provádění programu na vlastním území;
j)
„společným technickým sekretariátem“ subjekt zřízený zúčastněnými zeměmi na podporu programových orgánů;
k)
„finančními nástroji“ opatření Unie pro finanční podporu poskytovaná na doplňkovém základě za účelem plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů pro sdílení rizik a v patřičných případech mohou být kombinovány s granty;
l)
„partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce“ země a území uvedená v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014, Ruská federace a příjemci uvedení v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 v případě spolufinancování podle nařízení (EU) č. 231/2014;
m)
„nesrovnalostmi“ jakékoli porušení finanční dohody, smlouvy nebo platného právního předpisu, které je výsledkem určitého jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění programu a které poškozuje nebo by mohlo poškodit rozpočet Unie tím, že by v jeho důsledku byl na vrub rozpočtu Unie účtován neoprávněný výdaj;
n)
„příspěvkem Unie“ část způsobilých výdajů programu nebo projektu, která je financována Unií;
o)
„smlouvou“ jakákoli smlouva o veřejné zakázce nebo grantová smlouva uzavřená v rámci programu;
p)
„velkými infrastrukturními projekty“ projekty sestávající ze souboru prací, činností nebo služeb, které mají plnit nedělitelnou přesně danou funkci, která sleduje jasně stanovené cíle společného zájmu pro účely provádění investic, jež mají přeshraniční dopad a přínos, a pro něž je z rozpočtu vyčleněna částka nejméně 2,5 milionu EUR na získání infrastruktury;
q)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící orgán nebo který z pověření tohoto orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím projekty;
r)
„dodavatelem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena smlouva o veřejné zakázce;
s)
„příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena grantová smlouva;
t)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, které je obdobím od data zahájení způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Konečným účetním obdobím je období od 1. července 2023 do 30. září 2024. V případě nepřímého řízení mezinárodní organizací podle článku 80 je účetním obdobím rozpočtový rok;
u)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna a do 31. prosince.
ČÁST DRUHÁ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA 1
Programy
Článek 3
Příprava
Každý program je připravován na základě společné dohody všech zúčastněných zemí v souladu s nařízením (EU) č. 232/2014, programovým dokumentem a tímto nařízením.
Článek 4
Obsah
Každý program obsahuje zejména tyto údaje:
1.
Úvod: stručný popis přípravných kroků programu včetně informací o konzultacích a krocích, které byly podniknuty za účelem zapojení zúčastněných zemí a dalších zainteresovaných stran do přípravy programu.
2.
Popis programové oblasti:
a)
hlavní regiony: seznam způsobilých územních jednotek tak, jak jsou uvedeny v programovém dokumentu, případně jakákoli rozšíření podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014 a v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu;
b)
v relevantních případech přilehlé regiony: seznam přilehlých regionů, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
c)
v relevantních případech významná společenská, hospodářská či kulturní střediska podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014: seznam určených středisek podle priority, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
d)
mapa programové oblasti s uvedením názvu každé územní jednotky, v relevantních případech s rozlišením územních jednotek zmíněných v písmenech a), b) a c);
e)
v relevantních případech se v programu kromě popisu programové oblasti uvede úmysl využít čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 232/2014 za podmínek stanovených v programovém dokumentu.
3.
Strategie programu:
a)
popis strategie programu včetně volby tematických cílů a odpovídajících priorit v souladu s ustanoveními programového dokumentu;
b)
odůvodnění zvolené strategie na základě:
-
analýzy společensko-hospodářské situace a stavu životního prostředí v dané programové oblasti, pokud jde o silné a slabé stránky, a střednědobých potřeb vyplývajících z této analýzy,
-
popisu poznatků získaných z předchozích zkušeností z přeshraničních programů,
-
informací o soudržnosti s dalšími programy financovanými Unií v dotčených zemích a regionech, získaných prostřednictvím širších konzultací se zainteresovanými stranami, společně s analýzou soudržnosti s národními a regionálními strategiemi a politikami,
-
analýzy rizik a opatření k jejich zmírnění;
c)
popis objektivně ověřitelných ukazatelů, zejména:
-
očekávaných výsledků u každé priority a příslušných ukazatelů výsledků společně se základní hodnotou a s cílovou hodnotou,
-
ukazatelů výstupů u každé priority, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by měly přispět k výsledkům;
d)
popis způsobů, jak v náležitých případech začlenit následující průřezové otázky: demokracii a lidská práva, udržitelnost životního prostředí, rovnost žen a mužů a HIV/AIDS.
4.
Struktury a určení příslušných orgánů a řídících orgánů:
a)
složení společného monitorovacího výboru a jeho úkoly;
b)
řídící orgán a postup jeho jmenování;
c)
národní orgány všech zúčastněných zemí, zejména orgán v každé zúčastněné zemi zmíněný v článcích 20 a 31, a v relevantních případech potřeby jiné podpůrné struktury než ty, které jsou uvedeny v písmenech e) a f);
d)
postup zřízení společného technického sekretariátu a v relevantních případech postup zřízení jeho poboček a stanovení jeho úkolů;
e)
auditní orgán a členové skupiny auditorů;
f)
orgán nebo orgány určené jako kontrolní kontaktní místa ve všech zúčastněných zemích a jejich úkoly podle článku 32.
5.
Provádění programu:
a)
souhrnný popis systémů řízení a kontroly podle článku 30;
b)
časový rámec pro provádění programu;
c)
popis postupů pro výběr projektů podle článku 30;
d)
popis povahy podpory podle jednotlivých priorit v souladu s článkem 38, včetně seznamu projektů, které mají být vybrány postupem přímého zadání, nebo příspěvků na finanční nástroje. Obsahuje rovněž orientační harmonogram výběru projektů, které mají být financovány podle článku 41;
e)
popis plánovaného využití technické pomoci a použitelné postupy zadávání zakázek;
f)
popis systémů monitorování a hodnocení společně s orientačním plánem monitorování a hodnocení pro celou dobu trvání programu;
g)
komunikační strategie pro celé programové období a orientační informační a komunikační plán pro první rok;
h)
informace o plnění regulačních požadavků stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientační finanční plán obsahující dvě tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných zemí):
-
tabulku předpokládaných ročních finančních prostředků na závazky a platby na podporu Unie pro každý tematický cíl a na technickou pomoc. Prostředky na první rok zahrnují náklady na přípravné kroky podle článku 16,
-
tabulku uvádějící předběžnou výši finančních prostředků na pomoc Unie a spolufinancování na celé programové období pro každý tematický cíl a technickou pomoc.
j)
pravidla pro způsobilost výdajů podle článků 48 a 49;
k)
rozdělení závazků mezi zúčastněné země v souladu s článkem 74;
l)
pravidla převádění, používání a monitorování spolufinancování;
m)
popis systémů informačních technologií pro podávání zpráv a výměnu počítačově zpracovaných údajů mezi řídícím orgánem a Komisí;
n)
jazyk (jazyky) zvolený (zvolené) pro program podle článku 7.
Článek 5
Přijetí
1. Zúčastněné země do jednoho roku po schválení programového dokumentu společně Komisi předloží návrh programu obsahující všechny prvky uvedené v článku 4. Před předložením programu Komisi zúčastněné země písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem.
2. Komise zkontroluje, zda program obsahuje všechny prvky uvedené v článku 4. Komise posoudí soulad programu s nařízením (EU) č. 232/2014, s programovým dokumentem, s tímto nařízením a s jakýmikoli dalšími příslušnými právními předpisy Unie. V tomto posouzení se zaměří především na:
b)
kvalitu analýzy, její konzistentnost s navrhovanými prioritami a s dalšími programy financovanými Unií;
c)
správnost finančního plánu;
d)
soulad se směrnicí 2001/42/ES.
3. Komise do tří měsíců ode dne předložení programu vznese připomínky a vyžádá si nezbytné změny. Zúčastněné země předloží veškeré nezbytné informace do dvou měsíců od žádosti Komise. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise program do šesti měsíců od jeho předložení. Komise může v závislosti na povaze požadovaných změn tyto lhůty prodloužit.
4. Každý program se přijímá rozhodnutím Komise na celou dobu jeho trvání podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 6
Úpravy a revize
1. Úpravy programu, které nemají významný vliv na povahu a cíle programu, nejsou považovány za podstatné. Konkrétně:
a)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo technickou pomoc nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu mezi tematickými cíli nebo přesunu z technické pomoci na tematické cíle;
b)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu z tematických cílů na technickou pomoc.
Změny finančního plánu programu uvedené v písmeni a) může provádět přímo řídící orgán s předchozím souhlasem společného monitorovacího výboru. Řídící orgán informuje Komisi o každé takové změně, a to nejpozději v následující výroční zprávě, a poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace.
V případě změn finančního plánu programu uvedených v písmeni b) požádá řídící orgán o předchozí souhlas jak společný monitorovací výbor, tak Komisi.
2. Na základě odůvodněné žádosti společného monitorovacího výboru nebo z podnětu Komise po konzultaci se společným monitorovacím výborem mohou být programy změněny v důsledku:
a)
revize programového dokumentu;
b)
významných společensko-hospodářských změn nebo podstatných změn v programové oblasti;
c)
obtíží při provádění;
d)
změn ve finančním plánu nad rámec flexibility podle odstavce 1 nebo jakýchkoli změn, které podstatně ovlivňují povahu a cíle programu;
e)
auditů, monitorování a hodnocení.
3. Žádosti o revizi programů musí být řádně odůvodněny a musí odrážet očekávaný dopad změn na program.
4. Komise posoudí informace předložené podle odstavců 2 a 3. Má-li Komise připomínky, poskytne řídící orgán Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise žádost o revizi do pěti měsíců od jejího předložení.
5. Veškeré revize programu v případech uvedených v odstavci 2 a v čl. 66 odst. 5 se přijímají rozhodnutím Komise a mohou vyžadovat změnu finančních dohod uvedených v článcích 8 a 9.
Článek 7
Používání jazyků
1. Každý program používá jako svůj pracovní jazyk jeden nebo více úředních jazyků Unie. Zúčastněné země se navíc mohou rozhodnout používat jako pracovní i jiné jazyky, které nejsou úředními jazyky Unie. Volba pracovního jazyka/pracovních jazyků se popíše v programu v souladu s článkem 4.
2. Aby byla zohledněna partnerská povaha programů, mohou příjemci předkládat řídícímu orgánu dokumenty týkající se jejich projektu ve svém národním jazyce za předpokladu, že je tato možnost výslovně uvedena v programu a že společný monitorovací výbor zajistí prostřednictvím řídícího orgánu potřebné tlumočení a překlady.
3. Náklady na tlumočení a překlady ze všech zvolených jazyků programu se hradí buď z rozpočtu na technickou pomoc na úrovni programu, nebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektu.
KAPITOLA 2
Dohody o financování
Článek 8
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce
1. Komise uzavře dohody o financování s každou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce. Dohody o financování mohou podepsat rovněž ostatní zúčastněné země a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Dohody o financování se podepíší nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu. Pokud je však do programu zapojena více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování ještě před tímto datem. Ostatní partnerské země přeshraniční spolupráce mohou podepsat své příslušné dohody o financování později. Vnější složka programu s danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nemůže být zahájena, dokud nevstoupí v platnost dohoda o financování s touto zemí. Je-li program spolufinancován podle nařízení (EU) č. 231/2014 a účastní-li se více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování s jednou zúčastněnou partnerskou zemí uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo s Ruskou federací, a to nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu.
Článek 9
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce, které poskytují spolufinancování
1. Je-li spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce převedeno na řídící orgán, dohodu o financování podle článku 8 podepíší rovněž ostatní zúčastněné členské státy a partnerské země přeshraniční spolupráce a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Uvedená dohoda o financování obsahuje ustanovení týkající se spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce, jako například:
a)
částku;
b)
zamýšlené použití a podmínky použití, včetně podmínek pro žádosti;
c)
způsoby plateb;
d)
finanční řízení;
e)
vedení záznamů;
f)
povinností předkládání zpráv;
g)
ověřování a kontroly;
h)
nesrovnalosti a zpětné získávání prostředků.
KAPITOLA 3
Jiné dohody nebo memoranda o porozumění
Článek 10
Obsah
Řídící orgán může se zúčastněnými zeměmi uzavřít memoranda o porozumění nebo jakoukoli jinou dohodu, která nastiňuje ustanovení programu, zejména vnitrostátní spolufinancování, konkrétní finanční odpovědnost, audity a zpětné získávání prostředků.
Obsah těchto memorand o porozumění nebo jakékoli jiné dohody musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v tomto nařízení a v dohodě (dohodách) o financování.
KAPITOLA 4
Provádění
Článek 11
Způsoby provádění
Programy se obvykle provádějí v rámci sdíleného řízení s členskými státy podle článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zúčastněné země mohou navrhnout provádění v rámci nepřímého řízení partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizací podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Programy prováděné v rámci nepřímého řízení se řídí částí třetí tohoto nařízení.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVÁNÍ
Článek 12
Míra spolufinancování
1. Spolufinancování musí dosahovat výše alespoň 10 % příspěvku Unie.
2. Je-li to možné, spolufinancování se rozloží rovnoměrně na celou dobu trvání programu tak, aby bylo zajištěno dosažení minimálního cíle ve výši 10 % do konce programu.
3. Pomoc poskytnutá v rámci programu musí být v souladu s platnými pravidly Unie pro státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 13
Zdroje spolufinancování
1. Spolufinancování musí pocházet z jiných zdrojů než z Unie.
2. V rámci každého programu si zúčastněné země mohou určit zdroj, výši a rozdělení spolufinancování.
3. Pokud se partnerská země přeshraniční spolupráce zaváže, že své spolufinancování převede na řídící orgán, jsou ujednání týkající se poskytování spolufinancování, jeho využívání a jeho monitorování stanovena v dohodě o financování podle článku 9 a v patřičných případech v dohodách podle článku 10.
4. Ve všech ostatních případech mohou být ujednání týkající se spolufinancování stanovena v dohodách podle článku 10.
Článek 14
Příspěvky ve formě věcného plnění příspěvky
1. Každé bezplatné poskytnutí nefinančních zdrojů třetí stranou se považuje za věcný příspěvek na úrovni programu nebo projektu. Náklady na pracovníky přidělené na projekt nebo program se za věcný příspěvek nepovažují, ale jsou-li hrazeny příjemci nebo zúčastněnými zeměmi, mohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
2. Příspěvky ve formě věcného plnění nejsou způsobilými náklady a nemohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
HLAVA III
OBDOBÍ PROVÁDĚNÍ
Článek 15
Období provádění
Období provádění každého programu začíná nejdříve dnem přijetí programu Komisí a končí nejpozději dne 31. prosince 2024.
Článek 16
Zahajovací fáze programu
1. Při sdíleném řízení je program v zúčastněných členských státech zahájen po přijetí oznámení podle čl. 25 odst. 4, jímž Komise informuje, že nemá v úmyslu vyžadovat dokumenty zmíněné v tomto článku nebo že nemá žádné připomínky. Zúčastněné země mohou již před tím zahájit přípravné kroky, které jsou nutné pro vybudování systémů řízení a kontroly. Související náklady jsou způsobilé podle článku 36.
2. Při nepřímém řízení podle článků 80 a 82 je program v zúčastněných členských státech zahájen poté, co vstoupí v platnost příslušná dohoda, jíž provádění rozpočtu svěřuje mezinárodní organizaci nebo partnerské zemi přeshraniční spolupráce.
3. Kromě toho mohou být provedeny i následující přípravné kroky potřebné k zahájení programu:
a)
zřízení řídícího orgánu a v relevantních případech společného technického sekretariátu;
b)
první zasedání společného monitorovacího výboru s účastí zástupců partnerských zemí přeshraniční spolupráce, které ještě nepodepsaly dohodu o financování nebo v nichž dohoda o financování dosud nevstoupila v platnost;
c)
příprava a zahájení výběru projektu nebo postupů zadávání veřejné zakázky s doložkou o pozastavení v souvislosti se vstupem dohod o financování v platnost.
4. Dokud příslušné dohody o financování nevstoupí v platnost, mohou být s příslušnou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce zahájeny pouze přípravné kroky uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 17
Přerušení programu
1. Pokud žádná z partnerských zemí přeshraniční spolupráce nepodepíše příslušnou dohodu o financování do dne uvedeného v čl. 8 odst. 2, program je přerušen.
Již vyčleněné roční splátky Evropského fondu pro regionální rozvoj zůstanou po celou dobu svého obvyklého trvání k dispozici, ale mohou být použity pouze na činnosti, které probíhají výhradně v dotčených členských státech a na něž byla uzavřena dohoda dříve, než Komise vydala rozhodnutí o přerušení. Řídící orgán předloží Komisi do tří měsíců po ukončení dohod konečnou zprávu a Komise postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Nemůže-li být program prováděn v důsledku problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu vydat po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnutí o přerušení programu.
3. Dojde-li k přerušení programu, předloží řídící orgán konečnou zprávu do šesti měsíců po rozhodnutí Komise. Po vypořádání předchozích předběžných plateb Komise vyplatí konečný zůstatek, nebo v patřičných případech vydá příkaz k zpětnému získání prostředků. Komise rovněž zruší zůstatek závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částky přidělené do rozpočtu programu v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. c).
4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na jiný program ze stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na programy vnitřní přeshraniční spolupráce podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Podpora podle nařízení (EU) č. 232/2014 odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých podle nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 18
Projekty
1. Smlouvy na velké infrastrukturní projekty vybrané přímým zadáním musí být podepsány a příspěvky na finanční nástroje poskytnuty do 30. června 2019.
2. Všechny ostatní smlouvy musí být podepsány do 31. prosince 2021.
3. Všechny činnosti v rámci projektu financované z programu musí být ukončeny nejpozději 31. prosince 2022.
Článek 19
Ukončení programu
1. V období od 1. ledna 2023 do 30. září 2024 mohou být prováděny pouze činnosti související s ukončením programu.
2. Program je považován za ukončený, pokud:
a)
všechny smlouvy uzavřené v rámci programu byly ukončeny;
b)
konečný zůstatek byl vyplacen nebo nahrazen;
c)
Komise zrušila zbývající prostředky.
3. Musí-li být konečná částka programu nebo projektů upravena na základě kontrol či auditů provedených po datu ukončení, není ukončením programu dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční opravy vůči řídícímu orgánu nebo příjemcům.
HLAVA IV
PROGRAMOVÉ STRUKTURY
Článek 20
Jmenování řídících a dalších subjektů
1. Zúčastněné země zvolí jako řídící orgán vnitrostátní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán nebo soukromoprávní subjekt pověřený výkonem veřejné služby. Tentýž řídící orgán může být určen pro více programů.
2. Zúčastněné země určí národní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán, jenž je nezávislý na řídícím orgánu, jako jediný auditní orgán. Auditní orgán musí sídlit v členském státě, v němž se nachází sídlo řídícího orgánu. Tentýž auditní orgán může být určen pro více programů.
3. Pro provádění určitých úkolů řídícího orgánu na jeho odpovědnost může být určen jeden nebo více zprostředkujících subjektů. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem a zprostředkujícími subjekty se oficiálně písemně zaznamenají. Zprostředkující subjekt zaručí svou solventnost a způsobilost v příslušné oblasti, jakož i způsobilost v oblasti správy a finančního řízení.
4. Zúčastněné země stanoví v systémech řízení a kontroly, a v relevantních případech v dohodách o financování uvedených v článcích 8 a 9 a/nebo v dohodách zmíněných v článku 10, pravidla, jimiž se řídí jejich vztahy s řídícím orgánem a s auditním orgánem, vztahy mezi těmito orgány a vztahy mezi těmito orgány a Komisí.
5. Členský stát, v němž má sídlo řídící orgán, může z vlastního podnětu určit koordinační subjekt, jehož úkolem je úzce spolupracovat s Komisí, informovat ji, koordinovat činnosti dalších příslušných určených subjektů a podporovat harmonizované uplatňování použitelných právních předpisů.
6. Každá zúčastněná země určí:
a)
národní subjekt na podporu řídícího orgánu při řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
kontrolní kontaktní místo na podporu řídícího orgánu při kontrole povinností vyplývajících z programu;
c)
zástupce do skupiny auditorů zmíněné v čl. 28 odst. 2;
d)
zástupce do společného monitorovacího výboru podle článku 21.
KAPITOLA 1
Společný monitorovací výbor
Článek 21
Společný monitorovací výbor
Do tří měsíců ode dne přijetí programu Komisí zřídí zúčastněné země společný monitorovací výbor.
Článek 22
Složení společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor se skládá z jednoho nebo více zástupců jmenovaných každou zúčastněnou zemí. Zástupci jsou jmenováni na základě funkce, nikoli na osobním základě. Další osoby mohou být společným monitorovacím výborem jmenovány jako pozorovatelé.
2. Je-li to možné a vhodné, zajistí zúčastněné země odpovídající účast všech dotčených aktérů, zejména místních zainteresovaných subjektů, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, aby byla zajištěna jejich účast na provádění programu.
3. Komise je zapojena do činnosti společného monitorovacího výboru jako pozorovatel. Společně se zástupci zúčastněných zemí je zvána na každé zasedání společného monitorovacího výboru. Komise se může rozhodnout, zda se celého zasedání společného monitorovacího výboru nebo jeho části zúčastní, anebo nezúčastní.
4. Společnému monitorovacímu výboru předsedá v souladu s ustanoveními jednacího řádu jeden z jeho členů, zástupce řídícího orgánu nebo jiná osoba.
5. Jako tajemník společného monitorovacího výboru je jmenován zástupce řídícího orgánu, společného technického sekretariátu nebo zprostředkujícího subjektu podle čl. 20 odst. 3.
Článek 23
Fungování
1. Společný monitorovací výbor vypracuje a jednomyslně přijme svůj jednací řád.
2. Společný monitorovací výbor usiluje o přijímání rozhodnutí na základě konsenzu. O některých rozhodnutích může v souladu se svým jednacím řádem hlasovat, zejména o těch, která se týkají konečného výběru projektů a částek přidělených jako granty na tyto projekty.
3. Všechny zúčastněné země mají stejná hlasovací práva bez ohledu na počet zástupců, které jmenovaly.
4. Tajemník, Komise ani žádný jiný pozorovatel nemá hlasovací právo.
5. Předseda společného monitorovacího výboru plní funkci moderátora a vede jednání. Je-li předsedou zástupce zúčastněné země, má hlasovací právo.
6. Společný monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně. Zasedání svolává předseda na žádost řídícího orgánu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti kterékoli zúčastněné země či Komise. V souladu se svým jednacím řádem může přijímat rozhodnutí i písemným postupem z podnětu svého předsedy, řídícího orgánu nebo kterékoli zúčastněné země.
7. Po každém zasedání společného monitorovacího výboru je vypracován zápis, který podepíše předseda a tajemník. Kopii tohoto zápisu obdrží zástupci zúčastněných zemí, Komise a všichni ostatní pozorovatelé.
Článek 24
Funkce společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor sleduje provádění programu a jeho pokrok při plnění jeho priorit a používá k tomu objektivně ověřitelné ukazatele a související cílové hodnoty stanovené v programu. Společný monitorovací výbor zkoumá všechny otázky, které mají vliv na provádění programu.
2. Společný monitorovací výbor může vydávat doporučení pro řídící orgán, která se týkají provádění programu a jeho hodnocení. Kroky, které jsou prováděny na základě jeho doporučení, následně monitoruje.
3. Společný monitorovací výbor zejména:
a)
schvaluje pracovní program a finanční plán řídícího orgánu, včetně plánovaného využití technické pomoci;
b)
sleduje, jak řídící orgán provádí pracovní program a finanční plán;
c)
schvaluje kritéria pro výběr projektů, které mají být financovány z programu;
d)
odpovídá za hodnocení a výběr projektů, jež mají být financovány z programu;
e)
schvaluje veškeré návrhy na revizi programu;
f)
přezkoumává veškeré zprávy předkládané řídícím orgánem a v případě potřeby přijímá příslušná opatření;
g)
přezkoumává všechny sporné případy, na které ho upozorní řídící orgán;
h)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávu podle článku 77;
i)
přezkoumává a schvaluje roční plán monitorování a hodnocení podle článku 78;
j)
přezkoumává a schvaluje roční informační a komunikační plány podle článku 79.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. d) může společný monitorovací výbor zřídit výbor pro výběr projektů, který jedná na jeho odpovědnost.
KAPITOLA 2
Řídící orgán
Článek 25
Určení
1. Řídící orgán, jenž byl vybrán zeměmi, které se účastní programu, se v členském státě, v němž má z rozhodnutí na příslušné úrovni sídlo, podrobí postupu určení.
2. Základem postupu určení je zpráva a stanovisko nezávislého auditního orgánu, který posoudí soulad systémů řízení a kontroly, včetně úlohy zprostředkujících subjektů, s kritérii pro určení stanovenými v příloze I tohoto nařízení. Tento auditní orgán v relevantních případech přihlíží k tomu, zda jsou systémy řízení a kontroly programu podobné systémům, které existovaly v předchozím programovém období, a k údajům prokazujícím jejich účinného fungování.
Nezávislým auditním orgánem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt s nezbytnou způsobilostí provádět audit, který je funkčně nezávislý na řídícím orgánu. Svou práci vykonává v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
3. Členský stát předloží Komisi formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1 co nejdříve poté, co Komise schválí příslušný program.
4. Do dvou měsíců poté, co obdrží formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1, si Komise může vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního orgánu a popis systému řízení a kontroly, zejména co se týče těch částí, které se týkají výběru projektů. Nemá-li Komise v úmyslu si tyto dokumenty vyžádat, informuje o tom příslušný členský stát co nejdříve. Vyžádá-li si Komise tyto dokumenty, může do dvou měsíců od jejich obdržení předložit připomínky, na jejichž základě jsou dokumenty revidovány. Nemá-li Komise žádné počáteční ani další připomínky, uvědomí o tom příslušný členský stát co nejdříve.
5. Pokud ze stávajících výsledků provedeného auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, příslušný členský stát na odpovídající úrovni a v závislosti na závažnosti problému stanoví nezbytná nápravná opatření a zkušební dobu, během níž mají být tato nápravná opatření provedena.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni pověření tohoto orgánu ukončí.
Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud:
-
je pro určený orgán stanovena zkušební doba, a informuje o nápravných opatřeních a příslušné zkušební době, nebo
-
je zkušební doba po provedení nápravných opatření ukončena, nebo
-
je ukončeno pověření orgánu.
Aniž je dotčeno použití článku 61, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o platby.
Je-li určení řídícího orgánu ukončeno, zúčastněné země určí nový orgán nebo subjekt podle čl. 20 odst. 1, který převezme funkce řídícího orgánu. Tento subjekt nebo orgán je podroben procesu určení podle odstavce 2 a Komise je o tom informována podle odstavce 4. Tato změna vyžaduje revizi programu podle článku 6.
Článek 26
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán odpovídá za řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za to, že rozhodnutí společného monitorovacího výboru jsou v souladu s platným právními předpisy a ustanoveními.
2. Co se týče řízení programu, řídící orgán:
a)
podporuje práci společného monitorovacího výboru a poskytuje výboru informace potřebné k plnění jeho úkolů, zejména údaje týkající se pokroku při plnění programu a dosahování jeho očekávaných výsledků a cílů;
b)
vypracovává a po schválení společným monitorovacím výborem předkládá Komisi výroční zprávu a konečnou zprávu;
c)
se zprostředkujícími subjekty, se společným technickým sekretariátem, s auditním orgánem a s příjemci sdílí informace, které jsou důležité pro výkon jejich funkcí nebo pro provádění projektu;
d)
zřizuje a udržuje počítačový systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů o každém projektu, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, kontrolu a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících projektů. Zaznamenává a uchovává především technické a finanční zprávy pro každý projekt. Systém poskytuje veškeré údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a roční účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách snížených z důvodu zrušení celého příspěvku na projekt či program nebo části tohoto příspěvku;
e)
v případě potřeby provádí na úrovni programu studie posuzující dopad na životní prostředí;
f)
provádí informační a komunikační plány v souladu s článkem 79;
g)
provádí plány monitorování a hodnocení v souladu s článkem 78.
3. Co se týče výběru a řízení projektů, řídící orgán:
a)
vypracovává a zahajuje postupy výběru;
b)
řídí postupy výběru projektů;
c)
hlavnímu příjemci předává dokument, v němž jsou stanoveny podmínky pro podporu každého projektu, včetně finančního plánu a lhůt pro provedení;
d)
podepisuje smlouvy s příjemci;
e)
řídí projekty.
4. Co se týče technické pomoci, řídící orgán:
a)
řídí postupy zadávání veřejných zakázek;
b)
podepisuje smlouvy s dodavateli;
c)
spravuje smlouvy.
5. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu programu, řídící orgán:
a)
ověří, že služby, dodávky nebo stavební práce byly provedeny, dodány a/nebo instalovány a že výdaje, které příjemci vykázali, byly příjemci uhrazeny, a že je to v souladu s platnými právními předpisy, pravidly programu a podmínkami pro podporu projektů;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění projektu měli buď samostatný systém účetnictví, nebo vhodný účetní kód pro všechny operace týkající se projektu;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům, která odpovídají zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny dokumenty týkající se výdajů a auditů nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy byly uchovávány v souladu s požadavky článku 30;
e)
vypracovává prohlášení řídícího orgánu a roční souhrn uvedený v článku 68;
f)
vypracovává a předkládá Komisi žádosti o platby v souladu s článkem 60;
g)
vypracovává roční účetní závěrky;
h)
při vypracovávání a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo na jeho odpovědnost;
i)
vede počítačově zpracované účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisí a o platbách příjemcům;
j)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách snížených z důvodu zrušení celého grantu nebo jeho části.
6. Ověření podle odst. 5 písm. a) zahrnuje následující postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o platbu předložené příjemci;
b)
ověření projektů na místě.
Frekvence a rozsah ověření na místě jsou úměrné výši grantu poskytnutého na daný projekt a úrovni rizika zjištěného při těchto ověřeních a při auditech prováděných auditním orgánem u systémů řízení a kontroly jako celku.
7. Ověření projektů na místě podle odst. 6 písm. b) mohou být prováděna na vzorku.
8. Pokud je v rámci programu subjekt, v němž má sídlo řídící orgán, rovněž příjemcem, je třeba pro ověření uvedená v odst. 5 písm. a) přijmout taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
Článek 27
Společný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastněné země se mohou rozhodnout, že zřídí společný technický sekretariát, který je popsán v programu v souladu s článkem 4.
2. Společný technický sekretariát pomáhá řídícímu orgánu, společnému monitorovacímu výboru a v případě potřeby auditnímu orgánu vykonávat jejich příslušné funkce. Informuje především případné příjemce o možnostech financování v rámci programů a pomáhá příjemcům při provádění projektů. Může být jmenován i jako zprostředkující subjekt uvedený v čl. 20 odst. 3.
3. Na základě rozhodnutí zúčastněných zemí mohou být v zúčastněných zemích zřízeny pobočky. Jejich úloha je popsána v programu a může zahrnovat komunikaci, poskytování informací, pomoc řídícímu orgánu při hodnocení projektů a následné kroky po provedení programu. Pobočka nemůže být v žádném případě pověřena úkolem, který zahrnuje výkon veřejné moci nebo použití diskrečních pravomocí při posuzování projektů.
4. Provoz společného technického sekretariátu a poboček je financován z rozpočtu na technickou pomoc.
KAPITOLA 3
Auditní orgán
Článek 28
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán programu zajistí, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly u odpovídajícího vzorku projektů a u účetních závěrek programu.
2. Auditnímu orgánu je nápomocna skupina auditorů, která se skládá ze zástupců všech zemí, jež se účastní programu.
3. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl tento subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
4. Auditní orgán zajistí, aby auditní činnost splňovala mezinárodně uznávané auditorské standardy.
5. Do devíti měsíců od podepsání první dohody o financování podle čl. 8 odst. 2 předloží auditní orgán Komisi auditní strategii pro výkon auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditů ročních účetních závěrek a projektů, způsob výběru vzorků pro audity projektů a plán auditů pro aktuální účetní rok a dva následující účetní roky. Auditní strategie se aktualizuje každoročně od roku 2017 do konce roku 2024. Vztahují-li se společné systémy řízení a kontroly na více než jeden program, může být pro dotčené programy vypracována jediná auditní strategie. Aktualizovaná auditní strategie se předkládá Komisi společně s výroční zprávou o programu.
6. Auditní orgán vypracuje v souladu s článkem 68:
a)
výrok auditora k účetním závěrkám za předchozí účetní rok;
b)
výroční auditní zprávu.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na více než jeden program, lze informace požadované podle písmene b) uvést v jediné zprávě.
Článek 29
Spolupráce s auditním orgánem
Komise spolupracuje s auditním orgánem na koordinaci jeho auditních plánů a postupů a sdílí s ním výsledky auditů systémů řízení a kontroly dotčeného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 30
Obecné zásady pro systémy řízení a kontroly
1. Systémy řízení a kontroly zahrnují:
a)
funkce každého subjektu zapojeného do řízení a kontroly, včetně rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů, jejich vnitřní organizace v souladu se zásadou rozdělení funkcí mezi těmito subjekty a v rámci nich;
b)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
c)
elektronické datové systémy pro účetnictví, uchovávání údajů, monitorování a podávání zpráv;
d)
systémy monitorování a podávání zpráv, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
e)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
f)
systémy a postupy pro zajištění odpovídající auditní stopy;
g)
postupy pro předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a nápravu a vymáhání neoprávněně vyplacených částek včetně veškerých úroků;
h)
postupy pro zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc a postupy pro výběr projektů;
i)
úlohu vnitrostátních orgánů a povinnosti zúčastněných zemí podle článku 31.
2. Řídící orgán zajistí, aby systémy řízení a kontroly programu byly zavedeny v souladu s pravidly tohoto nařízení a aby tyto systémy účinně fungovaly.
Článek 31
Vnitrostátní orgány a povinnosti zúčastněných zemí
1. Národní orgán určený podle čl. 20 odst. 6 písm. a), mimo jiné:
a)
zodpovídá za zřízení účinně fungujících systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni;
b)
zajišťuje celkovou koordinaci orgánů zapojených do provádění programu na vnitrostátní úrovni, včetně, mimo jiné, orgánů, které působí jako kontrolní kontaktní místa a jako členové skupiny auditorů;
c)
zastupuje svoji zemi ve společném monitorovacím výboru.
Pro partnerské země přeshraniční spolupráce je národní orgán subjektem, který nese konečnou odpovědnost za provádění opatření stanovených v dohodě o financování podle článků 8 a 9.
2. Zúčastněné země podporují řídící orgán při výkonu jeho povinností uvedených v čl. 30 odst. 2.
3. Zúčastněné země na svém území předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vymáhají neoprávněně vyplacené částky včetně případných úroků podle článku 74. Tyto nesrovnalosti neprodleně oznámí řídícímu orgánu a Komisi a průběžně je informují o vývoji souvisejících správních a právních postupů.
4. V článku 74 jsou stanoveny povinnosti zúčastněných zemí, pokud jde o částky neoprávněně vyplacené příjemci.
5. Finanční opravou Komise není dotčena povinnost řídícího orgánu vymáhat neoprávněně vyplacené částky podle článků 74 a 75 ani povinnosti členských států vymáhat neoprávněně vyplacenou státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článek 32
Auditní a kontrolní struktury
1. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy nezávislý na příjemci přezkoumá výdaje vykázané příjemcem na podporu žádosti o platbu. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy přezkoumá, zda výdaje vykázané příjemcem a příjmy související s projektem jsou skutečné, přesně zaznamenané a způsobilé v souladu se smlouvou.
Tento přezkum se vykonává na základě dohodnutého postupu, který se provádí v souladu s:
a)
mezinárodním standardem pro související služby 4400 - dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi, jak byly schváleny Mezinárodní federací účetních (IFAC);
b)
etickým kodexem IFAC pro profesionální účetní, který vypracovala a vydala Rada IFAC pro mezinárodní etické standardy účetních.
Pro úředníky veřejné správy jsou tyto postupy a standardy stanoveny na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k mezinárodním standardům.
Auditor splňuje alespoň jeden z následujících požadavků:
a)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditorského subjektu nebo orgánu, který je členem IFAC;
b)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditního subjektu nebo orgánu. Není-li tato organizace členem IFAC, auditor se zaváže, že bude práci vykonávat v souladu se standardy a etickými požadavky IFAC;
c)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v členském státě v souladu se zásadami veřejného dohledu stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v partnerské zemi přeshraniční spolupráce za předpokladu, že se tento rejstřík řídí zásadami veřejného dohledu, jak jsou stanoveny v právních předpisech dotčené země.
Úředník veřejné správy má nezbytnou odbornou kvalifikaci pro provádění přezkumů.
2. Řídící orgán provádí kromě toho svá vlastní ověření podle čl. 26 odst. 5 písm. a) a čl. 26 odst. 6. Řídícímu orgánu mohou být při provádění ověřování v celé programové oblasti nápomocny kontrolní kontaktní místa.
Zúčastněné země přijmou veškerá možná opatření na podporu řídícího orgánu při výkonu kontrolních úkolů.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly prováděny audity systémů řízení a kontroly na vhodném vzorku projektů a na ročních účetních závěrkách programu, jak je uvedeno v článku 28. Do tří měsíců od ustanovení řídícího orgánu se zřídí skupina auditorů uvedená v čl. 28 odst. 2. Vypracuje svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá řídící orgán, který je jmenován pro program.
Každá zúčastněná země může pověřit auditní orgán, aby vykonával své povinnosti přímo na jejím území.
4. Je zaručena nezávislost subjektu (subjektů) uvedeného (uvedených) v odstavcích 1, 2 a 3.
Článek 33
Kontroly ze strany Unie
1. Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Evropský účetní dvůr a každý externí auditor s povolením těchto orgánů a subjektů může přezkoumávat dokumenty a/nebo provádět kontroly na místě, a tak ověřovat, jak řídící orgán, příjemci, dodavatelé, subdodavatelé a třetí strany, kteří získávají finanční podporu, používají finanční prostředky Unie. V každé smlouvě je výslovně uvedeno, že tyto orgány a subjekty mohou vykonávat své kontrolní pravomoci, pokud jde o prostory, dokumenty a informace, bez ohledu na nosič, na němž jsou informace uloženy.
2. Komise se přesvědčí o tom, že na základě dostupných informací, včetně rozhodnutí o určení, každoročního prohlášení řídícího orgánu, výročních kontrolních zpráv, každoročního výroku auditora, výroční zprávy a auditů provedených vnitrostátními orgány a orgány Unie, jsou systémy řízení a kontroly v souladu s tímto nařízením a že účinně fungují.
3. Komise může požádat řídící orgán, aby podnikl nezbytné kroky a zajistil účinnost systémů řízení a kontroly a správnost výdajů.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článek 34
Rozpočet na technickou pomoc
1. Na technickou pomoc může být přiděleno nejvýše 10 % celkového příspěvku Unie. V řádně odůvodněných případech může být po dohodě s Komisí přidělena vyšší částka.
2. Výše technické pomoci by měla odrážet skutečné potřeby programu, zejména by měla zohledňovat takové faktory, jako je celkový rozpočet programu, velikost územní oblasti, na niž se program vztahuje, a počet zúčastněných zemí.
Článek 35
Účel
1. Mezi činnosti v rámci technické pomoci patří příprava, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikace, tvorba sítí, řešení stížností, činnosti v rámci kontroly a auditu související s prováděním programu a činnosti zaměřené na posílení správních kapacit pro provádění programu.
2. Technická pomoc pro činnosti uvedené v odstavci 1 by měla být používána na potřeby programových struktur i příjemců.
3. Výdaje na činnosti týkající se podpory a budování kapacit, které vzniknou mimo programovou oblast, mohou být kryty v rámci limitu uvedeného v čl. 39 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v tomto článku.
Článek 36
Způsobilost
1. Požadavky na způsobilost stanovené v článku 48 se obdobně použijí na náklady na technickou pomoc. Náklady týkající se úředníků zúčastněných zemí, kteří jsou přiděleni na program, mohou být považovány za způsobilé jako náklady na technickou pomoc. Je třeba vyvarovat se systémů paralelního a doplňkového odměňování. Náklady uvedené v článku 49 se nepovažují za způsobilé jako náklady na technickou pomoc.
2. Náklady na přípravné kroky uvedené v článku 16 jsou způsobilé, je-li Komisi předložen program podle článku 4, a to nejdříve dne 1. ledna 2014, za předpokladu, že Komise program schválí podle článku 5.
Článek 37
Pravidla zadávání veřejných zakázek
1. Vyžaduje-li provádění ročního plánu využití rozpočtu na technickou pomoc zadávání veřejných zakázek, zakázka je zadána podle následujících pravidel:
a)
má-li subjekt sídlo v členském státě, použije buď právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy Unie vztahujícími se na zadávání veřejných zakázek, nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená v hlavě IV druhé části nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v hlavě II druhé části nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
ve všech ostatních případech jsou příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek popsána v dohodě o financování uvedené v článcích 8 a 9, nebo v dohodách uvedených v článcích 81 a 82.
2. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
3. Zadávání veřejných zakázek pobočkami je omezeno na obvyklé běžné náklady a náklady na činnosti v oblasti komunikace a propagace.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 38
Povaha podpory
1. Projekt je řadou činností vymezených a řízených ve vztahu k cílům, výstupům, výsledkům a dopadům, jichž má být dosaženo ve stanovené lhůtě a se stanoveným rozpočtem. Cíle, výstupy, výsledky a dopady přispějí k prioritám stanoveným k programu.
2. Finanční příspěvky na projekty z programu se poskytují formou grantů a výjimečně převodem prostředků na finanční nástroje. Projekty financované prostřednictvím grantů se řídí kapitolami 2 až 4.
3. Granty se poskytují na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel stanovených v programu s výjimkou řádně odůvodněných případů podle článku 41.
4. Podíl příspěvku Unie přiděleného na velké infrastrukturní projekty a příspěvky na finanční nástroje uvedené v článku 42 nesmí přesáhnout 30 %.
Článek 39
Podmínky pro financování
1. Projekty mohou získat finanční příspěvek z programu za předpokladu, že splňují všechny následující podmínky:
a)
mají zřejmý dopad na přeshraniční spolupráci, přinášejí výhody popsané v programovém dokumentu a vykazují přidanou hodnotu ke strategiím a programům Unie;
b)
jsou prováděny v programové oblasti;
c)
spadají do některé z těchto kategorií:
i)
integrované projekty, v nichž každý příjemce provádí na svém území část činností souvisejících s projektem;
ii)
symetrické projekty, v nichž jsou podobné činnosti prováděny v zúčastněných zemích souběžně;
iii)
projekty pro jedinou zemi, v nichž se projekty provádí převážně nebo úplně v jedné ze zúčastněných zemí, avšak ve prospěch všech nebo některých ze zúčastněných zemí, a v nichž lze nalézt přeshraniční dopady a výhody.
2. Projekty splňující kritéria uvedená v odstavci 1 mohou být prováděny částečně mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
projekty jsou nezbytné k dosažení cílů programu a přínosné pro programovou oblast;
b)
celková výše prostředků přidělených v rámci programu na činnosti mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % příspěvku Unie na úrovni programu;
c)
závazky řídících orgánů a auditních orgánů související s řízením, kontrolou a auditem týkajícím se projektů jsou plněny buď orgány provádějícími program, nebo prostřednictvím dohod uzavřených s orgány v zemích, v nichž jsou činnosti prováděny.
3. Dojde-li u projektu, který má infrastrukturní složku, do pěti let od jeho dokončení, nebo případně ve lhůtě stanovené v pravidlech pro státní podporu, k zásadní změně, která má vliv na povahu projektu, jeho cíle nebo podmínky provádění, které by ohrozily původní cíle projektu, vrátí se příspěvek Unie, poskytnutý na projekt. Částky neoprávněně vyplacené v souvislosti s projektem řídící orgán vymáhá zpět v poměrné výši vzhledem k období, po něž požadavek nebyl splněn.
4. Řídící orgán usiluje o vyloučení zdvojování činností mezi projekty financovanými Unií. Za tímto účelem může řídící orgán vést konzultace, které považuje za vhodné, a subjekty, s nimiž vede konzultace, včetně Komise, poskytnou nezbytnou podporu.
5. Řídící orgán předá hlavnímu příjemci každého vybraného projektu dokument, v němž jsou stanoveny podmínky podpory projektu, včetně konkrétních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež má projekt přinést, finančního plánu a harmonogramu provádění.
Článek 40
Výzvy k předkládání návrhů
V souvislosti s každou výzvou k předkládání návrhů poskytne řídící orgán uchazečům dokument, v němž jsou stanoveny podmínky účasti ve výzvě, výběru a provádění projektu. Součástí tohoto dokumentu jsou i konkrétní požadavky týkající se výsledků, jichž má být v rámci projektu dosaženo, finanční plán a lhůta pro provádění.
Článek 41
Přímé zadání
1. Projekty mohou být zadány bez výzvy k předkládání návrhů pouze v následujících případech a za předpokladu, že v rozhodnutí o zadání je uvedeno řádné odůvodnění:
a)
subjekt, kterému se projekt zadává, má de iure nebo de facto monopol;
b)
projekt se týká činností zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní druh subjektu na základě technické způsobilosti, vysokého stupně specializace nebo správních pravomocí.
2. Do programu se zahrne konečný seznam velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Po přijetí programu, avšak nejpozději 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi úplné projektové žádosti, včetně informací uvedených v článku 43, společně s odůvodněním pro přímé zadání.
3. Do programu se zahrne orientační seznam jiných než velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Společný monitorovací výbor může kdykoli po přijetí programu rozhodnout o výběru dalších projektů bez výzvy k předkládání návrhů. V obou případech je třeba získat předchozí souhlas Komise. Řídící orgán za tímto účelem poskytne Komisi informace uvedené v článku 43 společně s odůvodněním pro přímé zadání.
4. Projekty navrhované pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů schvaluje Komise postupem sestávajícím ze dvou kroků, který spočívá v předložení shrnutí projektu a následně úplné projektové žádosti. U každého z kroků Komise oznámí své rozhodnutí řídícímu orgánu do dvou měsíců ode dne předložení dokumentu. V případě potřeby lze tuto lhůtu prodloužit. Jestliže Komise navrhovaný projekt zamítne, sdělí řídícímu orgánu důvody tohoto zamítnutí.
Článek 42
Příspěvky na finanční nástroje
1. Program může přispět na finanční nástroj za předpokladu, že finanční nástroj je v souladu s prioritami programu.
2. Konečný seznam příspěvků na finanční nástroje je popsán v programu. Po přijetí programu, avšak nejpozději dne 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi informace uvedené v článku 43.
3. Komise přezkoumá navržený příspěvek s cílem stanovit jeho přidanou hodnotu a jeho soulad s programem.
4. Postup schvalování se řídí pravidly těchto finančních nástrojů. Jestliže Komise zamítne navrhovaný příspěvek, oznámí řídícímu orgánu své důvody.
5. Příspěvky na tyto finanční nástroje se řídí pravidly platnými pro tyto finanční nástroje.
Článek 43
Obsah projektů
1. Dokumentace projektové žádosti obsahuje přinejmenším:
a)
analýzu problémů a potřeb zdůvodňujících projekt, která zohledňuje strategii programu a její očekávaný příspěvek k řešení příslušné priority;
b)
posouzení přeshraničního dopadu;
c)
logický rámec;
d)
posouzení udržitelnosti očekávaných výsledků projektu po jeho dokončení;
e)
objektivně ověřitelné ukazatele;
f)
informace o zeměpisném pokrytí a cílových skupinách projektu;
g)
očekávanou dobu provádění projektu a podrobný plán činnosti;
h)
v případě potřeby analýzu dopadů projektu na průřezové problémy uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. d);
i)
požadavky na provádění projektu, včetně:
i)
stanovení příjemců a určení hlavního příjemce s poskytnutím záruk jeho způsobilosti v dotčené oblasti a jeho způsobilosti v oblasti správy a finančního řízení;
ii)
popisu struktury řízení a provádění projektu;
iii)
ujednání mezi příjemci podle článku 46;
iv)
ujednání o monitorování a hodnocení;
v)
informačních a komunikačních plánů a zejména opatření, jímž se uznává podpora projektu ze strany Unie;
j)
podrobného finančního plánu a rozpočtu.
2. Projektové žádosti pro projekty obsahující infrastrukturní složku ve výši nejméně 1 milion EUR dále obsahují:
a)
podrobný popis investice do infrastruktury a jejího umístění;
b)
s výjimkou řádně odůvodněných případů podrobný popis složky projektu, jež zajišťuje budování kapacit;
c)
úplnou studii proveditelnosti nebo rovnocennou provedenou studii, včetně analýzy možností, výsledků a nezávislého posouzení kvality;
d)
posouzení dopadu projektu na životní prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (11) a s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahující hranice států podepsanou v Espoo dne 25. února 1991 u zúčastněných zemí, které jsou jejími smluvními stranami;
e)
potvrzení příjemců o vlastnictví nebo o přístupu k pozemku;
f)
stavební povolení.
3. Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může řídící orgán souhlasit s pozdějším předložením dokumentů uvedených v písmeni f).
Článek 44
Zveřejnění seznamu projektů
1. V zájmu zajištění transparentnosti projektů podporovaných v rámci programu vede řídící orgán seznam zadaných projektů v tabulkovém formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, čerpání, srovnávání a snadné zveřejňování údajů na internetu. Seznam projektů je přístupný na internetových stránkách programu a je aktualizován nejméně každých šest měsíců. Za účelem podpory následného využívání seznamu projektů soukromým sektorem, občanskou společností nebo vnitrostátními orgány veřejné správy mohou internetové stránky jasně uvádět odkaz na platná licenční pravidla, jimiž se řídí zveřejnění údajů.
2. V seznamu jsou obsaženy přinejmenším tyto údaje:
-
název příjemce (pouze právnické osoby; neuvádějí se jména fyzických osob),
-
název projektu,
-
shrnutí projektu,
-
období provádění projektu,
-
celkové způsobilé výdaje,
-
míru spolufinancování Unie,
-
PSČ projektu nebo jiný vhodný ukazatel místa,
-
územní pokrytí,
-
datum poslední aktualizace seznamu projektů.
3. Seznam projektů se předává Komisi nejpozději 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly projekty vybrány. Tato informace se zveřejní na internetových stránkách orgánů Unie.
KAPITOLA 2
Příjemci
Článek 45
Účast na projektech
1. Do projektů jsou zapojeni příjemci nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a jedné ze zúčastněných partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo z Ruské federace.
2. Příjemci jsou fyzické nebo právnické osoby, jimž byl udělen grant na projekt. Příjemci mohou být fyzické osoby, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem. O účasti fyzických osob se rozhoduje na úrovni programu.
3. Příjemci uvedení v odstavci 1 musí splňovat následující podmínky:
a)
jsou státními příslušníky kterékoli ze zúčastněných zemí nebo právnickými osobami, které mají skutečné sídlo v programové oblasti, nebo mezinárodními organizacemi s provozní základnou v programové oblasti. Evropské seskupení pro územní spolupráci může být příjemcem bez ohledu na to, kde má sídlo, za předpokladu, že jeho územní pokrytí se nachází v programové oblasti;
b)
splňují kritéria způsobilosti stanovená pro každý postup výběru;
c)
nespadají pod žádnou z výjimek stanovených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Kromě příjemců uvedených v odstavci 1 se mohou účastnit i příjemci, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), za předpokladu, že jsou splněny veškeré následující podmínky:
a)
mohou se účastnit v souladu s články 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014;
b)
jejich účast vyžaduje povaha nebo cíle projektu a je nezbytná pro jeho účinné provádění;
c)
celková částka přidělená v rámci programu příjemcům, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), nepřesahuje limit stanovený v čl. 39 odst. 2 písm. b).
Článek 46
Povinnosti příjemců
1. V každém projektu je určen jeden hlavní příjemce, který zastupuje dané partnerství.
2. Všichni příjemci aktivně spolupracují na rozvoji a provádění projektů. Kromě toho spolupracují na poskytování zaměstnanců a/nebo na financování projektů. Každý příjemce má právní a finanční odpovědnost za činnosti, které provádí, a za část finančních prostředků Unie, které dostává. Konkrétní povinnosti a finanční odpovědnost příjemců jsou stanoveny v dohodě uvedené v odst. 3 písm. c).
3. Hlavní příjemce:
a)
od řídícího orgánu dostává finanční příspěvky na provádění činností souvisejících s projektem;
b)
zajišťuje, aby příjemci co nejrychleji a v plném souladu s ujednáními uvedenými v písmeni c) obdrželi celkový objem grantu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek určených příjemcům;
c)
v dohodě, která obsahuje ujednání, jež zaručují mimo jiné řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na projekt, včetně ujednání o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků, stanoví partnerská ujednání s příjemci;
d)
přijímá odpovědnost za zajištění provádění celého projektu;
e)
zajišťuje, aby výdaje vykázané příjemci byly vynakládány na provádění projektu a aby odpovídaly činnostem stanoveným ve smlouvě a dohodnutým se všemi příjemci;
f)
ověřuje, zda výdaje vykazované příjemci byly přezkoumány podle čl. 32 odst. 1.
KAPITOLA 3
Způsobilost výdajů
Článek 47
Formy grantů
1. Granty mohou mít kteroukoli z následujících forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 48;
b)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo několika stanovených kategorií nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d) pouze v případech, kdy každá z forem pokrývá odlišné kategorie nákladů.
2. Granty ve formě uvedené v odst. 1 písm. a) se vypočítají na základě způsobilých nákladů skutečně vynaložených příjemcem, přičemž se přihlíží k předběžnému odhadu rozpočtu předloženému společně s návrhem a zahrnutému do smlouvy. Financování paušální sazbou uvedené v odst. 1 písm. b) se týká konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem při uplatnění procentní sazby. Jednorázové částky uvedené v odst. 1 písm. c) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem. Jednotkové náklady uvedené v odst. 1 písm. d) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem, a určí se jako částka za jednotku.
3. Účelem ani výsledkem grantů není vytvářet v rámci projektu zisk. Použijí se výjimky stanovené v čl. 125 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Způsobilost nákladů
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou procentní a absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů. Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
jsou vynaloženy v průběhu období provádění projektu. Konkrétně:
i)
Náklady související se službami a stavebními pracemi se týkají činností vykonávaných v průběhu období provádění. Náklady související s dodávkami se týkají dodávek a montáže položek v průběhu období provádění. Tento požadavek nesplňuje podpis smlouvy, vytvoření objednávky nebo uzavření jakéhokoli závazku v období provádění k výdajům za budoucí dodávky služeb, stavebních prací nebo dodávek po ukončení období provádění. Za vzniklé náklady nelze považovat převody hotovosti mezi hlavním příjemcem a ostatními příjemci.
ii)
Vzniklé náklady by měly být uhrazeny před předložením závěrečných zpráv. Jsou-li uvedeny v závěrečné zprávě společně s předpokládaným datem úhrady, mohou být zaplaceny později.
iii)
Výjimkou jsou náklady týkající se závěrečných zpráv, včetně ověření výdajů, auditu a konečného hodnocení projektu, které mohou vzniknout po období provádění projektu.
iv)
Jsou-li dodržena ustanovení článku 52 a násl., mohou být zahájeny postupy zadávání veřejných zakázek uvedené v článku 52 a násl. a příjemce (příjemci) může (mohou) uzavřít smlouvy před zahájením období provádění projektu.
b)
jsou uvedeny v odhadu celkového rozpočtu projektu;
c)
jsou nezbytné pro provádění projektu;
d)
lze je zjistit a ověřit, neboť jsou zaneseny zejména v účetních záznamech příjemce a jsou uvedeny v souladu s účetními standardy a obvyklými postupy pro účtování nákladů vztahujícími se příjemce;
e)
splňují požadavky platných právních předpisů v daňové a sociální oblasti;
f)
jde o přiměřené, odůvodněné náklady, které splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti;
g)
jsou doloženy fakturami nebo doklady s rovnocennou průkazní hodnotou.
3. V následujících případech může být grant poskytnut zpětně:
a)
může-li žadatel prokázat nutnost zahájit projekt před podepsáním smlouvy. Náklady způsobilé pro financování však nesmí vzniknout před datem podání žádosti o grant, nebo
b)
na náklady související se studiemi a dokumentací týkající se projektů, jež zahrnují infrastrukturní složku.
Grant nemůže být zpětně udělen na již ukončené projekty.
4. Jsou-li splněny následující podmínky, jsou za způsobilé náklady považovány náklady vzniklé před podáním žádosti o grant u projektů, jimž byl grant udělen, s cílem umožnit vytváření pevných partnerství:
a)
náklady vzniknou po uveřejnění výzvy k předkládání návrhů;
b)
náklady se omezují na cestovné a diety pro zaměstnance příjemců za předpokladu, že splňují podmínky odst. 5 písm. b);
c)
náklady nepřekročí nejvyšší částku stanovenou na úrovni programu.
5. S výhradou odstavců 1 a 2 se za způsobilé považují následující přímé náklady příjemce:
a)
náklady na zaměstnance přidělené na projekt při splnění následujících kumulativních podmínek:
-
týkají se nákladů na činnosti, které by příjemce nevykonával, pokud by nebyl prováděn projekt,
-
náklady nepřekročí obvyklé náklady příjemce, neprokáže-li se, že je to nezbytné k provádění projektu,
-
náklady se týkají skutečných hrubých mezd, včetně nákladů na sociální pojištění a dalších nákladů spojených s odměňováním.
b)
cestovní náklady a diety zaměstnanců a dalších osob podílejících se na projektu za předpokladu, že nepřekročí náklady obvykle hrazené příjemcem v souladu s jeho pravidly a předpisy, ani sazby zveřejněné Komisí v době mise, jsou-li hrazeny na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušální sazby;
c)
náklady na nákup nebo pronájem vybavení (nového nebo použitého) a na dodávky speciálně pro účely projektu, odpovídají-li tržním cenám;
d)
náklady na spotřební zboží nakoupené speciálně pro projekt;
e)
náklady vyplývající ze smluv, které příjemce uzavřel pro účely projektu;
f)
náklady vyplývající přímo z požadavků, které ukládá toto nařízení a projekt (například informační kampaně a zviditelnění, hodnocení, externí audity, překlady), včetně nákladů na finanční služby (například náklady na bankovní převody a finanční záruky).
6. Podle článku 4 mohou být v rámci programu stanovena další pravidla způsobilosti pro program jako celek.
Článek 49
Nezpůsobilé náklady
1. Za nezpůsobilé jsou pokládány následující náklady související s prováděním projektu:
a)
dluhy a poplatky za dluhovou službu (úroky);
b)
rezervy na krytí ztrát či závazků;
c)
náklady vykázané příjemcem, které jsou již financovány z rozpočtu Unie;
d)
nákup pozemků nebo budov v objemu přesahujícím 10 % způsobilých výdajů dotčeného projektu;
e)
kurzové ztráty;
f)
cla, daně a poplatky včetně DPH, kromě případů, kdy podle příslušných vnitrostátních předpisů neexistuje nárok na vrácení, není-li v příslušných opatřeních ujednaných s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce stanoveno jinak;
g)
půjčky třetím stranám;
h)
pokuty, finanční postihy a výlohy spojené s vedením sporů;
i)
věcné příspěvky tak, jak jsou definovány v čl. 14 odst. 1.
2. Podle článku 4 mohou být za nezpůsobilé stanoveny další kategorie nákladů v rámci programu.
Článek 50
Jednorázové částky, jednotkové náklady a financování paušální sazbou
1. Celkový objem financování na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou nepřekročí 60 000 EUR na jednoho příjemce a na projekt, není-li v programu stanoveno jinak podle článku 4, avšak nepřekročí 100 000 EUR.
2. Používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou je podloženo alespoň:
a)
zdůvodněním vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu projektů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou, čímž se vyloučí nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49;
c)
popisem metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou a podmínek, které v rozumné míře zajistí, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a vyloučí se dvojí financování. Tyto metody se opírají o:
i)
statistické údaje nebo obdobné objektivní ukazatele, nebo
ii)
individuální přístup k příjemcům grantu na základě certifikovaných nebo auditem ověřitelných historických údajů o příjemci nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Poté, co řídící orgán jednotlivé částky posoudí a schválí, nejsou dále předmětem následných kontrol.
Článek 51
Nepřímé náklady
1. Nepřímé náklady mohou být vypočteny paušální sazbou až do výše 7 % způsobilých přímých nákladů s vyloučením nákladů vzniklých v souvislosti s poskytováním infrastruktury za předpokladu, že se tato sazba vypočte na základě spravedlivé, přiměřené a ověřitelné metody výpočtu.
2. Za nepřímé náklady projektu se považují ty způsobilé náklady, které nelze na základě podmínek pro způsobilost stanovených v článku 48 označit za zvláštní náklady přímo spojené s prováděním projektu a které k němu nemohou být přímo zaúčtovány. Nemohou zahrnovat nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49 nebo náklady, které jsou již vykázány v jiné nákladové položce nebo kapitole projektového rozpočtu.
KAPITOLA 4
Oddíl 1
Zadávání veřejných zakázek
Článek 52
Platná pravidla
1. Vyžaduje-li provádění projektu, aby příjemce zadal veřejné zakázky na zboží, stavební práce nebo služby, použijí se následující pravidla:
a)
je-li příjemce veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu právních předpisů Unie platných pro postupy zadávání veřejných zakázek, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy nebo pravidly Unie uvedenými v odstavci 2;
b)
je-li příjemce mezinárodní organizací, může uplatnit svá vlastní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám;
c)
je-li příjemce orgánem veřejné moci partnerské země přeshraniční spolupráce, jehož spolufinancování je přeneseno na řídící orgán, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy za předpokladu, že to umožňuje dohoda o financování a jsou dodrženy obecné zásady stanovené v odst. 2 písm. a).
2. Ve všech ostatních případech je třeba splnit následující povinnosti:
a)
zakázka je zadána nejvýhodnější nabídce, nebo podle potřeby nejnižší cenové nabídce, s vyloučením jakéhokoli střetu zájmů;
b)
u zakázek s hodnotou vyšší než 60 000 EUR se použijí rovněž následující pravidla:
i)
je zřízena hodnotící komise pro posuzování žádostí a/nebo nabídek na základě kritérií pro vyloučení, výběr a zadání, která příjemce zveřejní předem v zadávací dokumentaci. Komise musí mít lichý počet členů a veškeré odborné a administrativní kapacity, aby k nabídkám/žádostem mohla vydat informované stanovisko;
ii)
musí být zajištěna dostatečná transparentnost, spravedlivá hospodářská soutěž a odpovídající předběžná propagace;
iii)
je zajištěno rovné zacházení, proporcionalita a zákaz diskriminace;
iv)
zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy;
v)
lhůty pro předkládání žádostí nebo nabídek musí být dostatečně dlouhé, aby zainteresované strany měly přiměřenou dobu na přípravu nabídek;
vi)
zájemci a uchazeči jsou vyloučeni z účasti na zadávacím řízení, pokud se dostanou do některé ze situací popsaných v čl. 106 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné z těchto situací. Zakázky nemohou být dále zadány zájemcům nebo uchazečům, kteří se v průběhu zadávacího řízení dostanou do jedné ze situací uvedených v článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
vii)
použijí se postupy zadávacího řízení uvedené v článcích 53 až 56.
3. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 53
Zadávací řízení na zakázky na služby
1. Zakázky na služby v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce. Oznámení o zakázce se uveřejní ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast, je v něm uveden počet čtyř až osmi zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky, a zajišťuje skutečnou hospodářskou soutěž.
2. Zakázky na služby v hodnotě 60 000 až 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi poskytovateli podle vlastní volby a s jedním nebo více poskytovateli projedná podmínky zakázky.
Článek 54
Zadávací řízení na zakázky na dodávky
1. Zakázky na dodávky v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na dodávky v hodnotě 100 000 a více, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na dodávky v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 100 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi dodavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více dodavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 55
Zadávací řízení na zakázky na stavební práce
1. Zakázky na stavební práce v hodnotě 5 000 000 EUR a více se zadávají prostřednictvím mezinárodního otevřeného výběrového řízení, nebo s ohledem na specifické zvláštnosti některých stavebních prací prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na stavební práce v hodnotě 300 000 a více, avšak méně než 5 000 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na stavební práce v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi zadavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více zadavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 56
Použití jednacího řízení
V případech uvedených v článcích 266, 268 a 270 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se příjemce může rozhodnout použít jednací řízení na základě jediné nabídky.
Oddíl 2
Finanční podpora třetím stranám
Článek 57
Finanční podpora třetím stranám
1. Vyžaduje-li projekt poskytnutí finanční podpory třetím stranám, může být udělena pod podmínkou, že:
a)
každá třetí strana nabídne odpovídající záruky, pokud jde o zpětné získávání prostředků;
b)
jsou dodrženy zásady proporcionality, transparentnosti, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
c)
jsou vyloučeny střety zájmů;
d)
finanční podpora není kumulativní a není poskytována zpětně, v zásadě zahrnuje spolufinancování a jejím účelem nebo účinkem není vytváření zisku pro jednotlivé třetí strany;
e)
podmínky pro poskytování finanční podpory jsou přísně stanoveny ve smlouvě tak, aby příjemce nejednal dle vlastního uvážení. Ve smlouvě jsou především stanoveny kategorie osob, které jsou způsobilé k podpoře, kritéria poskytnutí podpory (včetně kritérií pro stanovení přesné částky) a neměnný seznam typů činností, na něž je možné finanční podporu poskytnout;
f)
maximální objem finanční podpory, který může být vyplacen, nepřesáhne 60 000 EUR na každou třetí stranu s výjimkou případů, kdy je finanční podpora prvořadým cílem projektu.
2. Použijí se pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014. Překračuje-li dílčí grant částku 60 000 EUR, použijí se obdobně pravidla týkající se účasti stanovená v čl. 52 písm. b) bodě vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PŘEDKLÁDÁNÍ A SCHVALOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
KAPITOLA 1
Platby
Článek 58
Roční závazky
1. Při sdíleném řízení Komise učiní prvotní závazky poté, co přijme program podle článku 5.
2. Při nepřímém řízení Komise učiní prvotní závazky po přijetí programu a poté, co vstoupí v platnost dohoda, kterou se úkoly související s prováděním rozpočtu přenášejí na mezinárodní organizaci nebo na partnerskou zemi přeshraniční spolupráce podle článků 81 a 82.
3. Komise následně učiní příslušný závazek v každém rozpočtovém roce nejpozději dne 1. května. Objem ročních závazků se stanoví v souladu s finančním plánem s přihlédnutím k pokroku při provádění programu a dostupnosti finančních prostředků. Jakmile Komise učiní roční závazek, informuje o tom řídící orgán.
Článek 59
Společná pravidla pro platby
1. Platby řídícímu orgánu mohou mít podobu předběžného financování nebo vyplacení konečného zůstatku.
2. Je založen bankovní účet v eurech, který je konkrétně určen pro účely programu. Jsou-li platby Komise směrovány přes jiný bankovní účet, než je účet programu, související částky a jakýkoli vzniklý úrok jsou neprodleně a v plné výši převedeny na bankovní účet programu.
3. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, ani nejsou na tyto částky ani na žádný vzniklý úrok ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem.
Článek 60
Společná pravidla pro výpočet předběžného financování
1. Řídící orgán může poté, co je informován o ročním závazku, požádat každý rozpočtový rok o převod až 80 % příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok jakožto předběžného financování. Počínaje druhým rozpočtovým rokem se k žádosti o předběžné financování přikládá prozatímní rozpočet s podrobnými údaji o závazcích řídícího orgánu a o platbách za obě účetní období následující po posledním výroku auditora zmíněném v článku 68. Komise po přezkoumání tohoto prozatímního rozpočtu, posouzení skutečných finančních potřeb programu a ověření dostupnosti finančních prostředků provede platbu celé částky požadované v rámci předběžného financování nebo její části nejpozději do 60 dnů po datu, k němuž Komise zaregistrovala žádost o platbu.
2. V průběhu rozpočtového roku může řídící orgán požádat o převod veškerých finančních prostředků, které již byly přiděleny, nebo jejich části jako dodatečného předběžného financování. Na podporu této žádosti může řídící orgán předložit průběžnou finanční zprávu, z níž je zřejmé, že skutečně vzniklé výdaje nebo výdaje, které mají vzniknout před koncem rozpočtového roku, překračují objem prostředků již vyplacených jako předběžné financování. Tyto následné převody představují dodatečné předběžné financování za předpokladu, že nejsou podloženy výrokem auditora zmíněným v článku 68.
3. Komise každý rozpočtový rok provádění programu zúčtuje předchozí platby v rámci předběžného financování na základě skutečně vzniklých způsobilých výdajů, které jsou podloženy výrokem auditora uvedeným v článku 68 po schválení účetní závěrky podle čl. 69 odst. 2. Na základě výsledků tohoto zúčtování může Komise provést nezbytné finanční opravy.
Článek 61
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může přerušit platební lhůtu u žádosti o platbu na maximální dobu šesti měsíců v kterémkoli z těchto případů:
a)
informace poskytnuté národním auditním subjektem nebo auditním subjektem Unie jasně ukazují na možné významné nedostatky ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést další ověření na základě informací, které obdržela o tom, že výdaj má spojitost s nedostatkem, který má vážné finanční důsledky;
c)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článku 77;
d)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článků 60 a 64.
Řídící orgán může povolit, aby bylo přerušení platební lhůty prodlouženo o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu dotčená situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba o důvodech přerušení platební lhůty okamžitě informuje členský stát, v němž je sídlo řídícího orgánu, a řídící orgán a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba ukončí přerušení platební lhůty, jakmile jsou přijata nezbytná opatření. Nebyla-li přijata nezbytná opatření, může být toto přerušení prodlouženo na dobu delší než šest měsíců.
Článek 62
Pozastavení plateb
1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část v kterémkoli z následujících případů:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
zúčastněné země závažně porušily své povinnosti podle článku 31;
c)
výdaj má spojitost s nedostatkem, který nebyl napraven a má vážné finanční důsledky;
d)
existuje závažný nedostatek v kvalitě a spolehlivosti systému hodnocení a monitorování;
e)
monitorování, hodnocení nebo audit svědčí o tom, že program se neplní podle časových rámců podle článku 4 a v souladu se zprávami podle článku 77.
2. Poté, co Komise umožní řídícímu orgánu předložit připomínky, může přijmout rozhodnutí o pozastavení všech plateb v rámci předběžného financování nebo jejich části.
3. Komise ukončí pozastavení všech plateb nebo jejich části, pokud řídící orgán přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
Článek 63
Platby hlavním příjemcům
1. Platby hlavním příjemcům mohou mít jednu z následujících forem:
a)
předběžné financování;
b)
prozatímní platba;
c)
platba konečného zůstatku.
2. Řídící orgán zajistí, aby platby hlavním příjemcům byly zpracovány co nejrychleji v souladu s podepsanou smlouvou. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, není-li to stanoveno v podepsané smlouvě, ani se neukládají žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek.
Článek 64
Platba konečného zůstatku
1. Do 30. září 2024 předloží řídící orgán žádost o platbu konečného zůstatku společně s dokumenty uvedenými v čl. 77 odst. 5.
2. Konečný zůstatek je vyplacen do tří měsíců ode dne zúčtování účetní závěrky za poslední účetní rok nebo do jednoho měsíce od data schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
Článek 65
Výjimka při zrušení závazku
1. Částka, které se týká zrušení závazku, se sníží o částky, které řídící orgán nemohl Komisi vykázat z těchto důvodů:
a)
projekty byly pozastaveny soudním řízením nebo správním opravným prostředkem s odkladným účinkem; nebo
b)
důvody vyšší moci závažně ovlivňují provádění celého programu nebo jeho části;
c)
použití článků 61 nebo 62.
2. Řídící orgán, který se odvolává na vyšší moc podle odst. 1 písm. b), musí prokázat její přímé důsledky pro provádění celého programu nebo jeho části. Pro účely odst. 1 písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc trvaly nejdéle jeden rok, nebo vícekrát podle doby trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhly mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění daného projektu a dnem konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
3. Řídící orgán zašle Komisi informace o výjimce podle odstavce 1 týkající se částky, která měla být přiznána do 31. prosince předchozího rozpočtového roku, do 15. února.
Článek 66
Postup zrušení závazku
1. Komise včas informuje řídící orgán vždy, když existuje riziko zrušení závazku podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Komise na základě informací obdržených k 15. únoru informuje řídící orgán o částce, jíž se týká zrušení vyplývající z těchto informací.
3. Řídící orgán má dva měsíce na to, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Řídící orgán předloží do 30. června Komisi revidovaný finanční plán, v němž se zohlední dopad snížení částky podpory na tematické cíle nebo technickou pomoc programu za dotčený rozpočtový rok. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok. Snížení se úměrně dotkne tematických cílů a technické pomoci.
5. Komise pozmění rozhodnutí o přijetí programu.
Článek 67
Používání eura
1. Řídící orgán a příjemce převedou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech na eura měsíčním účetním směnným kurzem Komise:
a)
za měsíc, v němž výdaj vznikl;
b)
za měsíc, v němž byl výdaj předložen k přezkoumání podle čl. 32 odst. 1;
c)
za měsíc, v němž byl výdaj oznámen hlavnímu příjemci.
2. Zvolená metoda se uvede v programu a platí po celou dobu trvání programu. Na technickou pomoc a na projekty mohou být použity odlišné metody.
KAPITOLA 2
Předložení a schválení účetní závěrky
Článek 68
Předložení účetní závěrky
1. Řídící orgán vypracuje účetní závěrku programu. Tato závěrka je nezávislá a samostatná a její součástí jsou pouze operace související s programem. Je vedena tak, aby umožňovala analytické monitorování programu podle priorit a technické pomoci.
2. Řídící orgán předloží Komisi ve své výroční zprávě do 15. února následující finanční informace:
a)
účetní závěrku za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího orgánu podepsané jeho zástupcem, v němž se potvrzuje, že:
i)
informace jsou prezentovány vhodným způsobem a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytují nezbytné záruky legality uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn informací o kontrolách provedených řídícím orgánem, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
d)
výrok auditora k účetní závěrce;
e)
výroční auditní zprávu auditního orgánu přinášející shrnutí provedených auditů, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných jak na úrovni systému, tak na úrovni projektů, a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
f)
odhad nákladů vzniklých v období od 1. července do 31. prosince předchozího roku;
g)
seznam projektů ukončených v průběhu účetního období.
3. Účetní závěrka uvedená v odst. 2 písm. a) se předkládá za každý program a na úrovni každé priority a technické pomoci obsahuje:
a)
vzniklé a zaplacené výdaje a dosažené a přijaté příjmy řídícího orgánu;
b)
částky zproštěné platební povinnosti a částky zpětně získané v průběhu účetního období, částky, které je třeba získat zpět do konce účetního období, a částky, které nelze získat zpět.
4. Výrok auditora zmíněný v odst. 2 písm. d) stanoví, zda závěrka poskytuje pravdivý a věrný obraz, zda jsou související transakce legální a řádné a zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují. V tomto výroku se rovněž uvede, zda audit nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu zmíněném v odst. 2 písm. a).
Článek 69
Schválení účetní závěrky
1. Komise přezkoumá účetní závěrku a do 31. května roku následujícího po skončení účetního období informuje řídící orgán, zda souhlasí s tím, že účetní závěrka je úplná, přesná a pravdivá.
2. Komise na základě vzniklých způsobilých výdajů potvrzených výrokem auditora zmíněným v čl. 68 odst. 2 písm. d) zúčtuje předběžné financování.
3. Přijetím účetní závěrky nejsou dotčeny žádné následné finanční opravy podle článku 72.
Článek 70
Lhůta pro uchovávání dokladů
1. Řídící orgán a příjemci uchovávají veškeré dokumenty týkající se programu nebo projektu po dobu pěti let od data vyplacení zůstatku za program. Uchovávají především zprávy, podklady, účty, účetní doklady a veškeré další dokumenty týkající se financování programu (včetně veškerých dokumentů týkajících se zadání zakázky) a projektů.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění programu nebo projektu uchovávají až do doby, než jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky uzavřeny.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Oddíl 1
Finanční opravy
Článek 71
Finanční opravy prováděné řídícím orgánem
1. Za předcházení nesrovnalostem a jejich vyšetřování, provedení nutných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídá v první řadě řídící orgán. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří řídící orgán své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
Řídící orgán provádí finanční opravy nutné v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u projektů, technické pomoci nebo programu. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku Unie na projekt nebo technickou pomoc nebo jeho části. Řídící orgán přihlédne k povaze a závažnosti nesrovnalostí a k dané finanční ztrátě a uplatní přiměřenou finanční opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán v roční účetní závěrce za účetní rok, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
2. Příspěvek Unie zrušený podle odstavce 1 může být v rámci dotčeného programu opětovně použit s výhradou odstavce 3.
3. Příspěvek zrušený podle odstavce 1 nelze znovu použít na projekt, který byl předmětem finanční opravy ani - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádný projekt ovlivněný touto systémovou nesrovnalostí.
Článek 72
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na program nebo jeho části a získáním příslušných částek od řídícího orgánu zpět tak, aby z financování Unie vyloučila výdaje, které porušují platné právní předpisy nebo jsou spojeny s nedostatky v systémech řízení a kontroly programu, které byly zjištěny Komisí nebo Evropským účetním dvorem.
2. Porušení platných právních předpisů vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr projektu nebo smlouvy na technickou pomoc, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad a z důvodu povahy dotčeného porušení není možné tento dopad stanovit;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů vykázaných v rámci programu, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad, avšak z důvodu povahy dotčeného porušení není možné jeho finanční dopad kvantifikovat.
3. Komise provede finanční opravy zejména v případech, kdy po nutném přezkoumání dospěje k některému z následujících závěrů:
a)
v systémech řízení a kontroly programu existuje zásadní nedostatek, který ohrozil již vyplacený příspěvek Unie;
b)
řídící orgán nesplnil před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 71;
c)
výdaje přiznané ve výroční nebo závěrečné zprávě jsou neoprávněné a řídící orgán je před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce neopravil.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši neoprávněných výdajů, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
4. Při rozhodování o výši finanční opravy podle odstavce 3 Komise dodržuje zásadu proporcionality s ohledem na povahu a závažnost nesrovnalostí a rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
5. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na zprávách jiných auditorů než auditorů vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků poté, co vyslechne řídící orgán a dotyčné auditory.
6. Ukončením programu není dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční úpravy ve vztahu k řídícímu orgánu.
7. Kritérii pro určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritérii pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav jsou kritéria přijatá na základě nařízení (EU) č. 1303/2013 (12), zejména jeho článku 144, a kritéria, jež jsou obsažena v rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2013 (13).
Článek 73
Postup
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě informuje Komise řídící orgán o předběžných závěrech svého přezkumu a požádá řídící orgán, aby do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane řídící orgán příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může řídící orgán omezit rozsah uvedeného přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené řídícím orgánem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li řídící orgán předběžné závěry Komise, pozve jej Komise ke slyšení, aby bylo zaručeno, že má Komise pro vyvození závěru ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. Řídící orgán může v případě dohody, a aniž je dotčen odstavec 6, opětovně použít zrušený příspěvek na dotčený program v souladu s čl. 71 odst. 2.
6. Za účelem uplatnění finančních oprav přijme Komise rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud řídící orgán souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava příspěvek Unie.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů kontroly a řízení, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího orgánu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s článkem 68 nebo v jiných auditních zprávách auditního orgánu předložených Komisi, a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem vhodných nápravných opatření ze strany řídícího orgánu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly vychází z právních předpisů platných v době, kdy byla předložena příslušná prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a rozsah závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již řídící orgán a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich legality a správnosti;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité na výdaje ze strany řídícího orgánu z důvodu jiných závažných nedostatků, které řídící orgán odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Oddíl 2
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Článek 74
Finanční odpovědnost a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. Řídící orgán je odpovědný za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek.
2. Souvisí-li zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek s porušením právních závazků ze strany řídícího orgánu vyplývajícím z tohoto nařízení a nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zodpovídá řídící orgán za vrácení příslušných částek Komisi.
3. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká systémových nedostatků v systémech řízení a kontroly, odpovídá řídící orgán za vrácení dotčených částek Komisi v souladu s rozdělením odpovědnosti mezi zúčastněné země, jak je stanoveno v programu.
4. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některém členském státě a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, zaplatí dlužnou částku řídícímu orgánu členský stát, v němž má příjemce sídlo, a vymáhá ji od příjemce zpět.
5. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některé z partnerských zemí přeshraniční spolupráce a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, nese daná partnerská země přeshraniční spolupráce, v níž má příjemce sídlo, odpovědnost v míře stanovené v příslušných dohodách o financování podle článků 8 a 9.
Článek 75
Vrácení platby řídícímu orgánu
1. Řídící orgán vymáhá neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení od hlavního příjemce. Dotčení příjemci vrátí hlavnímu příjemci neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou o partnerství, kterou spolu podepsali. Nepodaří-li se hlavnímu příjemci zajistit vrácení platby od dotčeného příjemce, řídící orgán tohoto příjemce formálně uvědomí, aby vrátil platbu hlavnímu příjemci. Pokud dotčený příjemce platbu nevrátí, požádá řídící orgán zúčastněnou zemi, v níž má dotčený příjemce sídlo, o vrácení neoprávněně vyplacených částek podle čl. 74 odst. 2 až 5.
2. Řídící orgán postupuje s patřičnou důsledností, aby s podporou zúčastněných zemí zajistil proplacení inkasních příkazů. Řídící orgán zejména zajistí, aby nárok byl určitý, v pevně stanovené výši a splatný. Pokud má řídící orgán v úmyslu vzdát se vrácení zjištěného dluhu, zajistí, aby toto zproštění bylo řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o zproštění musí být předloženo společnému monitorovacímu výboru k předchozímu schválení.
3. Řídící orgán informuje Komisi o všech opatřeních přijatých za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise může kdykoli převzít úkol vymoci částky přímo od příjemce nebo od dotčené zúčastněné země.
4. Spisy předané zúčastněné zemi nebo Komisi musí obsahovat veškeré dokumenty potřebné pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek a doklady o opatřeních, která řídící orgán za účelem vymáhání dlužných částek přijal.
5. Smlouvy uzavřené řídícím orgánem musí obsahovat doložku umožňující Komisi nebo zúčastněné zemi, v níž má daný příjemce sídlo, vymáhat jakékoli částky dlužné řídícímu orgánu, které řídící orgán nebyl schopen získat zpět.
Článek 76
Vrácení platby Komisi
1. Vrácení platby dlužné Komisi se uskuteční přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu. Lhůta splatnosti je 45 dnů ode dne vystavení výzvy k úhradě.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení, počínaje dnem splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o tři a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti. Částky, které mají být vráceny, mohou být započteny vůči jakýmkoli částkám dlužným příjemcům nebo zúčastněné zemi. Tím není dotčeno právo účastníků dohodnout se na splácení ve splátkách.
HLAVA IX
PODÁVÁNÍ ZPRÁV, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 77
Výroční zprávy řídícího orgánu
1. Řídící orgán předloží do 15. února Komisi výroční zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Výroční zpráva se skládá z technické části a finanční části a týká se předchozího účetního období.
2. Technická část popisuje:
a)
pokrok dosažený při provádění programu a jeho priorit;
b)
podrobný seznam uzavřených smluv a seznam vybraných projektů, na něž ještě nebyly uzavřeny smlouvy, včetně seznamů rezerv;
c)
činnosti provedené v rámci technické pomoci;
d)
opatření přijatá za účelem monitorování a hodnocení projektů, jejich výsledky a kroky přijaté k nápravě zjištěných problémů;
e)
uskutečněné informační a komunikační činnosti.
3. Finanční část se vypracuje v souladu s čl. 68 odst. 2.
4. Výroční zpráva kromě toho obsahuje prognózu činností, které mají být provedeny v následujícím účetním období. Zahrnuje:
a)
aktualizovanou auditní strategii;
b)
pracovní program, finanční plán a plánované využití technické pomoci;
c)
roční plán monitorování a hodnocení v souladu s čl. 78 odst. 2;
d)
roční informační a komunikační plán v souladu s čl. 79 odst. 4.
5. Řídící orgán předloží do 30. září 2024 Komisi závěrečnou zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Tato závěrečná zpráva obdobně obsahuje informace požadované podle odstavců 2 a 3 výše za uplynulé účetní období a za celou dobu trvání programu.
Článek 78
Monitorování a hodnocení
1. Cílem monitorování a hodnocení programu je zlepšit kvalitu jeho navržení a provádění a posoudit a zlepšit jeho soudržnost, účelnost, účinnost a dopad. Skutečnosti zjištěné při monitorování a hodnocení se zohlední v cyklu plánování a provádění.
2. Po celou dobu trvání programu je jeho součástí orientační plán monitorování a hodnocení. Ke každému programu je následně vypracován roční plán monitorování a hodnocení, který provádí řídící orgán na základě pokynů a metodiky hodnocení Komise. Roční plán se předloží Komisi nejpozději 15. února.
3. Kromě každodenního monitorování provádí řídící orgán monitorování programu a projektu zaměřené na výsledky.
4. Komise má přístup ke všem zprávám o monitorování a hodnocení.
5. Komise může kdykoli zahájit hodnocení nebo monitorování programu nebo jeho části. Výsledky těchto činností, o nichž je informován společný monitorovací výbor a řídící orgán programu, mohou vést ke změnám v programu.
HLAVA X
VIDITELNOST
Článek 79
Viditelnost
1. Řídící orgán a příjemci jsou odpovědni za odpovídající informování veřejnosti.
2. Řídící orgán a příjemci zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie na programy a projekty s cílem posílit povědomí veřejnosti o činnosti Unie a vytvořit jednotný obraz podpory Unie ve všech zúčastněných zemích.
3. Řídící orgán zajistí, aby jeho propagační strategie a opatření přijatá příjemci za účelem zviditelnění byly v souladu s pokyny Komise.
4. Součástí programu je komunikační strategie na celou dobu jeho trvání a orientační informační a komunikační plán na první rok, včetně opatření za účelem zviditelnění. Ke každému programu je následně vypracován roční informační a komunikační plán, který provádí řídící orgán. Plán je předložen Komisi nejpozději 15. února.
ČÁST TŘETÍ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 80
Mezinárodní organizace jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen mezinárodní organizací.
2. Jako řídící orgán mohou být navrženy pouze mezinárodní organizace ve smyslu článku 43 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Mezinárodní organizace musí splňovat požadavky stanovené v článku 60 nařízení (EU) č. 966/2012.
4. Před tím, než Komise program schválí, musí obdržet důkaz, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 3.
Článek 81
Pravidla vztahující se na programy řízené mezinárodní organizací
1. Komise a příslušná mezinárodní organizace uzavřou dohodu, v níž jsou stanovena podrobná ujednání týkající se programu. V případě, že je z programu podle článku 42 poskytován příspěvek na finanční nástroj, musí být splněny podmínky a požadavky na podávání zpráv stanovené v článku 140 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na programy řízené mezinárodní organizací se použijí ustanovení druhé části, nestanoví-li dohoda podle odstavce 1 jinak.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PARTNERSKOU ZEMÍ PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 82
Partnerská země přeshraniční spolupráce jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen partnerskou zemí přeshraniční spolupráce.
2. Povaha úkolů svěřených určené partnerské zemi přeshraniční spolupráce je stanovena v dohodě uzavřené mezi Komisí a danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce podle ustanovení o nepřímém řízení obsažených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Dohoda zmíněná v odstavci 2 stanoví podrobná ujednání týkající se programu. Stanoví zejména, která ustanovení druhé části se použijí s ohledem na povahu úkolů, jimiž je pověřen řídící orgán, a na příslušné částky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Přechodná ustanovení
Nařízení Komise (ES) č. 951/2007 (14) nadále platí pro právní akty a závazky, jimiž se provádí rozpočtové roky před rokem 2014.
Článek 84
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 897/2014
оd 18. kolovoza 2014.
o utvrđivanju posebnih odredbi za provedbu programa prekogranične suradnje koji se financiraju u skladu s Uredbom (EU) br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 291.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo (1), a posebno njezin članak 12.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 236/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o utvrđivanju zajedničkih pravila i postupaka za provedbu instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja (2), a posebno njezin članak 6. stavak 2.,
budući da:
(1)
Jedan od vidova Uredbe (EU) br. 232/2014 odnosi se na suradnju između jedne ili više država članica Europske unije s jedne strane i jedne ili više partnerskih zemalja (zemalja partnera) određenih u njezinu Prilogu I. i/ili Ruske Federacije s druge strane koja se odvija uz njihov zajednički dio vanjske granice Unije u cilju jačanja prekogranične suradnje („CBC”).
(2)
U Uredbi (EU) br. 236/2014 propisana su pravila za provedbu pomoći koja su zajednička svim instrumentima za vanjsko djelovanje.
(3)
U Uredbi (EU) br. 232/2014 propisano je donošenje provedbenih pravila kojima se utvrđuju posebne odredbe za provedbu programa prekogranične suradnje. Ta pravila uključuju, između ostalog, odredbe o stopi i načinima sufinanciranja; sadržaju, pripremi, izmjenama i zaključenju zajedničkih operativnih programa; ulozi i funkciji struktura programa, uključujući njihov položaj, djelotvornu identifikaciju, obveze i odgovornost, opis sustava za upravljanje i kontrolu, te o uvjetima kojima se uređuje tehničko i financijsko upravljanje potporom Unije; postupcima povrata u svim zemljama sudionicama; praćenju i evaluaciji; aktivnostima u svrhu vidljivosti i informiranja; podijeljenom i neizravnom upravljanju.
(4)
U programskom dokumentu koji je predviđen u članku 9. stavku 1. Uredbe (EU) br. 232/2014 utvrđeni su strateški ciljevi koji se trebaju ostvariti prekograničnom suradnjom, tematski ciljevi i očekivani okvirni rezultati te suradnje te se navodi popis zajedničkih operativnih programa koje treba uspostaviti.
(5)
Prekogranična suradnja trebala bi se provoditi putem višegodišnjih zajedničkih operativnih programa kojima je obuhvaćena suradnja za granicu ili skupinu granica i koji sadrže višegodišnje prioritete kojima se nastoji ostvariti dosljedni skup tematskih ciljeva i koji se mogu provesti uz potporu Unije.
(6)
Nužno je izraditi provedbena pravila u kojima su propisane detaljne odredbe za provedbu programa prekogranične suradnje koji se financiraju u skladu s Uredbom (EU) br. 232/2014 pri čemu se državama sudionicama dopušta određena fleksibilnost u pogledu pojedinosti organizacije i provedbe posebnih programa vodeći računa o posebnim značajkama svakog programa. Na temelju tog načela i u skladu s ovom Uredbom, države sudionice trebale bi zajedno dostaviti Komisiji na donošenje prijedloge zajedničkih operativnih programa u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 232/2014.
(7)
S obzirom na to da sve zemlje sudionice moraju biti uključene u strukture programa za donošenje odluka, dok se zadaće provedbe obično povjeravaju upravljačkom tijelu sa sjedištem u jednoj državi članici, potrebno je utvrditi pravila kojima se uređuje ustrojstvena struktura kojom su obuhvaćene zadaće upravljačkog tijela i podjela zadaća između i unutar svakog tijela koje je dio struktura programa.
(8)
Na temelju saznanja stečenih u programskom razdoblju 2007. - 2013., Komisija neće automatski snositi odgovornost za povrate u partnerskim zemljama. Prema tome, u provedbenim pravilima utvrđene su nove odredbe kojima se zemljama sudionicama daje veća odgovornost u smislu upravljanja, kontrole i revizije. U okviru programa će se, na temelju tih pravila, morati odrediti vlastite sustave upravljanja i kontrole. Partnerske zemlje morat će pomoći upravljačkim tijelima u provedbi programa osnivanjem nacionalnih nadležnih tijela, kontaktnih točaka za kontrolu i skupina revizora.
(9)
U skladu s člankom 10. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 232/2014, ako je potrebno, potpisuju se sporazumi između zemalja sudionica i upravljačkog tijela koji uključuju odredbe koje nisu uključene u sporazume o financiranju potpisane s partnerskim zemljama ili s Ruskom Federacijom.
(10)
Na temelju saznanja stečenih u programskom razdoblju 2007. - 2013., postupci za dodjelu bespovratnih sredstava i pravila koje je Komisija razvila za vanjska djelovanja više neće biti obavezni. U okviru programa trebala bi biti dopuštena primjena postupaka koje su razvile zemlje sudionice, pod uvjetom da su ispunjeni određeni standardi iz ove Uredbe.
(11)
U skladu s člankom 7. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 232/2014, financiranje u okviru ove Uredbe može se udružiti s financiranjem u okviru drugih relevantnih uredbi Unije. Time će se omogućiti prijenos sredstava iz Uredbe (EU) br. 232/2014 na programe koji se financiraju u okviru Uredbe (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Istovjetno pravilo postoji u Uredbi (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (4) za prijenos financijskih sredstava na Uredbu (EU) br. 232/2014 kako bi se moglo pokriti sudjelovanje korisnika potonje uredbe u programima prekogranične suradnje na koje se primjenjuje ova Uredba. Tim će se novim pravilima pojednostaviti postupci upravljanja za sudjelovanje tih zemalja u programima.
(12)
Budući da će se programi obično provoditi podijeljenim upravljanjem, sustavi upravljanja i kontrole trebaju biti u skladu s pravilima Unije, posebno Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 (6) te Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (7). Komisija bi trebala osigurati da se financijska sredstva Unije koriste u skladu s primjenjivim pravilima za vrijeme provedbe programa.
(13)
Navedene su mjere u skladu s mišljenjem Odbora osnovanog Uredbom (EU) br. 232/2014.
(14)
Kako bi se omogućila pravovremena izrada i provedba programa, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu trećega dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
DIO PRVI
PREDMET I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet
Ovom su Uredbom propisane detaljne odredbe za provedbu programa prekogranične suradnje kako je propisano u članku 12. Uredbe (EU) br. 232/2014 i članku 6. stavku 2. Uredbe (EU) br. 236/2014.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„program” znači zajednički operativni program u smislu članka 10. Uredbe (EU) br. 232/2014;
(b)
„zemlje sudionice” znači sve države članice, partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji i sve države Europskog gospodarskog prostora koje sudjeluju u programu;
(c)
„programski dokument” znači dokument iz članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 232/2014 u kojem se utvrđuju strateški ciljevi, popis programa, njihova okvirna višegodišnja dodijeljena sredstva i zemljopisna prihvatljivost;
(d)
„programsko područje” znači ključne regije, susjedne regije, glavni društveni, gospodarski ili kulturni centri i teritorijalne jedinice iz članka 8. stavaka 3. i 4. Uredbe (EU) br. 232/2014;
(e)
„ključne regije” znači teritorijalne jedinice iz članka 8. stavka 1. Uredbe (EU) br. 232/2014 i pogranična područja u zemljopisnim jedinicama Instrumenta za pretpristupnu pomoć i u zemljama Europskog gospodarskog prostora kako je utvrđeno u programskom dokumentu;
(f)
„susjedne regije” znači teritorijalne jedinice iz članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) br. 232/2014 i regije koje graniče s ključnim regijama u zemljopisnim jedinicama Instrumenta za pretpristupnu pomoć i u državama Europskoga gospodarskog prostora;
(g)
„zajednički odbor za praćenje” znači zajednički odbor odgovoran za praćenje provedbe programa;
(h)
„upravljačko tijelo” znači tijelo koje su zemlje sudionice imenovale odgovornim za upravljanje programom;
(i)
„nacionalno nadležno tijelo” znači tijelo koje je imenovala svaka zemlja sudionica i koje snosi krajnju odgovornost za pružanje potpore upravljačkom tijelu u provedbi programa na njezinu državnom području;
(j)
„zajedničko tehničko tajništvo” znači tijelo koje su zemlje sudionice uspostavile za pružanje pomoći tijelima za provedbu programa;
(k)
„financijski instrumenti” znači mjere Unije za financijsku potporu koja se pruža na nadopunjujućoj osnovi u cilju ostvarivanja jednog ili više posebnih Unijinih ciljeva politike. Takvi instrumenti mogu biti u obliku ulaganja vlasničkog ili kvazivlasničkog kapitala, zajmova ili jamstava ili drugih instrumenata za podjelu rizika te se, prema potrebi, mogu kombinirati s bespovratnim sredstvima;
(l)
„partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji” znači zemlje i državna područja iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 232/2014, Ruska Federacija i korisnici iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 231/2014, u slučaju sufinanciranja u okviru potonjeg;
(m)
„nepravilnosti” znači svako kršenje sporazuma o financiranju, ugovora ili primjenjivog zakonodavstva kao rezultat činjenja ili nečinjenja gospodarskog subjekta koji sudjeluje u provedbi programa koje zbog terećenja proračuna Unije neopravdanom stavkom rashoda šteti ili bi moglo štetiti proračunu Unije;
(n)
„doprinos Unije” znači dio prihvatljivih rashoda programa ili projekta koji financira Unija;
(o)
„ugovor” znači ugovor o javnoj nabavi ili bespovratnim sredstvima sklopljen u okviru programa;
(p)
„veliki infrastrukturni projekti” znači projekti koji se sastoje od niza radova, aktivnosti ili usluga koje su potrebne za ispunjavanje nerazdvojive zadaće precizne prirode u cilju ostvarivanja jasno utvrđenih ciljeva od zajedničkog interesa za potrebe provedbe ulaganja kojima se ostvaruje prekogranični učinak i koristi i kod kojih se za stjecanje infrastrukture iz proračuna izdvaja barem 2,5 milijuna EUR;
(q)
„posredničko tijelo” znači javno ili privatno tijelo koje djeluje u nadležnosti upravljačkog tijela ili izvršava dužnosti u ime tog tijela prema korisnicima koji provode projekte;
(r)
„izvoditelj” znači fizička ili pravna osoba s kojom je sklopljen ugovor o javnoj nabavi;
(s)
„korisnik” znači fizička ili pravna osoba s kojom je sklopljen ugovor o bespovratnim sredstvima;
(t)
„računovodstvena godina” znači razdoblje od 1. srpnja do 30. lipnja, osim u prvoj računovodstvenoj godini u odnosu na koju znači razdoblje od početnog datuma prihvatljivosti rashoda do 30. lipnja 2015. Završna računovodstvena godina traje od 1. srpnja 2023. do 30. rujna 2024. U slučaju neizravnog upravljanja s međunarodnom organizacijom u smislu članka 80., računovodstvena godina označava financijsku godinu;
(u)
„financijska godina” znači razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca.
DIO DRUGI
ZAJEDNIČKE ODREDBE
GLAVA I.
OPĆI OKVIR ZA PROVEDBU
POGLAVLJE 1.
Programi
Članak 3.
Priprema
Svaki se program priprema na temelju zajedničkog dogovora svih zemalja sudionica u skladu s Uredbom (EU) br. 232/2014, programskim dokumentom i ovom Uredbom.
Članak 4.
Sadržaj
Svaki program sadržava posebno sljedeće informacije:
1.
Uvod: kratak opis koraka za pripremu programa, uključujući podatke o savjetovanjima i radnjama koje se poduzimaju u cilju uključivanja zemalja sudionica i drugih dionika u pripremu programa.
2.
Opis programskog područja:
(a)
ključne regije: popis prihvatljivih teritorijalnih jedinica predviđenih u programskom dokumentu i, prema potrebi, sva proširenja u skladu s člankom 8. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 232/2014 i u skladu sa zahtjevima iz programskog dokumenta;
(b)
susjedne regije, prema potrebi: popis susjednih regija, opravdanje njihova uključivanja u skladu sa zahtjevima iz programskog dokumenta i uvjeti za njihovo sudjelovanje u programu, u skladu s odlukom zemalja sudionica;
(c)
glavni društveni, gospodarski ili kulturni centri iz članka 8. stavka 3. Uredbe (EU) br. 232/2014, prema potrebi: popis centara koji su utvrđeni po prioritetu, opravdanje za njihove uključenje u skladu sa zahtjevima predviđenima u programskom dokumentu i uvjeti za njihovo sudjelovanje u programu, u skladu s odlukom zemalja sudionica;
(d)
karta programskog područja na kojoj je naveden naziv svake teritorijalne jedinice i, prema potrebi, razlike između teritorijalnih jedinica iz (a), (b) i (c);
(e)
uz opis programskog područja u programu se navodi, prema potrebi, namjera uporabe članka 10. stavka 5. Uredbe (EU) br. 232/2014 pod uvjetima navedenima u programskom dokumentu.
3.
Strategija programa:
(a)
opis strategije programa, uključujući odabir tematskih ciljeva i odgovarajućih prioriteta u skladu s odredbama programskog dokumenta;
(b)
opravdanje za odabranu strategiju na temelju:
-
analize socioekonomske i okolišne situacije programskog područja u odnosu na prednosti i nedostatke i srednjoročne potrebe izvedene iz te analize,
-
opisa saznanja stečenih prethodnim iskustvima u prekograničnim programima,
-
savjetovanja s velikim brojem dionika, podataka o usklađenosti s drugim programima koje financira Unija u predmetnim državama i regijama zajedno s analizom usklađenosti s nacionalnim i regionalnim strategijama i politikama,
-
analize rizika i ublažavajućih mjera;
(c)
opis objektivno provjerljivih pokazatelja, posebno:
-
očekivanih rezultata za svaki prioritet i odgovarajućih pokazatelja rezultata, s osnovnom i ciljnom vrijednosti,
-
pokazatelja izlaznih vrijednosti za svaki prioritet, uključujući izmjerenu ciljnu vrijednost, za koje se očekuje da će pridonijeti rezultatima;
(d)
opis načina za integriranje sljedećih poprečnih pitanja, prema potrebi: demokracija i ljudska prava, ekološka održivost, jednakost spolova i HIV/AIDS.
4.
Ustrojstvo i imenovanje nadležnih i upravljačkih tijela:
(a)
sastav zajedničkog odbora za praćenje i njegove zadaće;
(b)
upravljačko tijelo i postupak njegova imenovanja;
(c)
nacionalna nadležna tijela svih zemalja sudionica, posebno tijelo u svakoj zemlji sudionici iz članaka 20. i 31. i, prema potrebi, pomoćne strukture, uz one navedene u točkama (e) i (f);
(d)
postupak za osnivanje zajedničkog tehničkog tajništva i podružnica i njihove zadaće, prema potrebi;
(e)
tijelo za reviziju i članovi skupine revizora;
(f)
tijelo ili tijela koja su određena kao točke za kontakt u svim zemljama sudionicama i njihove zadaće u skladu s člankom 32.
5.
Provedba programa:
(a)
sažeti opis sustava upravljanja i kontrole u skladu s člankom 30.;
(b)
vremenski okvir za provedbu programa;
(c)
opis postupaka za odabir projekata u skladu s člankom 30.;
(d)
opis prirode potpore po prioritetu u skladu s člankom 38., uključujući popis projekata koji će biti odabrani putem postupka izravne dodjele ili doprinosima financijskim instrumentima. On uključuje i okvirni raspored za odabir projekata koje će se financirati u skladu s člankom 41.;
(e)
opis planiranog korištenja tehničke pomoći i primjenjivih postupaka za dodjelu ugovora;
(f)
opis sustava za praćenje i evaluaciju, zajedno s okvirnim planom praćenja i evaluacije za cijelo vrijeme trajanja programa;
(g)
komunikacijska strategija za cijelo vrijeme trajanja programa i okvirni plan informiranja i promidžbe za prvu godinu;
(h)
podaci o ispunjavanju regulatornih zahtjeva propisanih u Direktivi 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8);
(i)
okvirni financijski plan s dvije tablice (bez podjele po zemlji sudionici):
-
tablica s privremeno odobrenim godišnjim financijskim sredstvima za obveze i plaćanja predviđenima za pružanje potpore Unije za svaki tematski cilj i tehničku pomoć. Odobrena financijska sredstva za prvu godinu uključuju troškove pripremnih djelovanja u skladu s člankom 16.,
-
tablica s privremenim iznosima odobrenih financijskih sredstava za potporu Unije i sufinanciranje za cijelo programsko razdoblje za svaki tematski cilj i tehničku pomoć;
(j)
pravila o prihvatljivosti rashoda iz članaka 48. i 49.;
(k)
podjela odgovornosti među zemljama sudionicama u skladu s člankom 74.;
(l)
pravila o prijenosu, korištenju i praćenju sufinanciranja;
(m)
opis sustava IT-a za izvješćivanje i razmjenu računalnih podataka između upravljačkog tijela i Komisije;
(n)
jezici prihvaćeni u programu u skladu s člankom 7.
Članak 5.
Donošenje
1. U roku od godine dana od odobrenja programskog dokumenta, zemlje sudionice zajednički Komisiji dostavljaju prijedlog programa u kojem su sadržani svi elementi iz članka 4. Prije podnošenja programa Komisiji, zemlje sudionice pisanim putem potvrđuju svoju suglasnost sa sadržajem programa.
2. Komisija provjerava sadrži li program sve elemente iz članka 4. Komisija ocjenjuje usklađenost programa s Uredbom (EU) br. 232/2014, programskim dokumentom, ovom Uredbom i svim drugim mjerodavnim zakonodavstvom Unije. Ocjenjivanjem je posebno obuhvaćeno sljedeće:
(a)
kvaliteta analize, njezina usklađenost s predloženim prioritetima i s drugim programima koje financira Unija;
(b)
točnost financijskog plana;
(c)
usklađenost s Direktivom 2001/42/EZ.
3. U roku od tri mjeseca od datuma podnošenja programa, Komisija iznosi svoja primjedbe i traži potrebne revizije. U roku od dva mjeseca od zahtjeva Komisije, zemlje sudionice dostavljaju sve potrebne podatke. U roku od šest mjeseci od datuma podnošenja programa, Komisija odobrava program pod uvjetom da su u obzir uzete sve njezine primjedbe. Komisija može produžiti rokove ovisno o prirodi traženih revizija.
4. Svaki program donosi se odlukom Komisije za cijelo vrijeme trajanja programa u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 232/2014.
Članak 6.
Prilagodbe i revizija
1. Prilagodbe programa koje ne utječu znatno na prirodu i ciljeve programa smatraju se manjim izmjenama. One posebno uključuju sljedeće:
(a)
kumulativne promjene do 20 % izvorno dodijeljenog doprinosa Unije za svaki tematski cilj ili tehničku pomoć ili kako je izmijenjeno u skladu sa stavkom 2. o prijenosu između tematskih ciljeva ili iz tehničke pomoći na tematske ciljeve;
(b)
kumulativne promjene do 20 % izvorno dodijeljenog doprinosa Unije za svaki tematski cilj ili kako je izmijenjeno u skladu sa stavkom 2. o prijenosu s tematskih ciljeva na tehničku pomoć.
Izmjene financijskog plana programa iz točke (a) može izravno izvršavati upravljačko tijelo, uz prethodno odobrenje zajedničkog odbora za praćenje. Upravljačko tijelo obavješćuje Komisiju o tim promjenama, najkasnije u sljedećem godišnjem izvješću, te Komisiji dostavlja sve potrebne dodatne podatke.
U slučaju izmjena financijskog plana programa iz točke (b), upravljačko tijelo traži prethodno odobrenje zajedničkog odbora za praćenje i Komisije.
2. Na temelju obrazloženog zahtjeva zajedničkog odbora za praćenje ili na inicijativu Komisije, nakon savjetovanja sa zajedničkim odborom za praćenje, programi se mogu revidirati uslijed bilo kojeg od sljedećih razloga:
(a)
revizije programskog dokumenta;
(b)
velikih socioekonomskih promjena ili znatnih promjena u području programa;
(c)
poteškoća u provedbi;
(d)
izmjena financijskog plana preko granice fleksibilnosti iz stavka 1. ili bilo koje izmjene koja znatno utječe na prirodu i ciljeve programa;
(e)
revizija, praćenja i evaluacija.
3. Zahtjevi za reviziju programa moraju biti opravdani i odražavati očekivani učinak promjena programa.
4. Komisija ocjenjuje podatke dostavljene u skladu sa stavcima 2. i 3. Ako Komisija ima nekih primjedbi, upravljačko tijelo dostavlja Komisiji sve potrebne dodatne podatke. U roku od pet mjeseci od datuma podnošenja zahtjeva za reviziju Komisija odobrava zahtjev pod uvjetom da su u obzir uzete sve njezine primjedbe.
5. Svaka revizija programa u slučajevima iz stavka 2. ili članka 66. stavka 5. donosi se odlukom Komisije i može podrazumijevati izmjene sporazuma o financiranju iz članaka 8. i 9.
Članak 7.
Uporaba jezika
1. Radni jezici svakog programa jedan su ili više službenih jezika Unije. Osim toga, zemlje sudionice mogu odlučiti i da će kao radni jezik koristiti druge službene jezike koji nisu službeni jezici Unije. Odabir radnog/radnih jezika opisuje se u programu u skladu s člankom 4.
2. Kako bi se mogla uzeti u obzir partnerska priroda programa, korisnici mogu upravljačkom tijelu dostaviti dokumente koji se odnose na projekt na njihovom nacionalnom jeziku, pod uvjetom da je ta mogućnost posebno navedena u programu i da zajednički odbor za praćenje predvidi, putem upravljačkog tijela, svo potrebno usmeno i pismeno prevođenje.
3. Troškovi usmenog i pismenog prevođenja za sve jezike odabrane u okviru programa pokrivaju se iz proračuna za tehničku pomoć na razini programa ili iz proračuna svakog pojedinog projekta na razini projekta.
POGLAVLJE 2.
Sporazumi o financiranju
Članak 8.
Sporazumi o financiranju s partnerskim zemljama u prekograničnoj suradnji
1. Komisija sklapa sporazume o financiranju sa svakom od partnerskih zemalja u prekograničnoj suradnji. Sporazume o financiranju mogu potpisati i druge zemlje sudionice i upravljačko tijelo ili zemlja koja je domaćin upravljačkom tijelu.
2. Sporazumi o financiranju potpisuju se najkasnije do kraja godine koja slijedi nakon godine u kojoj je Komisija donijela odluku o donošenju programa. Međutim, ako je programom obuhvaćeno više od jedne partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji, sve stranke prije toga datuma potpisuju barem jedan sporazum o financiranju. Druge partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji mogu svoje sporazume o financiranju potpisati naknadno. Prije stupanja na snagu njezina sporazuma o financiranju ne može se pokrenuti vanjska sastavnica programa s tom partnerskom zemljom u prekograničnoj suradnji. Ako se program sufinancira u skladu s Uredbom (EU) br. 231/2014 i u prekograničnoj suradnji sudjeluje više partnerskih zemalja, sve stranke potpisuju barem jedan sporazum o financiranju s jednom partnerskom zemljom sudionicom navedenom u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 232/2014 ili s Ruskom Federacijom najkasnije do kraja godine koja slijedi nakon godine u kojoj je Komisija donijela odluku o donošenju programa.
Članak 9.
Sporazumi o financiranju s partnerskim zemljama u prekograničnoj suradnji koje pružaju sufinanciranje
1. Ako se sufinanciranje partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji prenosi na upravljačko tijelo, sporazum o financiranju iz članka 8. potpisuju i druge države članice sudionice i partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji i upravljačko tijelo ili zemlja koja je domaćin upravljačkom tijelu.
2. Taj sporazum o financiranju sadržava odredbe o sufinanciranju partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji, kao što su:
(a)
iznos;
(b)
planirana uporaba i uvjeti za uporabu, uključujući uvjete za podnošenje zahtjeva;
(c)
načini plaćanja;
(d)
financijsko upravljanje;
(e)
vođenje evidencije;
(f)
obveze izvješćivanja;
(g)
provjere i kontrole;
(h)
nepravilnosti i povrati.
POGLAVLJE 3.
Drugi sporazumi ili memorandumi o razumijevanju
Članak 10.
Sadržaj
Upravljačko tijelo može sklapati memorandume o razumijevanju ili bilo kakve druge sporazume sa zemljama sudionicama u kojima su sadržane odredbe o programu, a posebno nacionalno sufinanciranje, posebne financijske odgovornosti, revizije i povrati.
Sadržaj tih memoranduma o razumijevanju ili bilo kojeg drugog sporazuma mora biti u skladu s odredbama iz ove Uredbe i sporazuma o financiranju.
POGLAVLJE 4.
Provedba
Članak 11.
Načini provedbe
Programi se obično provode u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama u skladu s člankom 59. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Zemlje sudionice mogu predložiti provedbu u okviru neizravnog upravljanja partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji ili međunarodne organizacije u skladu s člankom 60. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Na programe koji se provode u okviru neizravnog upravljanja primjenjuje se dio treći ove Uredbe.
GLAVA II.
SUFINANCIRANJE
Članak 12.
Stopa sufinanciranja
1. Sufinanciranje iznosi barem 10 % doprinosa Unije.
2. Ako je to moguće, sufinanciranje se ravnomjerno raspodjeljuje za vrijeme trajanja programa kako bi se osiguralo ostvarivanje minimalnog cilja od 10 % do kraja programa.
3. Pomoć koja se dodjeljuje u okviru programa u skladu je s primjenjivim pravilima o državnim potporama u smislu članka 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Članak 13.
Izvori sufinanciranja
1. Izvor sufinanciranja nije Unija.
2. U okviru svakog programa, zemlje sudionice imaju slobodu utvrditi izvor, iznos i raspodjelu sufinanciranja.
3. Ako partnerska zemlja u prekograničnoj suradnji odluči prenijeti svoje sufinanciranje na upravljačko tijelo, načini isplate, korištenja i praćenja sufinanciranja utvrđuju se u sporazumu o financiranju iz članka 9. i, prema potrebi, u sporazumima iz članka 10.
4. U svim drugim slučajevima, rješenja koja se primjenjuju na sufinanciranje mogu biti utvrđena u sporazumima iz članka 10.
Članak 14.
Doprinosi u naravi
1. Sva nefinancijska sredstva koja besplatno pruža treća stranka smatraju se doprinosima u naravi na razini programa ili projekta. Trošak osoblja raspoređenog za rad na projektu ili u programu ne smatra se doprinosom u naravi, ali se može smatrati dijelom minimalnog sufinanciranja od 10 % iz članka 12. ako ga plaćaju korisnici ili zemlje sudionice.
2. Doprinosi u naravi nisu prihvatljivi troškovi i ne mogu se smatrati dijelom minimalnog sufinanciranja od 10 % iz članka 12.
GLAVA III.
RAZDOBLJE PROVEDBE
Članak 15.
Razdoblje provedbe
Razdoblje provedbe svakog programa počinje najranije na dan na koji je Komisija donijela program, a završava najkasnije 31. prosinca 2024.
Članak 16.
Početna faza programa
1. U skladu s podijeljenim upravljanjem, provedba programa u zemljama sudionicama počinje nakon primitka obavijesti iz članka 25. stavka 4. kojom Komisija izjavljuje da ne planira zatražiti dokumente iz tog članka ili da nema primjedbi. Zemlje sudionice mogu pokrenuti pripremne radnje koje su potrebne za uspostavu sustava upravljanja i kontrole. Povezani troškovi prihvatljivi su u skladu s člankom 36.
2. U okviru neizravnog upravljanja iz članaka 80. i 82., provedba programa u državama članicama sudionicama započinje nakon stupanja na snagu sporazuma kojim se zadaće izvršavanja proračuna povjeravaju međunarodnoj organizaciji ili partnerskoj zemlji u prekograničnoj suradnji.
3. Osim toga, moguće je provesti sljedeća pripremna djelovanja koja su potrebna za početak provedbe programa:
(a)
uspostavu upravljačkog tijela i, prema potrebi, zajedničkog tehničkog tajništva;
(b)
prve sastanke zajedničkog odbora za praćenje, uključujući predstavnike partnerskih zemalja u prekograničnoj suradnji koje još nisu potpisale sporazum o financiranju ili u kojima sporazum o financiranju još nije stupio na snagu;
(c)
pripremu i pokretanje postupaka odabira projekta ili dodjele ugovora s odredbom o obustavi koja je povezana sa stupanjem na snagu sporazuma o financiranju.
4. Prije stupanja na snagu sporazuma o financiranju, s odgovarajućom partnerskom zemljom u prekograničnoj suradnji mogu se pokrenuti samo pripremna djelovanja iz stavaka 1. i 3.
Članak 17.
Prekid provedbe programa
1. Ako nijedna partnerska zemlja u prekograničnoj suradnji ne potpiše mjerodavni sporazum o financiranju prije datuma iz članka 8. stavka 2., prekida se provedba programa.
Godišnji obroci iz Europskog fonda za regionalni razvoj za koje su sredstva već izdvojena ostaju dostupni kako je dogovoreno, ali se mogu koristiti samo za aktivnosti koje se odvijaju isključivo u predmetnim državama članicama i koje su ugovorene prije odluke Komisije o prekidu provedbe. Upravljačko tijelo dostavlja Komisiji završno izvješće u roku od tri mjeseca od zaključenja ugovora te Komisija postupa u skladu sa stavcima 2. i 3.
2. Ako se program ne može provoditi zbog problema koji su nastali u odnosima između zemalja sudionica i u ostalim opravdanim slučajevima, Komisija može odlučiti prekinuti provedbu programa prije isteka datuma razdoblja provedbe na zahtjev zajedničkog odbora za praćenje ili na vlastitu inicijativu nakon savjetovanja sa zajedničkim odborom za praćenje.
3. Ako je provedba programa prekinuta, upravljačko tijelo dostavlja završno izvješće u roku od šest mjeseci od odluke Komisije. Nakon isplate svih prethodnih plaćanja u okviru pretfinanciranja Komisija izvršava završno plaćanje ili, prema potrebi, izdaje nalog za povrat. Komisija također ukida preostale obveze.
Alternativno je rješenje smanjenje iznosa sredstava koja su dodijeljena programu u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (c).
4. U slučajevima iz stavaka 1. i 2., potpora iz Europskog fonda za regionalni razvoj koja odgovara godišnjim obrocima za koje još nisu izdvojena sredstva ili godišnjim obrocima za koja su sredstva izdvojena i opozvana u ukupnom ili djelomičnom iznosu tijekom iste proračunske godine, a koja nisu preraspodijeljena drugom programu unutar iste kategorije programa vanjske suradnje, dodjeljuje se programima unutarnje prekogranične suradnje u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1299/2013.
Potpora iz Uredbe (EU) br. 232/2014 koja odgovara godišnjim obrocima za koje još nisu izdvojena sredstva ili godišnjim obrocima za koje su sredstva izdvojena i opozvana u ukupnom ili djelomičnom iznosu tijekom iste proračunske godine upotrebljava se za financiranje drugih programa ili projekata koji su prihvatljivi u skladu s Uredbom (EU) br. 232/2014.
Članak 18.
Projekti
1. Ugovor za velike infrastrukturne projekte koji su odabrani putem izravne dodjele potpisuje se i doprinosi za financijske instrumente dodjeljuju se prije 30. lipnja 2019.
2. Svi se ostali ugovori potpisuju prije 31. prosinca 2021.
3. Sve projektne aktivnosti koje se financiraju iz programa završavaju najkasnije 31. prosinca 2022.
Članak 19.
Zaključenje programa
1. Između 1. siječnja 2023. i 30. rujna 2024. smiju se provoditi samo aktivnosti povezane sa zaključenjem programa.
2. Program se smatra zaključenim u sljedećim slučajevima:
(a)
zaključeni su svi ugovori sklopljeni u okviru programa;
(b)
završni je iznos plaćen ili vraćen;
(c)
Komisija je opozvala preostala odobrena sredstva.
3. Zaključivanjem programa ne dovodi se u pitanje pravo Komisije da izvrši, u kasnijoj fazi, financijske ispravke u odnosu na upravljačko tijelo ili korisnike ako se završni iznos programa ili projekata mora prilagoditi kao rezultat kontrola ili revizija koje su provedene nakon datuma zaključenja.
GLAVA IV.
STRUKTURE PROGRAMA
Članak 20.
Imenovanje nadležnih i upravljačkih tijela
1. Zemlje sudionice biraju za upravljačko tijelo nacionalno, regionalno ili lokalno javno tijelo ili tijelo privatnog prava koje pruža javne usluge. Jedno upravljačko tijelo može biti odabrano za više od jednog programa.
2. Zemlje sudionice kao jedinstveno tijelo za reviziju imenuju nacionalno, regionalno ili lokalno javno tijelo koje je neovisno o upravljačkom tijelu. Tijelo za reviziju nalazi se u državi članici koja je domaćin upravljačkom tijelu. Isto se tijelo za reviziju može imenovati za više od jednog programa.
3. Za obavljanje određenih zadaća upravljačkog tijela pod nadležnošću upravljačkog tijela može se imenovati jedno ili više posredničkih tijela. Odgovarajući sporazumi između upravljačkog i posredničkih tijela službeno se sklapaju u pisanom obliku. Posredničko tijelo jamči za svoju solventnost i stručnost za predmetno područje te za svoju sposobnost u pogledu administrativnog i financijskog upravljanja.
4. Zemlje sudionice uspostavljaju u okviru sustava upravljanja i kontrole i, prema potrebi, u sporazumima iz članaka 8. i 9. i/ili sporazumima iz članka 10., pravila kojima se uređuju njihovi odnosi s upravljačkim tijelom i tijelom za reviziju, odnosi između tih tijela i odnosi između tih tijela i Komisije.
5. Država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo može na vlastitu inicijativu imenovati koordinacijsko tijelo koje je odgovorno za odnose s Komisijom i obavješćivanje Komisije, za koordinaciju aktivnosti drugih mjerodavnih imenovanih tijela i za promicanje usklađene primjene primjenjivog zakonodavstva.
6. Svaka zemlja sudionica određuje:
(a)
nacionalno nadležno tijelo kojim će se pružiti potpora upravljačkom tijelu za vrijeme upravljanja programom u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja;
(b)
kontaktnu točku za kontrolu kojom će se pružiti potpora upravljačkom tijelu pri kontroli obveza iz programa;
(c)
predstavnika skupine revizora u skladu s člankom 28. stavkom 2.;
(d)
predstavnike zajedničkog upravljačkog odbora iz članka 21.
POGLAVLJE 1.
Zajednički odbor za praćenje
Članak 21.
Zajednički odbor za praćenje
U roku od tri mjeseca od datuma na koji je Komisija donijela program, zemlje sudionice uspostavljaju zajednički odbor za praćenje.
Članak 22.
Sastav zajedničkog odbora za praćenje
1. Zajednički odbor za praćenje sastoji se od jednog ili više predstavnika koje imenuje svaka zemlja sudionica. Predstavnici se imenuju ovisno o funkcijama, a ne na privatnoj osnovi. Zajednički odbor za praćenje može druge osobe imenovati promatračima.
2. Kada je to moguće i primjereno, zemlje sudionice osiguravaju odgovarajuće sudjelovanje svih uključenih dionika, a posebno lokalnih dionika, uključujući organizacije civilnog društva i lokalna tijela vlasti, kako bi osigurale njihovo sudjelovanje u provedbi programa.
3. Komisija sudjeluje u radu zajedničkog odbora za praćenje kao promatrač. Poziva je se na sastanke zajedničkog odbora za praćenje u isto vrijeme kada i predstavnike zemalja sudionica. Komisija može odlučiti hoće li sudjelovati ili ne, na cijelom ili dijelu bilo kojeg sastanka zajedničkog odbora za praćenje.
4. Zajedničkim odborom za praćenje predsjeda jedan od članova, predstavnik upravljačkog tijela ili druga osoba, kako je propisano u poslovniku.
5. Predstavnik upravljačkog tijela, zajedničkog tehničkog tajništva ili posredničkog tijela iz članka 20. stavka 3. imenuje se za tajnika zajedničkog odbora za praćenje.
Članak 23.
Rad
1. Zajednički odbor za praćenje jednoglasno priprema i donosi poslovnik.
2. Zajednički odbor za praćenje nastoji donositi odluke konsenzusom. Određene odluke može staviti na glasovanje, posebno one koje se odnose na konačni odabir projekata i iznose bespovratnih sredstava koja se za njih dodjeljuju u skladu s poslovnikom.
3. Svaka zemlja sudionica ima jednaka glasačka prava bez obzira na broj predstavnika koje je imenovala.
4. Tajnik, Komisija i ostali promatrači nemaju glasačka prava.
5. Predsjednik zajedničkog odbora za praćenje djeluje kao moderator i vodi rasprave. Predsjednik ima glasačka prava ako je predstavnik zemlje sudionice.
6. Zajednički odbor za praćenje sastaje se najmanje jednom godišnje. Saziva ga predsjednik na zahtjev upravljačkog tijela ili na opravdani zahtjev zemlje sudionice ili Komisije. Može donositi odluke i pisanim postupkom na inicijativu predsjednika, upravljačkog tijela ili zemlje sudionice u skladu sa svojim poslovnikom.
7. Nakon svakog sastanka sastavlja se zapisnik koji potpisuju predsjednik i tajnik. Preslik zapisnika uručuje se predstavnicima zemalja sudionica, Komisiji i drugim promatračima.
Članak 24.
Zadaće zajedničkog odbora za praćenje
1. Zajednički odbor za praćenje prati provedbu programa i napredak prema ostvarenju prioriteta iz programa upotrebljavajući objektivno provjerljive pokazatelje i povezane ciljne vrijednosti utvrđene u programu. Zajednički odbor za praćenje preispituje sva pitanja koja utječu na uspješnost programa.
2. Zajednički odbor za praćenje može davati preporuke upravljačkom tijelu u vezi s provedbom i evaluacijom programa. On prati djelovanja koja se poduzimaju kao posljedica njegovih preporuka.
3. Zajednički odbor za praćenje posebno se bavi sljedećim:
(a)
odobrava program rada i financijski plan upravljačkog tijela, uključujući planiranu uporabu tehničke pomoći;
(b)
prati kako upravljačko tijelo provodi program rada i financijski plan;
(c)
odobrava kriterije za odabir projekata koji će se financirati u okviru programa;
(d)
odgovoran je za postupak evaluacije i odabira koji se primjenjuje na projekte koji će se financirati iz programa;
(e)
odobrava prijedloge za reviziju programa;
(f)
pregledava sva izvješća koja dostavlja upravljačko tijelo i, prema potrebi, poduzima odgovarajuće mjere;
(g)
preispituje sve sporne slučajeve na koje ga upozori upravljačko tijelo;
(h)
pregledava i odobrava godišnje izvješće iz članka 77.;
(i)
pregledava i odobrava godišnji plan praćenja i evaluacije iz članka 78.;
(j)
pregledava i odobrava godišnji plan informiranja i promidžbe iz članka 79.
4. Neovisno o stavku 3. točki (d), Zajednički odbor za praćenje može osnovati odbor za odabir projekata koji djeluje u okviru njegove nadležnosti.
POGLAVLJE 2.
Upravljačko tijelo
Članak 25.
Imenovanje
1. Upravljačko tijelo koje su odabrale zemlje sudionice programa prolazi postupak imenovanja u državi članici u kojoj se nalazi na temelju odluke donesene na odgovarajućoj razini.
2. Postupak imenovanja temelji se na izvješću i mišljenju neovisnog tijela za reviziju koje ocjenjuje usklađenost sustava upravljanja i kontrole, uključujući ulogu posredničkih tijela, a kriteriji za imenovanje propisani su u Prilogu I. ovoj Uredbi. Tijelo za reviziju uzima u obzir, prema potrebi, jesu li sustavi upravljanja i kontrole programa slični onima uspostavljenima za prethodno programsko razdoblje te dokaze o njihovu djelotvornom funkcioniranju.
Tijelo za reviziju neovisno je revizijsko tijelo ili neko drugo tijelo javnog ili privatnog prava s nužnom sposobnošću u području revizije koje je funkcionalno neovisno o upravljačkom tijelu. Ono obavlja svoje zadaće u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima.
3. Država članica dostavlja službenu odluku iz stavka 1. Komisiji što je prije moguće nakon što Komisija donese program.
4. U roku od dva mjeseca od primitka službene odluke iz stavka 1., Komisija može zatražiti izvješće i mišljenje neovisnog tijela za reviziju i opis sustava upravljanja i kontrole, posebno u pogledu onih dijelova koji se odnose na odabir projekata. Ako Komisija ne namjerava zatražiti te dokumente, ona što je prije moguće obavješćuje državu članicu. Ako Komisija zatraži te dokumente, ona u roku od dva mjeseca od primitka tih dokumenata može dati primjedbe i ti se dokumenti pregledavaju uzimajući u obzir navedene primjedbe. Ako Komisija nema početnih ili daljnjih primjedbi, ona što je prije moguće obavješćuje državu članicu.
5. Ako se na temelju postojećih rezultata revizije i kontrole može zaključiti da imenovano tijelo više ne ispunjava kriterije iz stavka 2., država članica pokreće, na odgovarajućoj razini, nužne korektivne radnje i, ovisno o težini problema, utvrđuje probni rok za vrijeme kojeg se poduzimaju takve korektivne radnje.
Ako imenovano tijelo ne izvrši potrebne korektivne radnje u okviru probnog roka koji je utvrdila država članica, država članica povlači njegovo imenovanje na odgovarajućoj razini.
Država članica odmah obavješćuje Komisiju o sljedećem:
-
imenovano tijelo nalazi se na probnom roku; država članica dostavlja podatke o korektivnim radnjama te podatke o probnom roku,
-
prestanku probnog roka nakon provedbe korektivnih radnji i
-
završetku imenovanja tijela.
Obaviješću države članice o tome da se imenovano tijelo nalazi na probnom roku ne prekida se rješavanje zahtjeva za plaćanje, ne dovodeći u pitanje primjenu članka 61.
Ako je imenovanje upravljačkog tijela završilo, zemlje sudionice imenuju drugo tijelo, u skladu s člankom 20. stavkom 1., koje preuzima zadaće upravljačkog tijela. To tijelo prolazi postupak imenovanja predviđen u stavku 2. i o tome se obavješćuje Komisiju u skladu sa stavkom 4. Tom promjenom zahtijeva se revizija programa u skladu s člankom 6.
Članak 26.
Zadaće upravljačkog tijela
1. Upravljačko tijelo odgovorno je za upravljanje programom u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i za osiguranje da su odluke zajedničkog odbora za praćenje u skladu s primjenjivim zakonodavstvom i odredbama.
2. U okviru upravljanja programom, upravljačko tijelo obavlja sljedeće:
(a)
podupire rad zajedničkog odbora za praćenje i dostavlja mu podatke koji su mu potrebni za izvršavanje njegovih zadaća, posebno podatke o napretku koji se programom ostvarilo u odnosu na očekivane rezultate i ciljeve;
(b)
izrađuje i, nakon odobrenja zajedničkog odbora za praćenje, dostavlja Komisiji godišnje izvješće i završno izvješće;
(c)
razmjenjuje podatke koji su važni za izvršenje njihovih zadaća ili provedbu projekta s posredničkim tijelima, zajedničkim tehničkim tajništvom, tijelom za reviziju i korisnicima;
(d)
uspostavlja i održava računalni sustav za evidenciju i pohranu podataka o svakom projektu koji su nužni za praćenje, evaluaciju, financijsko upravljanje, kontrolu i reviziju, uključujući, prema potrebi, podatke o pojedinim sudionicima u projektu. Posebno evidentira i pohranjuje tehnička i financijska izvješća za svaki projekt. U sustavu se nalaze svi podaci koji su potrebni za izradu zahtjeva za plaćanje i godišnjih izvješća, uključujući evidencije o naplativim iznosima, o vraćenim iznosima i iznosima koji su smanjeni kao rezultat otkazivanja cijelog ili dijela doprinosa projektu ili programu;
(e)
izvršava, prema potrebi, odgovarajuće procjene utjecaja na okoliš na razini programa;
(f)
provodi planove za informiranje i promidžbu u skladu s člankom 79.;
(g)
provodi planove za praćenje i evaluaciju u skladu s člankom 78.
3. U okviru odabira projekata i upravljanja njima, upravljačko tijelo obavlja sljedeće:
(a)
priprema i pokreće postupke odabira;
(b)
upravlja postupcima odabira projekata;
(c)
dostavlja vodećem korisniku dokument s uvjetima za pružanje potpore svakom projektu, uključujući plan financiranja i rokove za provedbu;
(d)
potpisuje ugovore s korisnicima;
(e)
upravlja projektima.
4. U okviru tehničke pomoći, upravljačko tijelo obavlja sljedeće:
(a)
upravlja postupcima za dodjelu projekata;
(b)
potpisuje ugovore s izvoditeljima;
(c)
upravlja ugovorima.
5. U vezi s financijskim upravljanjem i kontrolom programa, upravljačko tijelo obavlja sljedeće:
(a)
provjerava jesu li usluge, roba ili radovi izvršeni, isporučeni i/ili dovršeni i jesu li korisnici platili troškove koje su prijavili te je li to u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, pravilima programa i uvjetima za podupiranje projekata;
(b)
osigurava da korisnici uključeni u provedbu projekata imaju zaseban računovodstveni sustav ili primjeren računovodstveni kod za sve transakcije koje se odnose na projekt;
(c)
uspostavlja učinkovite i razmjerne mjere za suzbijanje prijevare uzimajući u obzir utvrđene rizike;
(d)
utvrđuje postupke kojima se osigurava da se svi dokumenti u pogledu rashoda i revizije koji su potrebni za osiguranje odgovarajućeg revizijskog traga pohranjuju u skladu sa zahtjevima iz članka 30.;
(e)
priprema izjavu o upravljanju i godišnji sažetak iz članka 68.;
(f)
priprema i dostavlja Komisiji zahtjeve za plaćanje u skladu s člankom 60.;
(g)
priprema godišnja financijska izvješća;
(h)
uzima u obzir rezultate svih revizija koje je provelo revizijsko tijelo ili koje su provedene u nadležnosti revizijskog tijela prilikom pripreme i podnošenja zahtjeva za plaćanje;
(i)
vodi računalnu računovodstvenu evidenciju za rashode prijavljene Komisiji i za isplate korisnicima;
(j)
vodi evidenciju o naplativim iznosima i o iznosima koji su smanjeni nakon ukidanja cijelog ili dijela iznosa bespovratnih sredstava.
6. Provjerama u skladu sa stavkom 5. točkom (a) obuhvaćeni su sljedeći postupci:
(a)
administrativne provjere svakog korisnikovog zahtjeva za plaćanje;
(b)
provjere projekta na licu mjesta.
Učestalost i obuhvat provjera na licu mjesta razmjerni su iznosu bespovratnih sredstava dodijeljenih projektu i razini rizika koja je utvrđena tijekom tih provjera i tijekom revizija koje je provelo tijelo za reviziju nad sustavima upravljanja i kontrole u cjelini.
7. Provjere projekta na licu mjesta koje se obavljaju u skladu sa stavkom 6. točkom (b) mogu se provoditi na temelju uzorka.
8. Ako je institucija koja je domaćin upravljačkom tijelu ujedno i korisnik programa, rješenjima za provjere iz stavka 5. točke (a) osigurava se odgovarajuće razdvajanje zadaća.
Članak 27.
Zajedničko tehničko tajništvo i podružnice
1. Države sudionice mogu odlučiti osnovati zajedničko tehničko tajništvo koje će biti opisano u programu u skladu s člankom 4.
2. Zajedničko tehničko tajništvo pomaže upravljačkom tijelu, zajedničkom odboru za praćenje te, prema potrebi, tijelu za reviziju u obavljanju njihovih zadaća. Ono posebno obavješćuje moguće korisnike o mogućnostima financiranja u okviru programa i pomaže korisnicima u provedbi projekta. Može ga se imenovati i kao posredničko tijelo iz članka 20. stavka 3.
3. Na temelju odluke zemalja sudionica, u njima se mogu uspostaviti podružnice. Uloga podružnica opisuje se u programu i može uključivati promidžbu, informiranje i pomoć upravljačkom tijelu pri evaluaciji projekta i provedbi daljnjih aktivnosti. Podružnici se ni u kojem slučaju ne smiju povjeriti zadaće koje uključuju izvršavanje javnih ovlasti ili uporabu diskrecijskih ovlasti za donošenje odluka o projektima.
4. Rad zajedničkog tehničkog tajništva i podružnica financira se iz proračuna za tehničku pomoć.
POGLAVLJE 3.
Tijelo za reviziju
Članak 28.
Zadaće tijela za reviziju
1. Tijelo za reviziju programa osigurava provedbu revizija sustava upravljanja i kontrole na odgovarajućem uzorku projekata i na godišnjim financijskim izvješćima za program.
2. Tijelu za reviziju pomaže skupina revizora koja se sastoji od predstavnika svake zemlje sudionice u programu.
3. Ako reviziju provodi tijelo koje nije tijelo za reviziju, tijelo za reviziju osigurava da to tijelo ima potrebnu funkcionalnu neovisnost.
4. Tijelo za reviziju osigurava da je revizija u skladu s međunarodno prihvaćenim revizijskim standardima.
5. U roku od 9 mjeseci od potpisivanja prvog sporazuma o financiranju u skladu s člankom 8. stavkom 2., tijelo za reviziju Komisiji dostavlja revizijsku strategiju za obavljanje revizija. U revizijskoj strategiji propisana je metodologija za reviziju godišnjih financijskih izvješća i projekata, metoda uzorkovanja za revizije projekata i planiranje revizija za tekuću računovodstvenu godinu i za dvije sljedeće računovodstvene godine. Revizijska strategija ažurira se svake godine od 2017. do kraja 2024. Ako se zajednički sustav upravljanja i kontrole primjenjuje na više od jednog programa, za predmetne programe može se pripremiti jedinstvena revizijska strategija. Ažurirana revizijska strategija dostavlja se Komisiji zajedno s godišnjim izvješćem programa.
6. Tijelo za reviziju u skladu s člankom 68. sastavlja:
(a)
revizorsko mišljenje o godišnjim financijskim izvješćima za prethodnu računovodstvenu godinu;
(b)
godišnje izvješće o reviziji.
Ako se zajednički sustav upravljanja i kontrole primjenjuje na više od jednog programa, podatke koje se traži na temelju točke (b) može se obuhvatiti jednim izvješćem.
Članak 29.
Suradnja s tijelom za reviziju
Komisija surađuje s tijelom za reviziju radi koordinacije planova i metoda revizije i razmjenjuje rezultate revizija izvršenih na sustavima upravljanja i kontrole predmetnog programa.
GLAVA V.
SUSTAVI UPRAVLJANJA I KONTROLE
Članak 30.
Opća načela sustava upravljanja i kontrole
1. Sustavi upravljanja i kontrole uključuju sljedeće:
(a)
zadaće svakog tijela uključenog u upravljanje i kontrolu, uključujući podjelu zadaća unutar svakog tijela, njihovo unutarnje ustrojstvo u skladu s načelom raspodjele zadaća između i unutar takvih tijela;
(b)
postupke kojima se osigurava točnost i zakonitost prijavljenih rashoda;
(c)
elektroničke podatkovne sustave za računovodstvo, pohranu, praćenje i izvješćivanje;
(d)
sustav praćenja i izvješćivanja u slučajevima u kojima odgovorno tijelo povjeri vršenje zadataka drugom tijelu;
(e)
rješenja za revidiranje djelovanja sustava upravljanja i kontrole;
(f)
sustave i postupke kojima se osigurava primjeren revizijski trag;
(g)
postupke za sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje nepravilnosti, uključujući prijevaru i povrat nepravilno isplaćenih iznosa, zajedno sa svim kamatama;
(h)
postupke dodjele ugovora za tehničku pomoć i postupke za odabir projekata;
(i)
ulogu nacionalnih nadležnih tijela i odgovornosti država sudionica u skladu s člankom 31.
2. Upravljačko tijelo osigurava uspostavu sustava upravljanja i kontrole programa u skladu s odredbama ove Uredbe i djelotvornost tih sustava.
Članak 31.
Nacionalna nadležna tijela i odgovornosti zemalja sudionica
1. Na nacionalno nadležno tijelo koje je imenovano u skladu s člankom 20. stavkom 6. točkom (a) odnosi se, između ostalog, sljedeće:
(a)
odgovorno je za uspostavu i djelotvornost sustava upravljanja i kontrole na nacionalnoj razini;
(b)
osigurava cjelokupnu koordinaciju institucija uključenih na nacionalnoj razini u provedbu programa, uključujući, između ostalog, institucije koje djeluju kao kontaktne točke za kontrolu i kao članovi skupine revizora;
(c)
predstavlja svoju zemlju u zajedničkom odboru za praćenje.
Kad je riječ o partnerskim zemljama u prekograničnoj suradnji, nacionalno nadležno tijelo je tijelo s krajnjom odgovornošću za provedbu odredbi utvrđenih u sporazumu o financiranju iz članaka 8. i 9.
2. Zemlje sudionice podupiru upravljačko tijelo u izvršavanju njegove obveze iz članka 30. stavka 2.
3. Zemlje sudionice sprečavaju, otkrivaju i ispravljaju nepravilnosti, uključujući prijevaru i povrat nepropisno isplaćenih iznosa, zajedno sa svim kamatama u skladu s člankom 74. na svojim državnim područjima. O tim nepravilnostima odmah obavješćuju upravljačko tijelo i Komisiju te ih izvješćuju o tijeku povezanih upravnih i pravnih postupaka.
4. Odgovornosti zemalja sudionica za nepropisno isplaćene iznose korisniku propisane su u članku 74.
5. Financijskim ispravkom Komisije ne dovode se u pitanje obveza upravljačkog tijela da potražuje povrate u skladu s člancima 74. i 75. i obveza država članica da vrate sredstva u okviru državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 14. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (9).
Članak 32.
Strukture za reviziju i kontrolu
1. Rashode koje je korisnik prijavio radi podupiranja zahtjeva za plaćanje pregledava revizor ili nadležni javni službenik koji je neovisan o korisniku. Revizor ili nadležni javni službenik ispituju jesu li troškovi koje je prijavio korisnik i prihodi projekta stvarni, točno zabilježeni i prihvatljivi u skladu s ugovorom.
Pregled se izvršava na temelju dogovorenog postupka koji se poduzima u skladu s:
(a)
Međunarodnim standardom za povezane usluge 4400 Angažmani za obavljanje dogovorenih postupaka u vezi s financijskim informacijama koji je izdala Međunarodna federacija računovođa (IFAC);
(b)
IFAC-ovim Kodeksom etike za profesionalne računovođe koji je pripremio i izdao IFAC-ov Odbor za međunarodne standarde etike za računovođe.
Za javne službenike ti se postupci i standardi propisuju na nacionalnoj razini, uzimajući u obzir međunarodne standarde.
Revizor ispunjuje barem jedan od sljedećih zahtjeva:
(a)
član je nacionalnog računovodstvenog ili revizijskog tijela ili institucije koja je član IFAC-a;
(b)
član je nacionalnog računovodstvenog ili revizijskog tijela ili institucije. Ako ta organizacija nije član IFAC-a, revizor se obvezuje obavljati posao u skladu s IFAC-ovim standardima i etikom;
(c)
registriran je kao ovlašteni revizor u javnom registru tijela za javni nadzor u državi članici u skladu s načelima javnog nadzora koja su utvrđena u Direktivi 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10);
(d)
registriran je kao ovlašteni revizor u javnom registru tijela za javni nadzor u partnerskoj zemlji u prekograničnoj suradnji, pod uvjetom da se na taj registar primjenjuju načela javnog nadzora propisana u zakonodavstvu predmetne zemlje.
Državni službenik mora imati nužnu tehničku stručnost za obavljanje navedenog pregleda.
2. Osim toga, upravljačko tijelo obavlja vlastite provjere u skladu s člankom 26. stavkom 5. točkom (a) i člankom 26. stavkom 6. Za potrebe provedbe provjera u cijelom programskom području, upravljačkom tijelu mogu pomagati kontaktne točke za kontrolu.
Zemlje sudionice poduzimaju sve moguće mjere kako bi upravljačkom tijelu pružile potporu u njegovim kontrolnim zadaćama.
3. Tijelo za reviziju osigurava izvršavanje revizija sustava upravljanja i kontrole, na odgovarajućem uzorku projekata i godišnjim izvješćima programa u skladu s člankom 28. Skupina revizora iz članka 28. stavka 2. uspostavlja se u roku od tri mjeseca od imenovanja upravljačkog tijela. Ta skupina sastavlja svoj vlastiti poslovnik. Njome predsjeda tijelo za reviziju koje je imenovano za taj program.
Svaka zemlja sudionica može ovlastiti tijelo za reviziju da izravno izvršava svoje zadaće na njezinu državnom području.
4. Zajamčena je neovisnost tijela iz stavaka 1., 2. i 3.
Članak 33.
Kontrole koje izvršava Unija
1. Komisija, Europski ured za borbu protiv prijevara, Europski revizorski sud i svaki vanjski revizor kojeg su ovlastile te institucije i tijela može, pregledom dokumenata i/ili obavljanjem provjera na licu mjesta, provjeriti kako upravljačko tijelo, korisnici, izvoditelji, podizvoditelji i treće stranke koji primaju financijsku potporu upotrebljavaju sredstva Unije. U svakom je ugovoru izričito propisano da te institucije i tijela mogu izvršavati ovlasti kontrole prostora, dokumenata i podataka, bez obzira na medij na kojem su ti podaci pohranjeni.
2. Komisija se na temelju dostupnih podataka, uključujući odluku o imenovanju, godišnju izjavu o upravljanju, godišnja izvješća o kontroli, godišnje revizorsko mišljenje, godišnje izvješće i revizije koje obavljaju nacionalna tijela i tijela Unije, mora uvjeriti jesu li sustavi upravljanja i kontrole u skladu s ovom Uredbom i jesu li djelotvorni.
3. Komisija može zatražiti od upravljačkog tijela poduzimanje nužnih radnji za osiguranje djelotvornosti sustava upravljanja i kontrole i točnosti rashoda.
GLAVA VI.
TEHNIČKA POMOĆ
Članak 34.
Proračun za tehničku pomoć
1. Najviše 10 % ukupnog doprinosa Unije može se dodijeliti za tehničku pomoć. U opravdanim se slučajevima u dogovoru s Komisijom može dodijeliti veći iznos.
2. Razina tehničke pomoći trebala bi odražavati stvarne potrebe koje se odnose na program, posebno uzimajući u obzir čimbenike kao što je ukupni proračun programa, veličina zemljopisnog područja obuhvaćenog programom i broj zemalja sudionica.
Članak 35.
Svrha
1. Aktivnosti tehničke pomoći uključuju pripremu, upravljanje, praćenje, evaluaciju, informiranje, komunikaciju, umrežavanje, rješavanje prigovora, aktivnosti kontrole i revizije povezane s provedbom programa i aktivnosti za jačanje administrativne sposobnosti za provedbu programa.
2. Tehnička pomoć za aktivnosti iz stavka 1. trebala bi se koristiti za potrebe struktura programa i korisnika.
3. Rashode za aktivnosti povezane s promidžbom i jačanjem sposobnosti koji su nastali izvan programskog područja može se pokriti unutar granica navedenih u članku 39. stavku 2. i pod uvjetom da su ispunjeni ondje navedeni uvjeti.
Članak 36.
Prihvatljivost
1. Zahtjevi prihvatljivosti iz članka 48. primjenjuju se mutatis mutandis na troškove tehničke pomoći. Troškovi koji se odnose na dužnosnike zemalja sudionica koji su dodijeljeni programu mogu se smatrati prihvatljivima kao troškovi tehničke pomoći. Izbjegavat će se sustavi usporednih naknada i nadopuna (eng. topping up). Troškovi iz članka 49. ne smatraju se prihvatljivima kao troškovi tehničke pomoći.
2. Troškovi za pripremne radnje iz članka 16. prihvatljivi su nakon podnošenja programa Komisiji u skladu s člankom 4., ali ne prije 1. siječnja 2014., pod uvjetom da je Komisija odobrila program u skladu s člankom 5.
Članak 37.
Pravila o javnoj nabavi
1. Ako je za provedbu godišnjeg plana za uporabu proračuna za tehničku pomoć potrebna javna nabava, ugovor se mora dodijeliti u skladu sa sljedećim pravilima:
(a)
ako tijelo ima poslovni nastan u državi članici, ono primjenjuje nacionalne zakone, propise i administrativne odredbe donesene u vezi sa zakonodavstvom Unije koje se primjenjuje na javnu nabavu ili pravila javne nabave iz dijela drugog glave IV. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i dijela drugoga glave II. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012;
(b)
u svim se ostalim slučajevima mjerodavna pravila javne nabave opisuju u sporazumu o financiranju iz članaka 8. i 9. ili u sporazumima iz članaka 81. i 82.
2. U svim se slučajevima primjenjuju pravila o državljanstvu i podrijetlu iz članaka 8. i 9. Uredbe (EU) br. 236/2014.
3. Javna nabava podružnica ograničena je na uobičajene tekuće troškove i troškove aktivnosti promidžbe i vidljivosti.
GLAVA VII.
PROJEKTI
POGLAVLJE 1.
Opće odredbe
Članak 38.
Priroda potpore
1. Projekt je niz aktivnosti koje su definirane i kojima se upravlja u odnosu na ciljeve, izlazne vrijednosti, rezultate i učinke koje se u okviru projekta želi ostvariti unutar utvrđenog vremenskog roka i proračuna. Ciljevima, izlaznim vrijednostima, rezultatima i učincima pridonosi se prioritetima utvrđenima u programu.
2. Financijski doprinosi iz programa projektima pružaju se osiguravanjem bespovratnih sredstava te, iznimno, prijenosima na financijske instrumente. Na projekte koji se financiraju bespovratnim sredstvima primjenjuju se poglavlja od 2. do 4.
3. Bespovratna sredstva dodjeljuju se projektima odabranima putem poziva na podnošenje ponuda u skladu s pravilima utvrđenima u programu, osim u opravdanim iznimnim slučajevima iz članka 41.
4. Udio doprinosa Unije dodijeljenog velikim infrastrukturnim projektima i doprinosa financijskim instrumentima iz članka 42. ne smije prelaziti 30 %.
Članak 39.
Uvjeti za financiranje
1. Projektima se može dodijeliti financijski doprinos iz programa pod uvjetom da ispunjuju sve sljedeće uvjete:
(a)
njima se ostvaruje jasan učinak na prekograničnu suradnju i koristi opisane u programskom dokumentu te se pokazuje dodana vrijednost strategijama i programima Unije;
(b)
provode se u programskom području;
(c)
spadaju u jednu od sljedećih kategorija:
i.
integrirane projekte, pri čemu svaki korisnik provodi dio aktivnosti projekta na vlastitom državnom području;
ii.
simetrične projekte, pri čemu se slične aktivnosti provode usporedno u zemljama sudionicama;
iii.
projekte jedne zemlje, pri čemu se projekti provode uglavnom ili u potpunosti u jednoj od zemalja sudionica, ali u korist svih ili nekih zemalja sudionica i gdje su utvrđeni prekogranični učinci i koristi.
2. Projekte koji zadovoljavaju kriterije iz stavka 1. može se djelomično provoditi izvan programskog područja ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
projekti su nužni za ostvarenje ciljeva programa i donose koristi programskom području;
(b)
ukupan iznos koji je dodijeljen unutar programa za aktivnosti izvan programskog područja ne prelazi 20 % doprinosa Unije na razini programa;
(c)
obveze upravljačkog tijela i tijela za reviziju u pogledu upravljanja, kontrole i revizije u vezi s projektom izvršavaju nadležna tijela za program ili se izvršavaju putem sporazuma zaključenih s nadležnim tijelima u zemljama u kojima se provodi aktivnost.
3. U okviru svakog projekta koji uključuje komponentu infrastrukture otplaćuje se doprinos Unije ako, u roku od pet godina od zaključenja projekta ili unutar razdoblja propisanog pravilima o državnim potporama, prema potrebi, projekt podliježe znatnoj promjeni koja utječe na njegovu prirodu, ciljeve ili uvjete provedbe, što bi moglo ugroziti njegove izvorne ciljeve. Upravljačko tijelo vraća iznose koji su nepravilno isplaćeni u odnosu na projekt razmjerno razdoblju za koje zahtjev nije ispunjen.
4. Upravljačko tijelo nastoji spriječiti udvostručavanje aktivnosti među projektima koje financira Unija. U tu svrhu, upravljačko tijelo može provoditi sva savjetovanja koja smatra primjerenima, a tijela s kojima se savjetuje, uključujući Komisiju, pružaju potrebnu potporu.
5. Upravljačko tijelo vodećem korisniku za svaki odabrani projekt dostavlja dokument u kojem su utvrđeni uvjeti za podupiranje projekta, uključujući posebne zahtjeve u vezi proizvoda i usluga koji će se ostvarivati projektom, financijski plan i vremenski okvir za izvršenje.
Članak 40.
Pozivi na podnošenje ponuda
Za svaki poziv na podnošenje ponuda upravljačko tijelo podnositeljima dostavlja dokument u kojem su navedeni uvjeti za sudjelovanje u pozivu, za odabir i za provedbu projekta. Taj dokument sadržava i posebne zahtjeve u vezi s rezultatima projekta, financijskim planom i rokovima za izvršenje.
Članak 41.
Izravna dodjela
1. Projekti se mogu dodjeljivati bez poziva na podnošenje ponuda samo u sljedećim slučajevima i pod uvjetom da je to opravdano u odluci o dodjeli:
(a)
tijelo kojem je dodijeljen projekt uživa de jure ili de facto monopol;
(b)
projekt se odnosi na aktivnosti s posebnim značajkama za koje je potrebno posebno tijelo na temelju njegovih tehničkih sposobnosti, visokog stupnja specijalizacije ili administrativnih ovlasti.
2. U program je uključen konačni popis velikih infrastrukturnih projekata koji su predloženi za odabir bez poziva na podnošenje ponuda. Nakon donošenja programa, ali ne kasnije od 31. prosinca 2017., upravljačko tijelo dostavlja Komisiji potpune prijave projekata, uključujući podatke iz članka 43. zajedno s opravdanjem za izravnu dodjelu.
3. U program je uključen okvirni popis projekata koji nisu veliki infrastrukturni projekti, a koji su predloženi za odabir bez poziva na podnošenje ponuda. Zajednički odbor za praćenje može odlučiti odabrati dodatne projekte bez poziva na podnošenje ponuda u bilo kojem trenutku nakon donošenja programa. U oba se slučaja traži prethodno odobrenje Komisije. Upravljačko tijelo u tu svrhu Komisiji dostavlja podatke iz članka 43. zajedno s opravdanjem za izravnu dodjelu.
4. Komisija odobrava projekte predložene za odabir bez poziva na podnošenje ponuda na temelju postupka od dva koraka koji se sastoji od podnošenja sažetka projekta i, nakon toga, prijave cijelog projekta. Komisija u svakom koraku obavješćuje upravljačko tijelo o svojoj odluci u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja dokumenta. Taj je rok moguće produžiti ako je potrebno. Ako Komisija odbije predloženi projekt, ona o svojim razlozima obavješćuje upravljačko tijelo.
Članak 42.
Doprinosi financijskim instrumentima
1. Programom se može pridonijeti financijskom instrumentu pod uvjetom da je financijski instrument u skladu s prioritetima programa.
2. U programu se opisuje konačni popis doprinosa financijskim instrumentima. Nakon donošenja programa, ali ne kasnije od 31. prosinca 2017., upravljačko tijelo dostavlja Komisiji podatke iz članka 43.
3. Komisija pregledava predloženi doprinos kako bi utvrdila njegovu dodanu vrijednost i usklađenost s programom.
4. Postupak odobravanja u skladu je s pravilima o tim financijskim instrumentima. Ako Komisija odbije predloženi doprinos, ona o svojim razlozima obavješćuje upravljačko tijelo.
5. Doprinosi tim financijskim instrumentima podliježu pravilima koja se primjenjuju na te financijske instrumente.
Članak 43.
Sadržaj projekata
1. Dokumenti za prijavu projekata sadržavaju barem sljedeće:
(a)
analizu problema i potreba kojima se opravdava projekt, uzimajući u obzir strategiju programa i njezin očekivani doprinos odgovarajućem prioritetu;
(b)
ocjenu njegova prekograničnog učinka;
(c)
logički okvir;
(d)
ocjenu održivosti očekivanih rezultata projekta nakon dovršetka projekta;
(e)
objektivno provjerljive pokazatelje;
(f)
podatke o zemljopisnoj pokrivenosti i ciljnim skupinama projekta;
(g)
očekivano razdoblje provedbe projekta i detaljni program rada;
(h)
analizu učinaka projekta na poprečna pitanja iz članka 4. stavka 3. točke (d), prema potrebi;
(i)
zahtjeve za provedbu projekta, uključujući sljedeće:
i.
identifikacijske podatke korisnika i imenovanje vodećeg korisnika, uz dostavu jamstava o njegovoj sposobnosti u predmetnom području te njegovoj administrativnoj sposobnosti i sposobnosti financijskog upravljanja;
ii.
opis strukture za upravljanje projektom i provedbu;
iii.
rješenja među korisnicima u skladu s člankom 46.;
iv.
načine praćenja i evaluacije;
v.
planove za informiranje i promidžbu, a posebno mjere za priznanje potpore koju je Unija pružila projektu;
(j)
detaljni financijski plan i proračun.
2. Prijave projekata, uključujući infrastrukturnu komponentu od barem 1 milijun EUR, sadržavaju osim toga i sljedeće:
(a)
detaljni opis ulaganja u infrastrukturu i njezine lokacije;
(b)
detaljni opis komponente projekta za jačanje sposobnosti, osim u opravdanim slučajevima;
(c)
potpunu studiju izvedivosti ili istovjetnu studiju, uključujući analizu mogućnosti, rezultata i neovisno preispitivanje kvalitete;
(d)
procjenu učinka na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) i, za zemlje sudionice koje su njezine stranke, u skladu s Konvencijom UNECE-a iz Espooa (Finska) o procjeni učinka na okoliš u prekograničnom kontekstu od 25. veljače 1991.;
(e)
dokaze o vlasništvu korisnika ili o pristupu zemljištu;
(f)
građevinsku dozvolu.
3. Upravljačko tijelo može iznimno, i u opravdanim slučajevima, prihvatiti kasnije podnošenje dokumenata iz točke (f).
Članak 44.
Objava popisa projekata
1. Kako bi se osigurala transparentnost projekata koji se podupiru u okviru programa, upravljačko tijelo vodi popis dodijeljenih projekata u obliku tablice u kojoj se podaci mogu preslagivati, pretraživati, izvlačiti, uspoređivati i lako objavljivati na internetu. Popis projekata dostupan je na internetskoj stranici programa i ažurira se barem svakih šest mjeseci. U cilju poticanja ponovnog korištenja popisa projekata u privatnom sektoru, civilnom društvu ili nacionalnoj javnoj upravi, na internetskoj stranici može se nalaziti jasno upućivanje na primjenjiva pravila licenciranja u skladu s kojima se objavljuju podaci.
2. Popis sadržava barem sljedeće podatke:
-
naziv korisnika (samo pravne osobe; ne navode se fizičke osobe),
-
naziv projekta,
-
sažetak projekta,
-
razdoblje provedbe projekta,
-
ukupne prihvatljive rashode,
-
stopu sufinanciranja Unije,
-
poštanski broj projekta ili drugi primjereni pokazatelj lokacije,
-
zemljopisnu pokrivenost,
-
datum posljednjeg ažuriranja popisa projekata.
3. Popis projekata dostavlja se Komisiji najkasnije do 30. lipnja godine nakon financijske godine u kojoj su projekti odabrani. Ti se podaci objavljuju na web-mjestu institucija Unije.
POGLAVLJE 2.
Korisnici
Članak 45.
Sudjelovanje u projektima
1. Projekti uključuju korisnike iz barem jedne od država članica sudionica i jedne od partnerskih zemalja sudionica navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 232/2014 ili iz Ruske Federacije.
2. Korisnici su fizičke ili pravne osobe kojima su dodijeljena bespovratna sredstva za projekt. Fizičke osobe mogu biti korisnici ako se to zahtijeva prirodom ili značajkama djelovanja ili ciljevima podnositelja. O sudjelovanju fizičkih osoba odlučuje se na razini projekta.
3. Korisnici iz stavka 1. moraju zadovoljavati svaki od sljedećih uvjeta:
(a)
državljani su bilo koje od zemalja sudionica ili su pravne osobe koje imaju poslovni nastan u programskom području ili su međunarodne organizacije sa sjedištem rada u programskom području. Europska grupacija za teritorijalnu suradnju može biti korisnik, bez obzira na poslovni nastan, pod uvjetom da je njezina zemljopisna pokrivenost obuhvaćena programskim područjem;
(b)
usklađeni su s kriterijima prihvatljivosti utvrđenima za svaki postupak odabira;
(c)
nisu obuhvaćeni razlozima za isključenje iz članka 106. stavka 1. i članka 107. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
4. Korisnici koji ne ispunjuju kriterije iz stavka 3. točke (a) mogu sudjelovati zajedno s korisnicima iz stavka 1. ako su zadovoljeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
mogu sudjelovati u skladu s člancima 8. i 9. Uredbe (EU) br. 236/2014;
(b)
njihovo je sudjelovanje potrebno zbog prirode i ciljeva projekta i nužno je za njegovu djelotvornu provedbu;
(c)
ukupan iznos koji je dodijeljen u okviru programa korisnicima koji ne zadovoljavaju kriterije iz stavka 3. točke (a) nalazi se unutar granica iz članka 39. stavka 2. točke (b).
Članak 46.
Obveze korisnika
1. U okviru svakog projekta imenuje se jedan vodeći korisnik za predstavljanje partnerstva.
2. Svi korisnici aktivno surađuju u razvoju i provedbi projekata. Osim toga, surađuju u odabiru osoblja i/ili financiranju projekata. Svaki je korisnik pravno i financijski odgovoran za aktivnosti koje provodi i za udio sredstava Unije koje prima. Posebne obveze i financijske odgovornosti korisnika propisane su u sporazumu iz stavka 3. točke (c).
3. Vodeći korisnik obavlja sljedeće:
(a)
prima financijski doprinos od upravljačkog tijela za provedbu aktivnosti projekta;
(b)
osigurava da korisnici prime ukupan iznos bespovratnih sredstava što je prije moguće i u skladu s rješenjima iz točke (c). Nijedan iznos se ne oduzima ili zadržava i ne naplaćuju se nikakva posebna davanja s istovrsnim učinkom kojima bi se mogli umanjiti navedeni iznosi za korisnike;
(c)
utvrđuje pojedinosti partnerstva s korisnicima u sporazumu kojim su obuhvaćene odredbe kojima se, inter alia, jamči dobro financijsko upravljanje sredstvima dodijeljenima projektu, uključujući rješenja za povrat nepropisno isplaćenih sredstava;
(d)
preuzima odgovornost za osiguranje provedbe cijelog projekta;
(e)
osigurava da su rashodi koje su prikazali korisnici nastali u svrhu provedbe projekta i da odgovaraju aktivnostima utvrđenima u ugovoru i dogovorenima među svim korisnicima;
(f)
provjerava da su rashodi koje su prikazali korisnici pregledani u skladu s člankom 32. stavkom 1.
POGLAVLJE 3.
Prihvatljivost rashoda
Članak 47.
Oblici bespovratnih sredstava
1. Bespovratna sredstva mogu se javiti u nekom od sljedećih oblika:
(a)
nadoknada određenog dijela stvarno nastalih prihvatljivih troškova iz članka 48.;
(b)
paušalno financiranje utvrđeno primjenom postotka na jednu ili nekoliko utvrđenih kategorija troškova;
(c)
jednokratni iznosi;
(d)
nadoknada na temelju jediničnih troškova;
(e)
kombinacija oblika iz točaka (a) i (d), ali samo ako su svakim obuhvaćene različite kategorije troškova.
2. Bespovratna sredstva u obliku iz stavka 1. točke (a) izračunavaju se na temelju prihvatljivih troškova korisnika koji su stvarno nastali, a na koje se primjenjuje preliminarna projekcija proračuna koja se podnosi zajedno s prijedlogom i uključuje u ugovor. Paušalnim financiranjem iz stavka 1. točke (b) obuhvaćene su posebne kategorije prihvatljivih troškova koje su jasno utvrđene unaprijed primjenom postotka. Jednokratnim iznosima iz stavka 1. točke (c) obuhvaćene su općenito sve ili određene posebne kategorije prihvatljivih troškova koji su jasno utvrđeni unaprijed. Jediničnim troškovima iz stavka 1. točke (d) obuhvaćene su sve ili određene posebne kategorije prihvatljivih troškova koje su jasno utvrđene unaprijed upućivanjem na iznos po jedinici.
3. Svrha ili učinak bespovratnih sredstava ne smije biti stvaranje dobiti u okviru projekta. Primjenjuju se iznimke iz članka 125. stavka 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Članak 48.
Prihvatljivost troškova
1. Bespovratna sredstva ne prelaze ukupnu gornju granicu izraženu kao postotak i apsolutnu vrijednost koja će se utvrditi na temelju procijenjenih prihvatljivih troškova. Bespovratna sredstva ne premašuju prihvatljive troškove.
2. Prihvatljivi troškovi su stvarni troškovi koje je ostvario korisnik kojima se ispunjuju svi sljedeći kriteriji:
(a)
nastali su za vrijeme razdoblja provedbe projekta. Posebne značajke su sljedeće:
i.
troškovi koji se odnose na usluge i radove odnose se na aktivnosti izvršene za vrijeme razdoblja provedbe. Troškovi koji se odnose na robu odnose se na dostavu i instalacijske radove za vrijeme razdoblja provedbe. Potpisivanje ugovora, slanje narudžbe ili preuzimanje obveze unutar razdoblja provedbe za buduću isporuku usluga, radova ili robe za rashode nakon isteka razdoblja provedbe ne zadovoljavaju taj zahtjev; prijenosi gotovine između vodećeg korisnika i ostalih korisnika ne mogu se uzeti u obzir kao nastali troškovi;
ii.
nastali troškovi trebaju biti plaćeni prije podnošenja završnih izvješća. Mogu biti plaćeni naknadno pod uvjetom da su navedeni u završnom izvješću zajedno s procijenjenim datumom plaćanja;
iii.
iznimka su troškovi povezani sa završnim izvješćima, uključujući provjeru rashoda, reviziju i završnu evaluaciju projekta, koji mogu nastati nakon razdoblja provedbe projekta;
iv.
postupci za dodjelu ugovora, u skladu s člankom 52. i nakon njega, mogu biti pokrenuti i ugovori mogu biti sklopljeni s korisnicima prije početka razdoblja provedbe projekta pod uvjetom da se poštuju odredbe članka 52. i dalje;
(b)
navedeni su u procijenjenom ukupnom proračunu projekta;
(c)
nužni su za provedbu projekta;
(d)
moguće ih je utvrditi i provjeriti, zabilježeni su u računovodstvenim zapisima korisnika te utvrđeni u skladu s računovodstvenim standardima i uobičajenom praksom troškovnog računovodstva korisnika;
(e)
usklađeni su s mjerodavnim poreznim i socijalnim zakonodavstvom;
(f)
razumni su, opravdani te usklađeni sa zahtjevima dobrog financijskog upravljanja, posebno u pogledu ekonomičnosti i učinkovitosti;
(g)
potkrijepljeni su računima ili dokumentima jednakovrijedne dokazne vrijednosti.
3. Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti retroaktivno u sljedećim slučajevima:
(a)
ako podnositelj može dokazati potrebu da započne s provedbom projekta prije potpisivanja ugovora. Međutim, troškovi prihvatljivi za financiranje ne smiju nastati prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva; ili
(b)
za pokriće troškova povezanih sa studijama i dokumentacijom za projekte, uključujući infrastrukturnu komponentu.
Bespovratna sredstva nije moguće dodijeliti retroaktivno za projekte koji su već završeni.
4. Kako bi se omogućila priprema čvrstih partnerstava, troškovi koji su nastali u okviru projekata za koje su dodijeljena bespovratna sredstva prije podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava prihvatljivi su pod uvjetom da su ispunjeni i sljedeći uvjeti:
(a)
nastali su nakon objave poziva na podnošenje ponuda;
(b)
ograničeni su na putne troškove i dnevnice zaposlenika korisnika, pod uvjetom da zadovoljavaju uvjete iz stavka 5. točke (b);
(c)
ne prelaze maksimalan iznos utvrđen na razini projekta.
5. U skladu sa stavcima 1. i 2., prihvatljivi su sljedeći izravni troškovi korisnika:
(a)
troškovi osoblja dodijeljenog projektu u skladu sa sljedećim kumulativnim uvjetima:
-
odnose se na troškove aktivnosti koje korisnik ne bi izvršavao da nije proveden projekt,
-
ne smiju prelaziti troškove koje obično snosi korisnik, osim ako je dokazano da je to od ključne važnosti za provedbu projekta,
-
odnose se na stvarne bruto plaće, uključujući davanja za socijalno osiguranje i druge troškove povezane s naknadama,
(b)
putni troškovi i troškovi dnevnica osoblja i drugih osoba koje sudjeluju u projektu, pod uvjetom da ne prelaze ni troškove koje korisnik obično plaća u skladu sa svojim pravilima i propisima ni stope koje je Komisija objavila u trenutku misije ako su nadoknađeni na temelju jednokratnih iznosa, jediničnih troškova ili paušalnog financiranja;
(c)
troškovi kupnje ili najma opreme (nove ili rabljene) i robe za potrebe projekta, pod uvjetom da odgovaraju tržišnim cijenama;
(d)
troškovi potrošne robe koja je posebno kupljena za projekt;
(e)
troškovi obuhvaćeni ugovorima koje su korisnici sklopili za potrebe projekta;
(f)
troškovi koji proizlaze izravno iz zahtjeva određenih ovom Uredbom i projektom (npr. aktivnosti informiranja i vidljivosti, evaluacije, vanjske revizije, prijevodi), uključujući troškove financijskih usluga (npr. troškovi bankovnih transfera i financijskih jamstava).
6. U skladu s člankom 4.a, u okviru programa mogu se odrediti dodatna pravila o prihvatljivosti za program u cjelini.
Članak 49.
Troškovi koji nisu prihvatljivi
1. Sljedeći troškovi koji se odnose na provedbu projekta ne smatraju se prihvatljivima:
(a)
dug i troškovi servisiranja duga (kamate);
(b)
rezervacije za gubitke ili obveze;
(c)
troškovi koje je korisnik prijavio i koji se već financiraju iz proračuna Unije;
(d)
kupnja zemljišta ili zgrada u iznosu koji prelazi 10 % prihvatljivih rashoda predmetnog projekta;
(e)
negativne tečajne razlike;
(f)
carine, porezi i davanja, uključujući PDV, osim ako se ne mogu naplatiti u skladu s mjerodavnim nacionalnim poreznim zakonodavstvom, osim ako je drugačije predviđeno u odgovarajućim odredbama koje su dogovorene s partnerskim zemljama u prekograničnoj suradnji;
(g)
zajmovi trećim strankama;
(h)
novčane kazne, financijske sankcije i troškovi sporova;
(i)
doprinosi u naravi kako su definirani u članku 14. stavku 1.
2. U skladu s člankom 4.a, druge kategorije troškova unutar programa mogu biti prijavljene kao neprihvatljive.
Članak 50.
Jednokratni iznosi, jedinični troškovi i paušalno financiranje
1. Ukupan iznos financiranja na temelju jednokratnih iznosa, jediničnih troškova i paušalnog financiranja ne smije prelaziti 60 000 EUR po korisniku i po projektu, osim ako je programom utvrđeno drugačije u skladu s člankom 4., ali ne više od 100 000 EUR.
2. Uporaba jednokratnih iznosa, jediničnih troškova i paušalnog financiranja mora biti potkrijepljena barem sljedećim:
(a)
opravdanjem primjerenosti takvih oblika financiranja u odnosu na prirodu projekata te u odnosu na rizike nepravilnosti, prijevare i troškova kontrole;
(b)
utvrđivanjem troškova ili kategorija troškova obuhvaćenih jednokratnim iznosima, jediničnim troškovima ili paušalnim financiranjem, što isključuje troškove koji nisu prihvatljivi iz članka 49.;
(c)
opisom metoda za utvrđivanje jednokratnih iznosa, jediničnih troškova ili paušalnog financiranja i uvjeta kojima će se razumno osigurati poštovanje pravila o zabrani ostvarivanja dobiti i načela sufinanciranja te izbjegavanje dvostrukog financiranja. Te se metode temelje na sljedećem:
i.
statističkim podacima ili sličnim objektivnim sredstvima; ili
ii.
individualnom pristupu svakom korisniku, upućivanjem na potvrđene podatke ili povijesne podatke korisnika koji se mogu revidirati ili na njegovu uobičajenu praksu troškovnog računovodstva.
3. Kada upravljačko tijelo procijeni i odobri iznose, njih se neće osporavati u okviru naknadnih kontrola.
Članak 51.
Neizravni troškovi
1. Neizravni troškovi mogu se izračunati kao paušalni iznos od do 7 % prihvatljivih izravnih troškova, osim troškova koji su nastali u vezi s osiguravanjem infrastrukture, pod uvjetom da se paušalni iznos izračunava na temelju poštene, nepristrane i provjerljive metode izračuna.
2. Neizravnim troškovima projekta smatraju se oni prihvatljivi troškovi koji se ne mogu utvrditi kao posebni troškovi koji su izravno povezani s provedbom projekta i koji se ne mogu izravno pripisati projektu u skladu s uvjetima prihvatljivosti utvrđenima u članku 48. Oni ne uključuju troškove koji nisu prihvatljivi iz članka 49. ili troškove koji su već prijavljeni u okviru druge stavke troškova ili naslova proračuna projekta.
POGLAVLJE 4.
Odjeljak 1.
Javna nabava
Članak 52.
Primjenjiva pravila
1. Ako korisnik radi provedbe projekta mora organizirati javnu nabavu robe, radova ili usluga, primjenjuju se sljedeća pravila:
(a)
ako je korisnik javni naručitelj u smislu zakonodavstva Unije koje se primjenjuje na postupke javne nabave, on može primjenjivati nacionalne zakone, propise i administrativne odredbe donesene u vezi sa zakonodavstvom Unije ili pravilima iz stavka 2.;
(b)
ako je korisnik međunarodna organizacija, on može primjenjivati vlastita pravila javne nabave ako se njima osiguravaju jamstva istovjetna međunarodno prihvaćenim standardima;
(c)
ako je korisnik javno tijelo partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji čije je sufinanciranje preneseno na upravljačko tijelo, on može primjenjivati nacionalne zakone, propise i administrativne odredbe ako je to dopušteno u sporazumu o financiranju i u skladu s općim načelima iz stavka 2. točke (a).
2. U svim ostalim slučajevima moraju se ispuniti sljedeće obveze:
(a)
ugovor je dodijeljen na osnovi ponude kojom se nudi najbolja vrijednost za novac, ili, prema potrebi, na osnovi ponude kojom se nudi najniža cijena, pri čemu se izbjegava bilo kakav sukob interesa;
(b)
na ugovore vrijednosti veće od 60 000 EUR primjenjuju se i sljedeća pravila:
i.
uspostavlja se komisija za evaluaciju koja ocjenjuje prijave i/ili ponude na temelju kriterija za isključenje, odabir i dodjelu koje korisnik objavljuje unaprijed u natječajnoj dokumentaciji. Komisija se mora sastojati od neparnog broja članova s tehničkom i administrativnom sposobnošću koja je nužna za davanje utemeljenog mišljenja o ponudama/prijavama;
ii.
potrebno je osigurati dovoljnu transparentnost, pošteno natjecanje i odgovarajuću naknadnu promidžbu;
iii.
osiguravaju se jednako postupanje, razmjernost i nediskriminacija;
iv.
natječajna dokumentacija mora biti izrađena u skladu s najboljom međunarodnom praksom;
v.
rokovi za podnošenje prijava ili ponuda moraju biti dovoljno dugački kako bi se strankama omogućilo razumno dugo razdoblje za pripremu ponuda;
vi.
natjecatelji ili ponuditelji isključuju se iz sudjelovanja u postupku javne nabave ako se nađu u nekoj od situacija iz članka 106. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Natjecatelji ili ponuditelji moraju dokazati da nisu u nekoj od tih situacija. Osim toga, ugovori se ne smiju dodjeljivati natjecateljima ili ponuditeljima koji se za vrijeme postupka javne nabave nađu u nekoj od situacija iz članka 107. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
vii.
postupa se u skladu s postupcima utvrđenima u člancima 53. i 56.
3. U svim slučajevima primjenjuju se pravila o državljanstvu i podrijetlu iz članaka 8. i 9. Uredbe (EU) br. 236/2014.
Članak 53.
Postupci javne nabave za ugovore o uslugama
1. Ugovori o uslugama u vrijednosti od 300 000 EUR ili više dodjeljuju se putem međunarodnog ograničenog postupka javne nabave nakon objave poziva na nadmetanje. Poziv na nadmetanje objavljuje se u svim odgovarajućim medijima izvan programskog područja i u njemu se navodi broj natjecatelja koje će se pozvati da dostave svoje ponude (od četiri do osam natjecatelja) i njime se osigurava istinsko tržišno natjecanje.
2. Ugovori o uslugama u vrijednosti od više od 60 000 EUR, ali manje od 300 000 EUR dodjeljuju se putem natjecateljskog pregovaračkog postupka bez objave. Korisnik se savjetuje s barem tri pružatelja usluga po vlastitom izboru i pregovara o uvjetima ugovora s jednim ili više njih.
Članak 54.
Postupci javne nabave za ugovore o nabavi robe
1. Ugovori o nabavi robe u vrijednosti od 300 000 EUR ili više dodjeljuju se putem međunarodnog otvorenog postupka javne nabave nakon objave poziva na nadmetanje koji se objavljuje u svim odgovarajućim medijima izvan programskog područja.
2. Ugovori o nabavi robe u vrijednosti od 100 000 EUR ili više, ali manje od 300 000 EUR dodjeljuju se na temelju otvorenog postupka javne nabave koji se objavljuje u programskom području. Svakom prihvatljivom ponuditelju moraju se osigurati iste prilike kao i lokalnim poduzećima.
3. Ugovori o nabavi robe u vrijednosti od više od 60 000 EUR, ali manje od 100 000 EUR dodjeljuju se na temelju natjecateljskog pregovaračkog postupka bez objave. Korisnik se savjetuje s barem tri dobavljača po vlastitom izboru i pregovara o uvjetima ugovora s jednim ili više njih.
Članak 55.
Postupci javne nabave za ugovore o radovima
1. Ugovori o radovima u vrijednosti od 5 000 000 EUR ili više dodjeljuju se putem međunarodnog otvorenog postupka javne nabave ili, u svjetlu posebnih značajki određenih radova, putem ograničenog postupka javne nabave, nakon objave poziva na nadmetanje koji se objavljuje u svim odgovarajućim medijima izvan programskog područja.
2. Ugovori o radovima u vrijednosti od 300 000 EUR ili više, ali manje od 5 000 000 EUR dodjeljuju se na temelju otvorenog postupka javne nabave koji se objavljuje u programskom području. Svakom prihvatljivom ponuditelju moraju se osigurati iste mogućnosti kao i lokalnim poduzećima.
3. Ugovori o radovima u vrijednosti od više od 60 000 EUR, ali manje od 300 000 EUR dodjeljuju se na temelju natjecateljskog pregovaračkog postupka bez objave. Korisnik se savjetuje s barem tri izvoditelja po vlastitom izboru i pregovara o uvjetima ugovora s jednim ili više njih.
Članak 56.
Uporaba pregovaračkog postupka
Korisnik može odlučiti koristiti pregovarački postupak na temelju jedinstvenog natječaja u slučajevima iz članaka 266., 268., 270. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012.
Odjeljak 2.
Financijska potpora trećim strankama
Članak 57.
Financijska potpora trećim strankama
1. Ako se u okviru projekta zahtijeva dodjela financijske potpore trećim strankama, tu je potporu moguće dodijeliti pod sljedećim uvjetima:
(a)
svaka treća stranka nudi odgovarajuća jamstva u odnosu na povrat iznosa;
(b)
poštuju se načela proporcionalnosti, transparentnosti, dobrog financijskog upravljanja, jednakog postupanja i nediskriminacije;
(c)
sprečava se sukob interesa;
(d)
financijska potpora ne može biti kumulativna ili se dodjeljivati retroaktivno, u načelu uključuje sufinanciranje i ne može imati svrhu ili učinak stvaranja dobiti za svaku treću stranku;
(e)
uvjeti za pružanje financijske potpore strogo su definirani u ugovoru kako bi se izbjeglo postupanje po vlastitom nahođenju korisnika. U ugovoru su posebno navedene kategorije osoba koje su prihvatljive za potporu, kriteriji za dodjelu (uključujući kriterije za određivanje točnog iznosa) i utvrđeni popis različitih vrsta aktivnosti za koje se može pružiti takva financijska potpora;
(f)
najveći iznos financijske potpore koji je moguće isplatiti ne prelazi 60 000 EUR po trećoj stranci, osim ako je financijska potpora glavni cilj projekta.
2. Primjenjuju se pravila o državljanstvu i podrijetlu iz članaka 8. i 9. Uredbe (EU) br. 236/2014. Ako bespovratna sredstva koja se dodjeljuju trećim strankama prelaze 60 000 EUR, primjenjuju se mutatis mutandis pravila sudjelovanja iz članka 52. točke (b) podtočke vi.
GLAVA VIII.
PLAĆANJA, PODNOŠENJE I PRIHVAĆANJE FINANCIJSKIH IZVJEŠĆA, FINANCIJSKI ISPRAVCI I POVRATI
POGLAVLJE 1.
Plaćanja
Članak 58.
Godišnje obveze
1. U okviru podijeljenog upravljanja Komisija utvrđuje početne obveze nakon što donese program u skladu s člankom 5.
2. U okviru neizravnog upravljanja Komisija utvrđuje početne obveze nakon donošenja programa, nakon stupanja na snagu sporazuma kojim se zadaće izvršavanja proračuna prenose na međunarodnu organizaciju ili partnersku zemlju u prekograničnoj suradnji iz članaka 81. i 82.
3. Komisija nakon toga utvrđuje odgovarajuću obvezu za svaku financijsku godinu najkasnije do 1. svibnja. Iznos godišnjih obveza utvrđuje se u skladu s financijskim planom, uzimajući u obzir napredak programa i dostupnost sredstava. Komisija obavješćuje upravljačko tijelo nakon utvrđivanja godišnje obveze.
Članak 59.
Zajednička pravila za plaćanje
1. Plaćanja upravljačkim tijelima mogu biti u obliku pretfinanciranja ili završnog plaćanja.
2. Otvara se poseban bankovni račun za program u eurima. Kada se plaćanja Komisije usmjeravaju putem drugog bankovnog računa osim programskog, povezani iznosi i obračunate kamate prebacuju se na bankovni račun programa bez odgode i u potpunosti.
3. Nijedan iznos se ne oduzima ili zadržava i na te se iznose ili na obračunate kamate ne naplaćuju nikakva posebna davanja ili druga davanja s istovrsnim učinkom.
Članak 60.
Zajednička pravila za izračun pretfinanciranja
1. Svake financijske godine, kada se upravljačko tijelo obavijesti o godišnjoj obvezi, upravljačko tijelo može zatražiti prijenos od do 80 % doprinosa Unije za predmetnu financijsku godinu kao pretfinanciranje. Od druge su financijske godine zahtjevi za pretfinanciranje popraćeni privremenim proračunom u kojem su navedene obveze upravljačkog tijela i plaćanja za dvije računovodstvene godine nakon posljednjeg revizorskog izvješća iz članka 68. Nakon revizije privremenog proračuna, ocjene stvarnih potreba za financiranje programa i provjere dostupnosti sredstava, Komisija nastavlja s plaćanjem cijelog iznosa ili dijela zatraženog pretfinanciranja najkasnije u roku od 60 dana od datuma na koji je Komisija evidentirala zahtjev za plaćanje.
2. Tijekom financijske godine upravljačko tijelo može zatražiti prijenos svih ili dijela već izdvojenih financijskih sredstava, kao dodatno pretfinanciranje. Kako bi podržalo taj zahtjev, upravljačko tijelo dostavlja privremeno financijsko izvješće iz kojeg se vidjeti da su rashodi koji su stvarno nastali ili će vjerojatno nastati prije isteka financijske godine veći od iznosa već uplaćenog pretfinanciranja. Svi naknadni prijenosi predstavljaju dodatno pretfinanciranje pod uvjetom da nisu podržani revizorskim mišljenjem iz članka 68.
3. Komisija svake financijske godine provedbe programa obračunava prethodna plaćanja u okviru pretfinanciranja na temelju stvarno nastalih prihvatljivih rashoda, što se potkrepljuje revizorskim mišljenjem iz članka 68. nakon prihvaćanja financijskih izvješća u skladu s opisom iz članka 69. stavka 2. Na temelju rezultata tog obračuna, Komisija može, prema potrebi, provesti dodatne financijske prilagodbe.
Članak 61.
Prekid roka plaćanja
1. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti u smislu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 može prekinuti rok plaćanja zahtjeva za plaćanje na razdoblje od najviše šest mjeseci u bilo kojoj od sljedećih okolnosti:
(a)
na temelju podataka koje je dostavilo nacionalno revizorsko tijelo ili revizorsko tijelo Unije postoji jasan dokaz koji ukazuje na znatne nedostatke u radu sustava upravljanja i kontrole;
(b)
dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti mora provesti dodatne provjere zaprimljenih informacija kojima ga se upozorava na to da su rashodi povezani s ozbiljnom nepravilnošću koja ima teške financijske posljedice;
(c)
nije dostavljen neki od dokumenata iz članka 77.;
(d)
nije dostavljen neki od dokumenata iz članaka 60. i 64.
Upravljačko tijelo može pristati na produljenje razdoblja prekida za još tri mjeseca.
2. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti ograničava prekid dijela rashoda koji su obuhvaćeni zahtjevom za plaćanje na koji utječu elementi iz stavka 1. prvog podstavka, osim ako nije moguće utvrditi dio obuhvaćenih rashoda. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti odmah obavješćuje državu članicu koja je domaćin upravljačkom tijelu i upravljačko tijelo o razlozima za prekid i traži od njih da isprave situaciju. Dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti okončava prekid čim se poduzmu sve potrebne mjere. Prekid se može produžiti na više od šest mjeseci ako nisu poduzete potrebne mjere.
Članak 62.
Obustava plaćanja
1. Komisija može obustaviti sva ili dio plaćanja u bilo kojem od sljedećih slučajeva:
(a)
postoji znatan nedostatak u djelotvornom radu sustava upravljanja programom i kontrole nad njime čime je ugrožen doprinos Unije i u odnosu na koji nisu poduzete korektivne mjere;
(b)
zemlje sudionice ozbiljno su prekršile svoje obveze iz članka 31.;
(c)
rashodi su povezani s nepravilnošću koja nije ispravljena i ima ozbiljne financijske posljedice;
(d)
postoji znatan nedostatak u kvaliteti i pouzdanosti sustava praćenja i evaluacije;
(e)
kao rezultat praćenja, evaluacije ili revizije postoje dokazi da se programom ne ostvaruju rezultati u skladu s rokovima iz članka 4. ili izvješćem u skladu s člankom 77.
2. Komisija može odlučiti obustaviti cjelokupna ili dio plaćanja u okviru pretfinanciranja nakon što je upravljačkom tijelu omogućila da iznese svoje primjedbe.
3. Komisija prekida obustavu cjelokupnih ili dijela plaćanja ako je upravljačko tijelo poduzelo potrebne mjere kojima se omogućuje prekid obustave.
Članak 63.
Plaćanja vodećim korisnicima
1. Plaćanja vodećim korisnicima mogu biti u jednom od sljedećih oblika:
(a)
pretfinanciranje;
(b)
privremeno plaćanje;
(c)
završno plaćanje.
2. Upravljačko tijelo osigurava da se plaćanja vodećim korisnicima obrađuju na najbrži mogući način u skladu s potpisanim ugovorom. Nijedan iznos se ne oduzima ili zadržava, osim ako je to potkrijepljeno potpisanim ugovorom, i ne naplaćuje se nikakvo posebno davanje ili druga davanja s istovjetnim učinkom kojima bi se umanjila ta plaćanja.
Članak 64.
Završno plaćanje
1. Upravljačko tijelo do 30. rujna 2024. dostavlja zahtjev za završno plaćanje popraćen dokumentima iz članka 77. stavka 5.
2. Završno plaćanje izvršava se najkasnije tri mjeseca nakon datuma poravnavanja računa za posljednju računovodstvenu godinu ili mjesec dana nakon datuma prihvaćanja završnog izvješća o provedbi, pri čemu se u obzir uzima kasniji datum.
Članak 65.
Iznimka od opoziva sredstava
1. Iznos obuhvaćen opozivom umanjuje se za iznose koje upravljačko tijelo nije moglo prijaviti Komisiji zbog:
(a)
projekata koji su obustavljeni zbog pravnog postupka ili administrativne žalbe s učinkom odgode; ili
(b)
razloga više sile koji ozbiljno utječu na provedbu cijelog ili dijela programa;
(c)
primjene članaka 61. i 62.
2. Upravljačko tijelo koje prijavljuje višu silu u skladu sa stavkom 1. točkom (b) dokazuje izravne posljedice više sile na provedbu cijelog ili dijela programa. Za potrebe stavka 1. točaka (a) i (b), smanjenje se može zatražiti jednom ako obustava ili viša sila nisu trajali duže od godine dana ili onoliki broj puta koji odgovara trajanju više sile ili broju godina između datuma sudske ili upravne odluke kojom se obustavlja provedba projekta i datuma pravomoćne sudske ili upravne odluke.
3. Upravljačko tijelo do 15. veljače šalje Komisiji podatke o iznimkama iz stavka 1. za iznos koji se prijavljuje do 31. prosinca prethodne financijske godine.
Članak 66.
Postupak opoziva sredstava
1. Komisija pravovremeno obavješćuje upravljačko tijelo ako postoji rizik od opoziva sredstava u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) 236/2014.
2. Na temelju podataka zaprimljenih do 15. veljače, Komisija obavješćuje upravljačko tijelo o iznosu opozvanih sredstava na temelju tih podataka.
3. Upravljačko tijelo ima dva mjeseca da se složi s iznosom sredstava koje će se opozvati ili da dostavi svoje primjedbe.
4. Upravljačko tijelo do 30. lipnja dostavlja Komisiji revidirani financijski plan u kojem se odražava učinak smanjenog iznosa potpore za tematske ciljeve ili tehničku pomoć u okviru programa za predmetnu financijsku godinu. U slučaju da ne zaprimi taj plan, Komisija revidira financijski plan smanjenjem doprinosa Unije za predmetnu financijsku godinu. Smanjenje razmjerno utječe na tematske ciljeve i tehničku pomoć.
5. Komisija izmjenjuje odluku o donošenju programa.
Članak 67.
Uporaba eura
1. Upravljačko tijelo i korisnik pretvaraju rashode nastale u nekoj drugoj valuti osim eura u eure primjenom mjesečnog obračunskog tečaja Komisije koji se odnosi na jedno od sljedećeg:
(a)
mjesec za vrijeme kojeg su nastali troškovi;
(b)
mjesec tijekom kojeg su rashodi dostavljeni na pregled u skladu s člankom 32. stavkom 1.;
(c)
mjesec za vrijeme kojeg su rashodi prijavljeni vodećem korisniku.
2. Odabrana metoda utvrđuje se u programu i primjenjuje se za vrijeme trajanja programa. Na tehničku pomoć i projekte mogu se primjenjivati različite metode.
POGLAVLJE 2.
Podnošenje i prihvaćanje financijskih izvješća
Članak 68.
Podnošenje financijskih izvješća
1. Upravljačko tijelo sastavlja financijska izvješća programa. Ta su izvješća neovisna i zasebna i uključuju samo transakcije koje se odnose na program. Pripremaju se na način da omogućuju analitičko praćenje programa prema prioritetu i tehničkoj pomoći.
2. Upravljačko tijelo u svojem godišnjem izvješću do 15. veljače Komisiji dostavlja sljedeće financijske podatke:
(a)
financijska izvješća za prethodnu računovodstvenu godinu;
(b)
izjavu o upravljanju koju je potpisao predstavnik upravljačkog tijela u kojoj je potvrđeno sljedeće:
i.
podaci su predstavljeni na odgovarajući način, potpuni su i točni;
ii.
rashodima se koristilo za predviđenu svrhu;
iii.
uspostavljenim sustavima kontrole osiguravaju se nužna jamstva u vezi sa zakonitošću osnovnih transakcija;
(c)
godišnji sažetak kontrola koje je izvršilo upravljačko tijelo, uključujući analizu prirode i opsega pogrešaka i nedostataka utvrđenih u sustavima te poduzete ili planirane korektivne radnje;
(d)
revizorsko mišljenje o godišnjim izvješćima;
(e)
godišnje izvješće o reviziji koje je izradilo tijelo za reviziju i u kojem se nalazi sažetak provedenih revizija, uključujući analizu prirode i opsega utvrđenih grešaka i nedostataka, na razini sustava i projekata, te poduzete ili planirane korektivne radnje;
(f)
procjenu troškova nastalih od 1. srpnja do 31. prosinca prethodne godine;
(g)
popis projekata zaključenih tijekom računovodstvene godine.
3. Izvješća iz stavka 2. točke (a) dostavljaju se za svaki program i uključuju na razini svakog prioriteta i tehničke pomoći sljedeće podatke:
(a)
nastale i plaćene rashode te prihode koje je ostvarilo i primilo upravljačko tijelo;
(b)
iznose od kojih se odustalo i koji su vraćeni za vrijeme računovodstvene godine, iznose koji će biti vraćeni do kraja računovodstvene godine i iznose koji se ne mogu vratiti.
4. U revizorskom mišljenju iz stavka 2. točke (d) utvrđuje se osigurava li se financijskim izvješćima točan i objektivan pregled, jesu li povezane transakcije zakonite i pravilne i rade li uspostavljeni sustavi kontrole na pravilan način. U mišljenju je također navedeno dovode li se revizijom u pitanje tvrdnje iz izjave o upravljanju iz stavka 2. točke (b).
Članak 69.
Prihvaćanje financijskih izvješća
1. Komisija pregledava financijska izvješća i do 31. svibnja godine nakon isteka računovodstvene godine obavješćuje upravljačko tijelo o tome jesu li izvješća potpuna, točna i precizna.
2. Na temelju nastalih prihvatljivih troškova, kako je potvrđeno revizorskim mišljenjem iz članka 68. stavka 2. točke (d), Komisija obračunava pretfinanciranje.
3. Prihvaćanjem financijskih izvješća ne dovode se u pitanje naknadni financijski ispravci u skladu s člankom 72.
Članak 70.
Razdoblje vođenja evidencije
1. Upravljačko tijelo i korisnici čuvaju sve dokumente koji se odnose na program ili projekt pet godina od datuma završnog plaćanja u okviru programa. Oni posebno čuvaju izvještaje, popratne dokumente te izvješća, računovodstvene dokumente i sve druge dokumente koji se odnose na financiranje programa (uključujući sve dokumente koji se odnose na dodjelu ugovora) i projekata.
2. Neovisno o stavku 1., evidencija koja se odnosi na revizije, žalbe, sudske sporove ili potraživanja koja proizlaze iz izvršenja programa ili projekta zadržava se do završetka tih revizija, žalbi, sudskih sporova ili potraživanja.
POGLAVLJE 3.
Financijski ispravci i povrati
Odjeljak 1.
Financijski ispravci
Članak 71.
Financijski ispravci upravljačkog tijela
1. Upravljačko tijelo je u prvom stupnju odgovorno za sprečavanje i istraživanje nepravilnosti te za izvršavanje potrebnih financijskih ispravaka i potraživanje povrata. U slučaju sustavnih nepravilnosti, upravljačko tijelo proširuje svoje istražne radnje na sve aktivnosti koje bi mogle biti obuhvaćene nepravilnostima.
Upravljačko tijelo izvršava potrebne financijske ispravke u vezi s pojedinačnim ili sustavnim nepravilnostima koje su otkrivene u projektima, tehničkoj pomoći ili u programu. Financijski ispravci sastoje se od otkazivanja cijelog ili dijela doprinosa Unije za projekt ili za tehničku pomoć. Upravljačko tijelo uzima u obzir prirodu i težinu nepravilnosti i financijski gubitak i primjenjuje razmjeran financijski ispravak. Upravljačko tijelo unosi financijske ispravke u godišnja izvješća za računovodstvenu godinu u kojoj je donesena odluka o otkazivanju.
2. Doprinos unije koji je otkazan u skladu sa stavkom 1. može se ponovno upotrijebiti unutar predmetnog programa, podložno odredbama iz stavka 3.
3. Doprinos koji je otkazan u skladu sa stavkom 1. ne može se ponovno upotrijebiti za projekt koji je bio predmet financijskog ispravka ili u slučajevima u kojima je financijski ispravak izvršen zbog sustavne nepravilnosti i za bilo koji projekt pogođen sustavnom nepravilnošću.
Članak 72.
Financijski ispravci Komisije
1. Komisija izvršava financijske ispravke otkazivanjem cijelog ili dijela doprinosa Unije programu i izvršavanjem povrata od upravljačkog tijela u cilju isključenja iz financiranja Unije rashoda kojima se dovodi do povrede primjenjivog prava ili su povezani s nedostacima u sustavima upravljanja i kontrole koje je otkrila Komisija ili Europski revizorski sud.
2. Povreda primjenjivog prava dovodi do financijskog ispravka samo u odnosu na rashode koji su prijavljeni Komisiji ili ako je ispunjen neki od sljedećih uvjeta:
(a)
povreda je utjecala na odabir projekta ili ugovora o tehničkoj pomoći ili u slučajevima u kojima, zbog prirode povrede, nije moguće utvrditi učinak, ali postoji dokazani rizik da je povreda imala takav učinak;
(b)
povreda je utjecala na iznos rashoda koji su prijavljeni u okviru programa ili u slučajevima kada, zbog prirode povrede, nije moguće utvrditi njegov financijskih učinak, ali postoji utemeljeni rizik da je povreda imala takav učinak.
3. Komisija posebno izvršava financijske ispravke u slučajevima u kojima, nakon provedbe nužnih provjera, donese jedan od sljedećih zaključaka:
(a)
postoji ozbiljan nedostatak u sustavima upravljanja programom i kontrole nad njime zbog kojeg je doveden u pitanje doprinos Unije koji je već isplaćen;
(b)
upravljačko tijelo nije poštovalo svoje obveze iz članka 71. prije pokretanja postupka financijskog ispravljanja u skladu s ovim stavkom;
(c)
rashodi prijavljeni u godišnjem ili završnom izvješću nepravilni su i upravljačko ih tijelo nije ispravilo prije pokretanja postupka financijskog ispravljanja u skladu s ovim stavkom.
Komisija temelji svoje financijske ispravke na pojedinačnim utvrđenim slučajevima nepravilnosti i uzima u obzir je li nepravilnost sustavne prirode. Ako nije moguće točno odrediti iznos nepravilnih rashoda, Komisija primjenjuje paušalni iznos ili ekstrapolirani financijski ispravak.
4. Komisija, prilikom odlučivanja o iznosu financijskog ispravka na temelju stavka 3., poštuje načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir prirodu i težinu nepravilnosti i opseg financijskih posljedica nepravilnosti u sustavima upravljanja i kontrole otkrivenih u programu.
5. Ako Komisija temelji svoje stajalište na izvješćima revizora, a ne na izvješćima vlastitih službi, ona donosi vlastite zaključke o financijskim posljedicama nakon što sasluša upravljačko tijelo i revizore.
6. Zaključivanjem programa ne dovodi se u pitanje pravo Komisije da poduzme, u kasnijoj fazi, financijske ispravke u odnosu na upravljačko tijelo.
7. Kriteriji za uspostavu razine financijskog ispravka koji će se primjenjivati i kriteriji za primjenu paušalnih iznosa ili ekstrapoliranih financijskih ispravaka su oni koji su doneseni u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 (12), a posebno njezinim člankom 144., te oni sadržani u Odluci Komisije od 19. prosinca 2013. (13).
Članak 73.
Postupak
1. Prije donošenja odluke o financijskom ispravku, Komisija obavješćuje upravljačko tijelo o privremenim zaključcima i zahtijeva od upravljačkog tijela da dostavi svoje komentare u roku od dva mjeseca.
2. Ako Komisija predloži financijski ispravak na osnovi ekstrapolacije ili paušalnog iznosa, upravljačko tijelo ima mogućnost dokazati, provjerom predmetne dokumentacije, da je stvarni opseg nepravilnosti manji od ocjene Komisije. U dogovoru s Komisijom, upravljačko tijelo može ograničiti opseg navedene provjere na odgovarajući dio ili uzorak predmetne dokumentacije. Osim u valjano utemeljenim slučajevima, dopušteno vrijeme za tu provjeru iznosi najviše još dva dodatna mjeseca nakon dvomjesečnog razdoblja iz stavka 1.
3. Komisija uzima u obzir sve dokaze koje upravljačko tijelo dostavi u okviru vremenskih ograničenja navedenih u stavcima 1. i 2.
4. Ako upravljačko tijelo ne prihvati privremene zaključke Komisije, Komisija poziva upravljačko tijelo na raspravu kako bi se osiguralo da su dostupni svi relevantni podaci i primjedbe kako bi Komisija mogla donijeti zaključak o primjeni financijskog ispravka.
5. Ako se postigne dogovor te ne dovodeći u pitanje stavak 6., upravljačko tijelo može ponovno upotrijebiti otkazani doprinos za predmetni program u skladu s člankom 71. stavkom 2.
6. Kako bi mogla primijeniti financijske ispravke, Komisija donosi odluku u roku od šest mjeseci od datuma rasprave ili datuma primitka dodatnih podataka ako upravljačko tijelo pristane dostaviti te dodatne podatke nakon rasprave. Komisija uzima u obzir sve podatke i primjedbe dostavljene tijekom postupka. Ako ne dođe do saslušanja, razdoblje od šest mjeseci počinje teći dva mjeseca od datuma na koji je Komisija poslala poziv na raspravu.
7. Ako Komisija ili Europski revizorski sud utvrde nepravilnosti koje ukazuju na ozbiljne nedostatke u djelotvornom radu sustava upravljanja i kontrole, posljedičnim financijskim ispravkom smanjuje se doprinos Unije.
Prvi podstavak ne primjenjuje se u slučaju ozbiljnog nedostatka u djelotvornom radu sustava upravljanja i kontrole koji je, prije nego što ga je otkrila Komisija ili Europski revizorski sud:
(a)
utvrđen u izjavi o upravljanju, godišnjem izvješću o kontroli ili revizorskom mišljenju koje je dostavljeno Komisiji u skladu s člankom 68. ili u drugim izvješćima o reviziji tijela za reviziju koja su dostavljena Komisiji i poduzete su odgovarajuće mjere; ili
(b)
bio predmet odgovarajućih korektivnih radnji upravljačkog tijela.
Ocjena ozbiljnih nedostataka u djelotvornom radu sustava upravljanja i kontrole temelji se na primjenjivom zakonodavstvu kada su dostavljene relevantne izjave o upravljanju, godišnja izvješća o kontroli i revizorska mišljenja.
Prilikom donošenja odluke o financijskom ispravku Komisija:
(a)
poštuje načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir prirodu i težinu ozbiljnog nedostatka u djelotvornom radu sustava upravljanja i kontrole i njegove financijske učinke na proračun Unije;
(b)
za potrebe primjene paušalnog iznosa ili ekstrapoliranog ispravka isključuje nepropisne rashode koje je prethodno otkrilo upravljačko tijelo koji su prilagođeni u izvješćima i rashode koji su predmet tekućeg ocjenjivanja zakonitosti i pravilnosti;
(c)
uzima u obzir paušalni iznos ili ekstrapolirane ispravke koji se primjenjuju na rashode upravljačkog tijela za druge ozbiljne nedostatke koje je otkrilo upravljačko tijelo prilikom utvrđivanja preostalog rizika za proračun Unije.
Odjeljak 2.
Povrati
Članak 74.
Financijske odgovornosti i povrati
1. Upravljačko tijelo odgovorno je za potraživanje povrata nepropisno isplaćenih iznosa.
2. Ako se povrat odnosi na povredu zakonskih obveza koju je počinilo upravljačko tijelo koje proizlaze iz ove Uredbe i Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, upravljačko tijelo odgovorno je za povrat predmetnih iznosa Komisiji.
3. Ako se povrat odnosi na sustavne nedostatke u sustavima upravljanja programom i kontrole nad njime, upravljačko tijelo odgovorno je za povrat predmetnih iznosa Komisiji u skladu s podjelom odgovornosti među zemljama sudionicama, kako je propisano u programu.
4. Ako se povrat odnosi na potraživanje od korisnika s poslovnim nastanom u državi članici, a upravljačko tijelo ne može naplatiti dug, država članica u kojoj korisnik ima poslovni nastan plaća iznos dugovanja upravljačkom tijelu i potražuje ga natrag od korisnika.
5. Ako se povrat odnosi na potraživanje od korisnika s poslovnim nastanom u partnerskoj zemlji u prekograničnoj suradnji, a upravljačko tijelo ne može naplatiti dug, razina odgovornosti partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji u kojoj korisnik ima poslovni nastan onakva je kako je predviđeno u odgovarajućim sporazumima o financiranju iz članaka 8. i 9.
Članak 75.
Vraćanje sredstava upravljačkom tijelu
1. Upravljačko tijelo od vodećeg korisnika naplaćuje sve nepropisno isplaćene iznose i pripadajuće zatezne kamate. Predmetni korisnici vraćaju vodećem korisniku svaki nepropisno isplaćeni iznos, u skladu s partnerskim ugovorom koji postoji između njih. Ako vodeći korisnik ne uspije osigurati vraćanje iznosa od predmetnog korisnika, upravljačko tijelo službenim putem obavješćuje korisnika o obvezi povrata vodećem korisniku. Ako predmetni korisnik ne vrati sredstva, upravljačko tijelo traži od zemlje sudionice u kojoj predmetni korisnik ima poslovni nastan da podmiri nepropisno isplaćene iznose u skladu s člankom 74. stavcima od 2. do 5.
2. Upravljačko tijelo s dužnom pažnjom osigurava izvršenje naloga za povrat uz potporu zemalja sudionica. Upravljačko tijelo posebno provjerava da je potraživanje sigurno, točno određenog iznosa i dospjelo. Ako se upravljačko tijelo planira odreći povrata utvrđenog duga, ono osigurava da je izjava o odricanju u redu i da je u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti. Odluka o odricanju mora se dostaviti zajedničkom odboru za praćenje na prethodno odobrenje.
3. Upravljačko tijelo obavješćuje Komisiju o svim koracima koje je poduzelo za povrat iznosa dugovanja. Komisija može u bilo kojem trenutku preuzeti zadaću povrata iznosa izravno od korisnika ili od predmetne zemlje sudionice.
4. Datoteke koje se šalju zemlji sudionici ili Komisiji sadržavaju sve dokumente koji su potrebni za povrat te dokaz o koracima koje je upravljačko tijelo poduzelo za povrat iznosa dugovanja.
5. Ugovori koje je sklopilo upravljačko tijelo sadržavaju odredbu kojom se Komisiji ili zemlji sudionici u kojoj korisnik ima poslovni nastan dopušta da ostvare povrat iznosa koji se duguju upravljačkom tijelu za koje to tijelo nije uspjelo izvršiti povrat.
Članak 76.
Vraćanje sredstava Komisiji
1. Svako vraćanje iznosa koji se duguje Komisiji izvršava se prije datuma dospijeća navedenog u nalogu za povrat. Datum dospijeća je 45 dana od datuma izdavanja obavijesti o terećenju.
2. Svako kašnjenje s vraćanjem ima za posljedicu kamate koje se obračunavaju od datuma dospijeća do datuma stvarne uplate. Kamatna stopa viša je za tri i pol postotna boda od stope koju primjenjuje Europska središnja banka za glavne transakcije refinanciranja u prvom radnom danu mjeseca kojim je obuhvaćen datum dospijeća. Iznosi koji se vraćaju mogu se prebiti s drugim iznosima dugovanja korisniku ili zemlji sudionici. To ne utječe na pravo stranaka da se dogovore oko plaćanja u obrocima.
GLAVA IX.
IZVJEŠĆIVANJE, PRAĆENJE I EVALUACIJA
Članak 77.
Godišnja izvješća upravljačkog tijela
1. Upravljačko tijelo dostavlja Komisiji do 15. veljače godišnje izvješće koje je odobrio zajednički odbor za praćenje. To godišnje izvješće sastoji se od tehničkog i financijskoga dijela kojima se obuhvaća prethodna financijska godina.
2. U tehničkom dijelu opisuje se sljedeće:
(a)
napredak ostvaren u provedbi programa i njegovih prioriteta;
(b)
detaljan popis potpisanih ugovora te popis odabranih projekata koji još nisu ugovoreni, uključujući rezervne popise;
(c)
provedene aktivnosti tehničke pomoći;
(d)
mjere poduzete za praćenje i evaluaciju projekata, njihove rezultate i djelovanja poduzeta za ispravljanje utvrđenih problema;
(e)
provedene informativne i promidžbene aktivnosti.
3. Financijski dio priprema se u skladu s člankom 68. stavkom 2.
4. Osim toga, godišnje izvješće uključuje predviđanja aktivnosti koje će se provoditi u sljedećoj računovodstvenoj godini. To uključuje sljedeće:
(a)
ažuriranu revizijsku strategiju;
(b)
program rada, financijski plan i planiranu uporabu tehničke pomoći;
(c)
godišnji plan za praćenje i evaluaciju u skladu s člankom 78. stavkom 2.;
(d)
godišnji plan informiranja i promidžbe u skladu s člankom 79. stavkom 4.
5. Upravljačko tijelo dostavlja Komisiji do 30. rujna 2024. završno izvješće koje je odobrio zajednički odbor za praćenje. U završnom izvješću sadržani su, mutatis mutandis, podaci traženi u skladu s prethodno navedenim stavcima 2. i 3. za posljednju računovodstvenu godinu i za cijelo vrijeme trajanja programa.
Članak 78.
Praćenje i evaluacija
1. Cilj je praćenja i evaluacije programa unaprijediti kvalitetu njegove izrade i provedbe te ocijeniti i poboljšati njegovu dosljednost, djelotvornost, ekonomičnost i utjecaj. Nalazi praćenja i evaluacija uzimaju se u obzir u ciklusu programiranja i provedbe.
2. Okvirni plan praćenja i evaluacije uključuje se u program za cijelo vrijeme njegova trajanja. U okviru svakog programa naknadno se izrađuje godišnji plan praćenja i evaluacije koji izvršava upravljačko tijelo u skladu sa smjernicama Komisije i njezinom metodologijom evaluacije. Godišnji plan dostavlja se Komisiji najkasnije do 15. veljače.
3. Upravljačko tijelo, uz svakodnevno praćenje, obavlja praćenje programa i projekta na temelju rezultata.
4. Komisija ima pristup svim izvješćima o praćenju i evaluaciji.
5. Komisija može u bilo kojem trenutku pokrenuti praćenje i evaluaciju programa ili njegova dijela. Rezultati tih aktivnosti, koji se priopćuju zajedničkom odboru za praćenje i upravljačkom tijelu, mogu dovesti do prilagodbe programa.
GLAVA X.
VIDLJIVOST
Članak 79.
Vidljivost
1. Upravljačko tijelo i korisnici odgovorni su za priopćavanje odgovarajućih informacija javnosti.
2. Upravljačko tijelo i korisnici osiguravaju odgovarajuću vidljivost doprinosa Unije programima i projektima u cilju jačanja svijesti javnosti o djelovanju Unije i stvaranja dosljedne slike o potpori koju Unija pruža u svim zemljama sudionicama.
3. Upravljačko tijelo osigurava da su strategija vidljivosti i mjere vidljivosti koje poduzimaju korisnici u skladu sa smjernicama Komisije.
4. Strategija promidžbe za cijelo vrijeme trajanja te okvirni podaci i plan promidžbe za prvu godinu, uključujući mjere vidljivosti, uključeni su u program. U okviru svakog programa naknadno se izrađuje godišnji plan informiranja i promidžbe koji provodi upravljačko tijelo. Taj se plan dostavlja Komisiji najkasnije 15. veljače.
DIO TREĆI
POSEBNE ODREDBE
GLAVA I.
NEIZRAVNO UPRAVLJANJE S MEĐUNARODNIM ORGANIZACIJAMA
Članak 80.
Međunarodne organizacije kao upravljačko tijelo
1. Zemlje sudionice mogu predložiti da programom upravlja međunarodna organizacija.
2. Kao upravljačko tijelo može biti predložena samo međunarodna organizacija u smislu članka 43. Delegirane uredbe (EU) br. 1268/2012.
3. Međunarodna organizacija ispunjuje zahtjeve iz članka 60. Uredbe (EU) br. 966/2012.
4. Prije nego što Komisija donese program, ona prikuplja dokaze da su ispunjeni zahtjevi iz stavka 3.
Članak 81.
Pravila koja se primjenjuju na programe kojima upravlja međunarodna organizacija
1. Komisija i međunarodna organizacija sklapaju sporazum u kojem su detaljno navedena rješenja koja se primjenjuju na program. Ako se programom daje doprinos financijskom instrumentu u skladu s člankom 42., poštuju se uvjeti i zahtjevi za izvješćivanje iz članka 140. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
2. Odredbe sadržane u dijelu drugom primjenjuju se na programe kojima upravlja međunarodna organizacija, osim ako je u sporazumu iz stavka 1. predviđeno drugačije.
GLAVA II.
NEIZRAVNO UPRAVLJANJE S PARTNERSKOM ZEMLJOM U PREKOGRANIČNOJ SURADNJI
Članak 82.
Partnerske zemlje u prekograničnoj suradnji kao upravljačko tijelo
1. Zemlje sudionice mogu predložiti da programom upravlja partnerska zemlja u prekograničnoj suradnji.
2. Priroda zadaća koje su povjerene imenovanoj partnerskoj zemlji u prekograničnoj suradnji utvrđuje se u sporazumu koji su potpisale Komisija i partnerska zemlja u prekograničnoj suradnji u skladu s odredbama o neizravnom upravljanju koje su sadržane u Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegiranoj uredbi (EU) br. 1268/2012.
3. U sporazumu iz stavka 2. detaljno su opisana rješenja koja se primjenjuju na program. U njemu je posebno propisano koje se odredbe dijela drugog primjenjuju s obzirom na prirodu zadaća koje su povjerene upravljačkom tijelu i na uključene iznose.
DIO ČETVRTI
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 83.
Prijelazne odredbe
Uredba Komisije (EZ) br. 951/2007 (14) i dalje se primjenjuje na pravne akte i obveze kojima se izvršavaju proračunske godine prije 2014.
Članak 84.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. kolovoza 2014.