PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 795/2012
ze dne 28. srpna 2012
o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz, od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ukrajiny, se zbytkovou celní sazbou 25,7 % na dovoz od všech ostatních společností z Ukrajiny. Konečné antidumpingové clo pro vývozce, na kterého se vztahuje stávající přezkumné šetření, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nyní pod názvem LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (dále též „žadatel“ či „společnost Interpipe“), bylo uloženo v sazbě 25,1 %.
(2)
V návaznosti na žalobní návrh na zrušení nařízení (ES) č. 954/2006 podaný společností Interpipe zrušil dne 10. března 2009 Soud prvního stupně Evropských společenství článek 1 uvedeného nařízení v rozsahu, v němž antidumpingové clo stanovené pro společnost Interpipe přesahovalo clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (3). Soudní dvůr Evropské unie potvrdil dne 16. února 2012 rozsudek Soudu prvního stupně (4).
(3)
V důsledku těchto rozsudků Rada změnila nařízení (ES) č. 954/2006 prováděcím nařízením (EU) č. 540/2012 (5) za účelem opravy antidumpingového cla uloženého společnosti Interpole v rozsahu, v němž bylo chybně stanoveno. V souladu s tím je v současnosti platná sazba antidumpingového cla pro společnost Interpipe stanovena na 17,7 %.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (6) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“).
(5)
V souladu s tím jsou nyní platnými opatřeními ta, jež byla stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012, tj. sazba v rozpětí 24,1 % až 35,8 % na dovoz z Ruska a v rozpětí 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, přičemž na společnost Interpipe se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 17,7 %.
1.2 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) Komise dne 29. července 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(7)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané společností Interpipe. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Šetření
(8)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 („období přezkumného šetření“).
(9)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník žadateli, který odpověděl v dané lhůtě.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA byly provedeny inspekce.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli („bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (8), pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(13)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný na Ukrajině a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(14)
Společnost Interpipe zcela vlastní a ovládá dva vyvážející výrobce, společnost LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V souladu s obvyklým postupem orgánů Unie bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla před stanovením jednotné sazby váženého průměru dumpingu pro obě společnosti nejprve vypočtena pro každého z vyvážejících výrobců zvlášť.
(15)
Tato metodika se však lišila od metodiky použité v původním šetření, kde bylo společné dumpingové rozpětí vypočteno redukcí všech údajů týkajících se výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u těchto dvou výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, spočívá ve výrazné změně v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje, pokud jde o prodej a výrobu, identifikaci dané výrobní společnosti v rámci skupiny, což nebylo v původním šetření možné.
(16)
Dále byla v rámci původního šetření provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jež se týkala nákladů společnosti Interpipe na energie, s cílem přiměřeně zohlednit náklady související s výrobou a prodejem elektrické energie a zemního plynu na Ukrajině. Tato úprava se považovala za nutnou, neboť ceny zemního plynu a elektrické energie na Ukrajině byly v daném období výrazně nižší než průměrné ceny placené v Unii a neodrážely ceny na mezinárodním trhu. Úprava vycházela z průměrných cen zjištěných v Rumunsku, na které se v uvedeném období šetření rovněž vztahovalo.
(17)
Oproti původnímu šetření však není pro účely stávajícího prozatímního přezkumu považováno za nutné provádět úpravu v důsledku cen energií. Šetření prokázalo, že průměrné ceny energií na Ukrajině od původního šetření trvale narůstají, a to rychlejším tempem než průměrné ceny v Evropské unii, čímž dochází k jejich postupnému vyrovnávání. Značný rozdíl v ceně nákladů za energie, jenž byl zjištěn v původním šetření a odůvodňoval úpravu, v současnosti neexistuje.
(18)
Vzhledem k výše uvedenému se v rámci tohoto prozatímního přezkumu nepovažuje za vhodné provádět úpravu s ohledem na ceny energií.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.
(20)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(22)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(24)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk. K této změně metodiky došlo v důsledku zprávy týkající se sporu „ES - Losos (Norsko)“ (9), kterou v období po původním šetření vydal panel WTO a následně přijal i orgán WTO pro řešení sporů, a v níž se stanoví, že u typů výrobků, pro něž musí být běžná hodnota početně zjištěna, je třeba přihlédnout ke skutečnosti ziskového rozpětí transakcí uskutečněných v běžném obchodním styku.
(25)
Po zveřejnění konečných závěrů namítli dva vyvážející výrobci, že do jejich celkových nákladů na výrobu dotčeného výrobku během přezkumného období šetření neměly být započítávány náklady spojené s omezením výroby, neboť to podle nich bylo v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a v rozporu s účetními zásadami stanovenými podle mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 2. S ohledem na čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba připomenout, že se podle uvedeného článku náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku upraví, má-li se za to, že nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dotčené strany. Skutečnost, že společnost nevyužívala svou plnou kapacitu, vypovídá o tom, že náklady byly přesto vynaloženy. Tyto náklady byly ve výsledovce obou vyvážejících společností zaznamenány jako náklady a mohly být uvedeny do přímé souvislosti s obdobným výrobkem. Kromě toho se ukázalo, že odkaz na IAS 2 je irelevantní, neboť cílem IAS 2 je stanovit způsob účetního zobrazení zásob, a nikoli stanovit, co má být považováno za výrobní náklady. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.
(26)
Titíž vyvážející výrobci rovněž uvedli, že některé finanční výdaje plynoucí z půjček a zahrnuté mezi prodejní, správní a režijní náklady neměly být započítány. Uvedli, že tyto půjčky byly určeny na zajištěná likvidity a krátkodobého financování společnosti a nesouvisely s výrobou dotčeného výrobku. Při inspekci na místě se zjistilo, že úrokové výdaje souvisely převážně s financováním provozního kapitálu. Proto byly úrokové náklady rozděleny mezi všechny výrobky. Vyvážející výrobci nemohli prokázat, že úrokové výdaje byly specificky určeny k jiným účelům než k financování provozního kapitálu. Oba vyvážející výrobci nemohli předložit žádný další důkaz pro své tvrzení, a proto bylo jejich tvrzení zamítnuto.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Veškerý vývoz dotčeného výrobku zmíněnými vyvážejícími výrobci do Unie se uskutečňoval prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku a byl určen nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3 Srovnání
(28)
Je nutné opětovně připomenout, že v rámci původního šetření byla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení vývozní cena upravena, zprostředkoval-li prodej obchodník ve spojení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu se však této úpravy nepoužilo, a to v souladu s rozsudkem Soudního dvora uvedeným v 2. bodě odůvodnění, ve kterém bylo rozhodnuto o její neoprávněnosti.
(29)
Běžná hodnota a vývozní cena u uvedených dvou vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z obou vyvážejících výrobců. Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, bylo pro společnost Interpipe následně stanoveno společné dumpingové rozpětí, které bylo vypočítáno coby jediný vážený průměr sazby dumpingu pro oba vyvážející výrobce v rámci společnosti Interpipe.
(31)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 13,8 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žadatel ve své žádosti o částečný prozatímní přezkum uváděl, že změny ve struktuře společnosti a v organizaci výroby, jakož i restrukturalizace organizace prodeje na domácím i vývozním trhu ovlivnily strukturu jeho nákladů, a tudíž stávající sazba antidumpingového cla již není nadále k vyrovnání újmy způsobené dumpingem nezbytná.
(33)
Vzhledem k tomu bylo posuzováno, zda je odůvodněné považovat změnu okolností, která vedla k zahájení tohoto prozatímního šetření, a její důsledky za změnu a důsledky trvalé povahy.
(34)
Šetřením se zjistilo, že hlavním faktorem nižšího dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumném šetření jsou změny ve struktuře společnosti, jež zahrnují sloučení dvou výrobních společností a restrukturalizaci organizace prodeje, jež byla zjednodušena. Tyto změny, jež ovlivnily strukturu nákladů žadatele, pokud jde o výrobu a prodej dotčeného výrobku, mají strukturální povahu, a tudíž není pravděpodobné, že by se v dohledné době změnily. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie, které by svědčily o výraznějším kolísání cen žadatele.
(35)
Proto byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy a že zachování stávajících opatření na jejich současné výši již není nutné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2012.
32012R0795
L 238/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 795/2012
od 28. kolovoza 2012.
o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 585/2012 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, nakon parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 3., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 954/2006 (2) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine. Mjere su se sastojale antidampinške pristojbe ad valorem u rasponu od 12,3 % do 25,7 % na uvoz od poimence imenovanih proizvođača izvoznika u Ukrajini, te preostale stope pristojbe od 25,7 % na uvoz od svih ostalih trgovačkih društava u Ukrajini. Konačna antidampinška pristojba uvedena za izvoznika na kojeg se primjenjuje trenutačna revizija ispitnog postupka, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube i OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, sada pod nazivom LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant („podnositelj zahtjeva” ili „Interpipe”), bila je 25,1 %.
(2)
Nakon što je trgovačko društvo Interpipe podnijelo zahtjev za poništenje Uredbe (EZ) br. 924/2006, Prvostupanjski sud Europskih zajednica je 10. ožujka 2009. poništio članak 1. te Uredbe, jer je antidampinška pristojba utvrđena za društvo Interpipe prelazila pristojbu koja bi bila primjenjiva da cijena izvoza nije bila prilagođena za proviziju kod prodaje putem posrednika vezanog trgovca, društva Sepco SA (3). Sud Europske unije je 16. veljače 2012. potvrdio presudu Prvostupanjskog suda (4).
(3)
Nakon tih presuda, Vijeće je izmijenilo Uredbu (EZ) br. 954/2006 u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 540/2012 (5) kako bi ispravilo antidampinšku pristojbu uvedenu za društvo Interpipe jer je bila pogrešno utvrđena. U tom pogledu, antidampinška pristojba trenutačno na snazi za društvo Interpipe iznosi 17,7 %.
(4)
Nakon revizije nakon isteka mjere, Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 585/2012 (6), zadržalo mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 954/2006 o uvozu određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine („revizija ispitnog postupka nakon isteka mjere”).
(5)
U skladu s tim, mjere trenutačno na snazi su one utvrđene Provedbenom uredbom (EU) br. 585/2012, tj. između 24,1 % i 35,8 % za uvoz iz Rusije i između 12,3 % i 25,7 % za uvoz iz Ukrajine, pri čemu je Interpipe imao antidampinšku pristojbu od 17,7 %.
1.2. Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju
(6)
Komisija je 29. srpnja 2011., putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (7) najavila pokretanje parcijalne privremene revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Ukrajine, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
(7)
Revizija, koja je ograničena u opsegu primjene na preispitivanje dampinga, pokrenuta je nakon potkrijepljenog zahtjeva kojeg je podnijelo društvo Interpipe. U tom zahtjevu, društvo Interpipe dostavilo je dokaze prima facie da daljnja primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije potrebna kako bi se uklonio učinak štetnog dampinga.
1.3. Ispitni postupak
(8)
Ispitni postupak razine dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).
(9)
Komisija je o pokretanju parcijalne privremene revizije ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, tijela zemlje izvoznice i industriju Unije. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Kako bi dobila potrebne podatke za ispitni postupak, Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik i dobila odgovor u roku određenom za tu svrhu.
(11)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za potrebe utvrđivanje razine dampinga. Posjeti radi provjere izvršeni su u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva i povezanih društava LLC Interpipe Ukraine i Interpipe Europe SA.
2. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Odnosni proizvod
(12)
Odnosni je proizvod jednak onome utvrđenom u Provedbenoj uredbi (EU) br. 585/2012 kojom su uvedene mjere koje su trenutačno na snazi, odnosno određene za bešavne cijevi od željeza ili čelika (SPT), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera do najviše 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) do 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW) (8), podrijetlom iz Ukrajine („odnosni proizvod”), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93.
2.2. Istovjetni proizvod
(13)
Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, kao i tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, trenutačni ispitni postupak potvrdio je da odnosni proizvod proizveden u Ukrajini i izvezen u Uniju, proizvod proizveden i prodavan na domaćem tržištu Ukrajine i proizvod koji su proizvođači iz Unije proizveli i prodali u Uniji imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i krajnje korisnike. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Uvodne napomene
(14)
Interpipe je stopostotni vlasnik dvaju proizvođača izvoznika kojima u potpunosti upravlja, društava LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). U skladu s uobičajenom praksom institucija, izračunana je jedna zajednička dampinška marža za dva proizvođača izvoznika. Iznos dampinga izračunan je najprije za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika prije utvrđivanja ponderirane prosječne stope dampinga za oba društva.
(15)
Ta je metodologija međutim bila drukčija od metodologije primijenjene u početnom ispitnom postupku, kada je dampinška marža izračunana objedinjavanjem podataka o proizvodnji, profitabilnosti i prodaji u Uniji za dva proizvodna subjekta. Promjena okolnosti koje jamče ovu promjenu metodologije rezultat je promjene organizacijske strukture grupacije koja omogućuje utvrđivanje odgovarajućeg društva proizvođača unutar grupacije u smislu prodaje i proizvodnje, što nije bilo moguće u početnom ispitnom postupku.
(16)
Nadalje, tijekom početnog ispitnog postupka, izvršena je prilagodba prema članku 2. stavku 5. Osnovne uredbe u pogledu troškova energije društva Interpipe, kako bi se razumno odrazili troškovi vezani uz proizvodnju i prodaju električne energije i plina u Ukrajini. Ta se prilagodba smatrala neophodnom zbog činjenice da su cijene plina i električne energije u Ukrajini u to vrijeme bile znatno niže od prosječnih cijena plaćenih u Uniji i nisu odražavale međunarodne tržišne cijene. Prilagodba cijene temeljila se na prosječnoj cijeni zabilježenoj u Rumunjskoj koja je u to vrijeme bila dio ispitnog postupka.
(17)
Međutim, suprotno početnom ispitnom postupku, smatra se da prilagodba cijene energije nije neophodna za potrebe trenutačne privremene revizije. Ispitni postupak je pokazao da su se prosječne cijene energije u Ukrajini sustavno povećavale od početnog ispitnog postupka, i to puno bržom stopom nego prosječne cijene u Europskoj uniji, time postupno smanjujući razliku između njih. Značajna razlika u troškovima energije koja je utvrđena tijekom početnog ispitnog postupka i opravdavala prilagodbu cijene stoga trenutačno nije prisutna.
(18)
Stoga se ne smatra prikladnim prilagoditi cijenu energije u okviru ove privremene revizije.
3.2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
3.2.1. Uobičajena vrijednost
(19)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, najprije je za svakog proizvođača koji surađuje ispitano je li njegov ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji, odnosno, je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje odnosnog proizvoda u Uniji. Ispitivanjem je utvrđeno da je domaća prodaja bila reprezentativna za oba proizvođača izvoznika.
(20)
Nadalje je ispitano je li svaka vrsta istovjetnog proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na svojem domaćem tržištu bila dostatno reprezentativna za potrebe primjene članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda, koji je na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RRIP-a prodavao proizvođač izvoznik, predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(21)
U skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe također se naknadno ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda prodanog u reprezentativnim količinama smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine. To je učinjeno tako što je utvrđen udio domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu odnosnog proizvoda tijekom RRIP-a.
(22)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje odnosne vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(23)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RRIP-a.
(24)
Uobičajena vrijednost nereprezentativnih vrsta (tj. onih kod kojih je domaća prodaja iznosila manje od 5 % izvozne prodaje u Uniju ili koja uopće nije prodavana na domaćem tržištu) izračunana je na temelju troška proizvodnje po vrsti proizvoda, čemu se dodaje iznos za prodaju, opće i administrativne troškove i za dobit. U slučaju postojeće domaće prodaje za odnosne vrste proizvoda korištena je dobit od transakcija u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu, prema vrsti proizvoda. Kada nije bilo domaće prodaje, korištena je prosječna dobit. Tu promjenu metodologije prouzročila je činjenica da je, nakon početnog ispitnog postupka, Vijeće WTO-a izdalo a Nadležno tijelo za rješavanje sporova WTO-a donijelo izvješće o slučaju Europske zajednice - Antidampinška mjera u pogledu uzgojenog lososa iz Norveške (9), prema kojem se stvarna profitna marža uspostavljena za transakcije u uobičajenom tijeku trgovine odnosnih vrsta proizvoda za koje se uobičajena vrijednost morala izračunati ne može zanemariti.
(25)
Nakon objavljivanja konačnih zaključaka, dva proizvođača izvoznika tvrdila su da troškove za vrijeme mirovanja proizvodnje nije trebalo uključiti u cjelokupne troškove proizvodnje odnosnog proizvoda tijekom RRIP-a, tvrdeći da je to bilo kršenje članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe i u suprotnosti s računovodstvenim načelima utvrđenima u Međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS) i posebno u MRS-u 2. Kada se u obzir uzme da troškovi vezani uz proizvodnju odnosnog proizvoda nisu razumno prikazani u knjigama odnosnih stranaka, u pogledu članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe trebalo bi naglasiti da ih je prema tom članku potrebno prilagoditi. Međutim, činjenica da to društvo nije poslovalo punim kapacitetom dovodi do zaključka da su ti troškovi nastali. Nadalje, takvi su troškovi zabilježeni kao troškovi u računu dobiti i gubitka dvaju trgovačkih društava izvoznika i mogu se izravno povezati s istovjetnim proizvodom. Nadalje, utvrđeno je da je upućivanje na MRS 2. nevažno, jer je cilj MRS-a 2. bio propisati računovodstveno praćenje inventara te ne utvrđuje što bi se trebalo smatrati troškom proizvodnje. Tvrdnja je stoga odbačena.
(26)
Isti proizvođač izvoznik također je tvrdio da su određeni financijski troškovi koji proizlaze iz zajmova, a koji su bili uključeni kao prodajni, opći i administrativni troškovi trebali biti isključeni. Tvrdio je da su ti zajmovi uzeti da bi se zadovoljila potreba za likvidnosti i kratkoročnim financiranjem društva i nisu bili vezani uz proizvodnju odnosnog proizvoda. Tijekom posjeta radi provjere nadalje je utvrđeno da su kamatni troškovi uglavnom bili vezani uz financiranje obrtnog kapitala. Stoga su kamatni troškovi dodijeljeni za sve proizvode. Proizvođači izvoznici nisu mogli dokazati da su kamatni troškovi bili namijenjeni drugim potrebama osim financiranja obrtnog kapitala. Dva proizvođača izvoznika nisu mogla dostaviti dodatne dokaze kojima bi potkrijepili svoje tvrdnje te je ova tvrdnja stoga odbačena.
3.2.2. Izvozna cijena
(27)
Sav izvoz odnosnog proizvoda dvojice proizvođača izvoznika izvršen je putem povezanog trgovačkog društva u Švicarskoj izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga je izvozna cijena utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvozne cijene koja je stvarno plaćena ili koju treba platiti.
3.2.3. Usporedba
(28)
Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku izvršena prilagodba izvozne cijene prema članku 2. stavku 10 točki i. Osnovne uredbe, u slučajevima kada je prodaja ostvarena putem povezanih trgovaca. Međutim, u skladu s presudom Suda EU-a spomenutom u uvodnoj izjavi 2., prema kojoj se smatralo da prilagodba nije zajamčena, u ovoj privremenoj reviziji takva prilagodba nije izvršena.
(29)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na temelju toga, izvršene su prilagodbe u smislu troškova prijevoza, rabata i popusta, provizija i troškova kredita.
3.2.4. Dampinška marža
(30)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom prema vrsti proizvoda s obzirom na cijene franko tvornica za dva proizvođača izvoznika, prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. Osnovne uredbe. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 14., naknadno je utvrđena zajednička dampinška marža za Interpipe, izračunavanjem jedinstvene stope ponderiranog prosjeka dampinga za oba proizvođača izvoznika u društvu Interpipe.
(31)
Na temelju toga, dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Zajednice, neocarinjeno, iznosi 13,8 %.
4. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI
(32)
U svojem zahtjevu za parcijalnu privremenu reviziju, podnositelj zahtjeva je tvrdio da su promjene u korporativnoj strukturi i organizaciji proizvodnje, kao i restrukturiranje organizacije prodaje na domaćem, kao i na stranim tržištima imale utjecaj na strukturu troška i stoga postojeća razina antidampinške marže više nije neophodna da bi se ublažio štetni damping.
(33)
Prema tome, ispitano je može li se razumno smatrati da su promjena okolnosti koja je dovela do pokretanja postupka privremene revizije i rezultat toga trajne prirode.
(34)
Ispitni postupak je utvrdio da su glavni čimbenici koji vode do niže dampinške marže utvrđene u reviziji ispitnog postupka promjene u korporativnoj organizaciji, koje obuhvaćaju spajanje dva proizvodna društva i restrukturiranje organizacije prodaje, koja je pojednostavljena. Te promjene koje su utjecale na strukturu troška podnositelja zahtjeva za proizvodnju i prodaju odnosnog proizvoda, strukturne su prirode te je time malo vjerojatno da će se promijeniti u bližoj budućnosti. Nadalje, nije bilo naznaka značajne volatilnosti cijena podnositelja zahtjeva.
(35)
Stoga je zaključeno da su te promjene trajne prirode i da nastavak primjene postojećih mjera na sadašnjoj razini više nije opravdan,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Unos u tablici iz članka 1. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 585/2012 vezan uz društva LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) zamjenjuje se sljedećim:
LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. kolovoza 2012.